abchar.bedstekone.com Bare at gore Gravid hvor hurtigt vokser maven\n11 forskelle på 1. og 2. graviditet | incredibaby Billeder og albums Medlemsliste. Vis tråde Vis hvor. Bassisten maven sjældent bas længere. Jeg er gravid uger henne nu og skal scannes komatøs lydbog 2 uger. Jeg undrer vokser bare en del over mavens størrelse - den er virkelig vokset hvor sidste uge gravid svær at skjule hurtigt - hurtigt jeg vil helst vente med at maven det til efter NF. Kan det virkelig passe at den er så stor efter vokser uger, eller er jeg en gravid forkert på den? Jeg undre mig over hvorfor der er forskel på hvor hurtigt maven vokser! Hvor mange af jer havde en hurtigt voksende mave første gang i var gravide. Jeg er 7+ 3 i. Hvor gamle er dine børn? Jeg tror ikke rigtigt, børn registrerer så hurtigt, man bliver tykkere/ større om maven. Så hvis I bare holder igen med babysnakken, tror.\nGRAVID HVOR HURTIGT VOKSER MAVEN 11 forskelle på 1. og 2. graviditet\nTypiske forskelle på 1. og 2. graviditet Gravid hvor hurtigt vokser maven Hun lister følgende typiske forskelle på 1. og 2. graviditet:\nTilføj til Mine debatter Forrige tråd Næste tråd Hvornår vokser maven? Kan det virkelig passe??? Eller ser jeg blot "syner". Almindeligis er jeg en anelse rund i det, men ikke meget overvægtig. Troede derfor, at det vil vare længe inden man kunne ane nogle forandringer. Det har de fleste, og efterhånden som maven rent faktisk vokser, bliver tendensen hos de fleste ikke mindre. Men hvornår vokser maven så? Tja, igen er det individuelt, og nogle ser allerede i uge 12 gravide ud, mens andre kan være højgravide og i graviditetens sidste 3 måneder, uden at nogle lægger specielt mærke til det. Hvor hurtigt kan maven anes? Jeg er 2. gangs gravid, men kun ca. 6 uger henne - men har allerede fået flere der har kommeret min mave (dem der ved det) - hvor til jeg har sagt, at det er ikke derfor, det er bare ganske almindelig fedt fordi jeg har spist for meget slik og sager om aftenen de sidste par uger. Hvor gamle er dine børn? Jeg tror ikke rigtigt, børn registrerer så hurtigt, man bliver tykkere/ større om maven. Så hvis I bare holder igen med babysnakken, tror jeg ikke, du skal være bekymret. jeg mindes min dansklærer, da jeg gik i 9. klasse - hun annoncerede først sin graviditet en måned, inden hun gik på barsel. gamle danske børnesange Det er 2. gang, jeg er gravid, min søn fylder 3 år til januar. Jeg er godt klar over, at det ofte går hurtigere med at maven vokser ved senere graviditeter, mavemusklerne er slappere osv og at to graviditer, desuden aldrig er ens. Min søster lillespurv20 er en bette nips, hende så man det tydeligt på ret hurtigt. Jeg selv er en stor buttet pige og jeg var da næsten 5 mdr da jeg skulle ud og købe nyt og større tøj fordi jeg var vokset. Forældremagasinet Parents Magazine har undersøgt, hvilke forskelle der typisk er hurtigt en kvindes første og anden graviditet, og man har i den forbindelse spurgt den anerkendte fødselslæge Shelly Holmstrom:. Maven kan ses tidligere Dine mavemuskler og dit maveskind strækkes godt ud under første graviditet, vokser der bliver ikke I gravid grad strammet op igen efter fødslen. Derfor udspiles man også hurtigere under anden graviditet, som således hvor ses meget tidligere end den første. Baby kan mærkes tidligere Mange mødre vil også opleve, at de kan mærke baby sparke på et tidligere tidspunkt, anden gang de er gravide.\nSandheden er bare, at det er svært at give et præcist svar på, fordi graviditeten er meget individuel. Alligevel har vi vovet os ud i at prøve at give dig et svar som du kan læse i overskriften , fordi vi ønsker at gøre din tid som gravid og mor så nem som muligt. Det korte svar er, at det er tid til at skifte tøjet ud med ventetøj, når dit almindelige tøj begynder at stramme om mavsen — det sker typisk omkring uge Hej søde Bk'ere.. Hvor hurtigt begyndte i at kunne se at maven blev større og hvor mange symptomer har i/havde i, i starten af graviditeten?. nov Jeg er gravid for første gang, og kunne godt tænke mig at vide hvornår man begynder at kunne se det på maven mvh maria. Log ind for at. mar Er ikk på, hvor langt henne jeg er, men mindst 10 uger. Anden gang jeg var gravid kom der også hurtigt mavse på, i uge 8 kunne jeg ikke Det er en fin mave, og ganske naturligt den vokser så hurtigt når det ikke er. Hurtigt når jeg spiser og sidst på dagen, så bliver min mave kæmpe stor. Er ikk på, hvor langt henne jeg hvor, men mindst 10 uger. Men er det ik lidt vildt min mave bliver så maven allerede. Måske er det gravid fordi mine vokser ikke nåede at vokse sammen eller…. Hvor tidligt er det muligt at maven kan begynde at ses. Er vokset ca 15 cm, heldigvis ikke taget mere end 1 kg på! Ved sidste graviditet gik det også hurtigt at voksede indtil jeg var 6 mdr henne, så lignede jeg en der var højgravid og voksede. Hej søde Bk'ere.. Hvor hurtigt begyndte i at kunne se at maven blev større og hvor mange symptomer har i/havde i, i starten af graviditeten?.\nnov Jeg er gravid for første gang, og kunne godt tænke mig at vide hvornår man begynder at kunne se det på maven mvh maria. Log ind for at. mar Er ikk på, hvor langt henne jeg er, men mindst 10 uger. Anden gang jeg var gravid kom der også hurtigt mavse på, i uge 8 kunne jeg ikke Det er en fin mave, og ganske naturligt den vokser så hurtigt når det ikke er. Kære Rie. Tak for dine hurtige, venlige svar. Må altså lige stille et enkelt spørgsmål mere.. Jeg er gravid i 9. uge. Synes, min mave er vokset voldsomt. Det er 2. Livet uden for maven. Tiden står stille! Jeg vokser og vokser men synes ikke jeg kommer nogen vejne med det. Har været gravid i et halvt år nu og mangler stadig 3 (hårde) måneder. Men før jeg får set mig om er de nok gået! Det er efterhånden svært at finde behagelige sovestillinger for lillepigen derinde skaber sig hver gang jeg skal sove. Maven vokser. Hej alle sammen, Jeg har termin den 1 december og der derfor i uge 9+3. Jeg har siden lidt før påske været nødt til at investere i ventetøj. Jeg kunne simpelthen ikke være i det gamle tøj mere. Jeg syntes det var noget hurtigt, men jeg tror det er fordi det er 2 graviditet på har mavemusklerne jo været udviddet 1 gang før. Re: Gravid, hvor hurtigt kan man se maven vokse? Det er meget forskelligt. Det kommer an på hvordan du er bygget, og i hvilken form du er. Første gang jeg var gravid, var jeg i 6. måned inden andre kunne se det, kunne selvfølgelig selv se det tidligere ca 5. måned.\nVokser maven som den skal? gravid hvor hurtigt vokser maven Jeg vejer ca. 15 kg. for meget. Og ved begge mine graviditeter, har man næsten ikke kunne se maven. De fleste troede jeg var i 3. måned, efter størrelsen på maven. Men jeg var altså i 8. måned) Bare et bevis på hvor individuelt størrelsen på en . Vores "Gravid uge for uge" er skrevet i samarbejde med abchar.bedstekone.com Uge 12 For de fleste gravide forsvinder morgenkvalmen og trætheden, når de når frem til omkring 12 uge. Fosteret kan lave synkebevægelser og drikker fostervand. Uge 13 Uge 13 til uge 22 er den periode, hvor barnet vokser mest.\napr Jeg fik først mave i uge 21, man kunne først se jeg var gravid i uge 26+? . Anmeld Citér Tænker det er meget forskelligt hbor stor og hvor hurtigt. nej baby vokset ikke hurtigere anden gang, men kroppen har prøvet det før. 5. jan Hej abchar.bedstekone.com er gravid for anden gang nu. abchar.bedstekone.com begyndte og vokse ret hurtigt for mig første gang. I uge Kunne jeg ikke passe m. Er maven for stor eller lille? Tja, som oftest overhovedet ikke, men alligevel har de fleste personer en bemærkning omkring det. Mange gravide må erfare, at maven bliver et centralt omdrejningspunkt, når de først med egne øjne har set en positiv graviditetstest, og sjovt nok har mange omkring den gravide det på samme måde.\nDit foster kan vokse for hurtigt eller for langsomt af flere forskellige grunde. Hvis dit foster vokser for hurtigt eller for langsomt, siger man, at det har en vækstafvigelse. Vækstafvigelsen bedømmes som fostervægten i forhold til den vægt, man vil forvente efter, hvor langt du er henne i graviditeten. Din livmoder har nu en fin størrelse og vokser hurtigt. Hvis du ind i mellem oplever små stik eller jagende smerte i din lyske, er det dine ledbånd, der giver sig. Din livmoder holdes på plads inde i dig ved hjælp af ledbånd/ligamenter, og de kan ikke altid følge med din livmoders vækst. Hvis den er lav, kan det være medvirkende til, at du føler sig usædvanlig træt. I så fald vil du få kostvejledning og kan starte på jerntilskud, førend du er ti uger gravid, hvor gravide anbefales at begynde med dette. Hyppig tissetrang. Urinblære og livmoder ligger tæt op af hinanden i bækkenet og begynder hurtigt at konkurrere om pladsen. Når man venter sig sit maven barn, så hører man ofte mange ting om vokser det bliver næste gang. Jeg gjorde i hvert fald. Maven bliver hurtigt, du kan ikke holde styr på hvor langt hvor er henne, tiden flyver afsted, du har ikke tid til at slappe af osv. Nu er jeg tæt på halvvejs i min anden graviditet, og jeg tænker jeg har lidt grundlag for at komme med mit gravid. Mave allerede??\nMin graviditet – uge 3 Selvom du måske ikke kan se meget endnu, så vil din mave stille og roligt . Nogle før og nogle senere, det afhænger meget af, hvor moderkagen er placeret. Din livmoder har nu en fin størrelse og vokser hurtigt. Nu vokser maven igen. Men denne gang skal storesøster også passes. Hvordan tager du hensyn til både mave, dig selv og det større barn? Der er jo en hvis usikkerhedsmargen i de første tre måneder, hvor du kan miste barnet, og det kan . okt Her er nogle typiske forskelle på første og anden graviditet. efterhånden som dit tyngdepunkt ændrer sig for at tilpasse sig den voksende mave. Mange førstegangsgravide ved præcist, hvor langt de er henne i deres.\nPositiv graviditetstest Den hurtigste sædcelle befrugter dit æg, der vandrer mod livmoderslimhinden, hvor det sætter sig fast. Cellerne specialiserer sig i at danne barnet, moderkagen og et hulrum til fostervandet. Lever, ryghvirvler og bugspytkirtler begynder så småt at blive dannet, og der dannes arveanlæg til hud, organer, tænder og nervesystem. Fostret er 33 millimeter, når du er gravid i femte uge. Organer dannes, og hjertet slår Navlestrengen dannes, og dit barn får nu sin næring igennem den.\nIt is co-written with Dr. Bruce Perry, a leading expert in the neuroscience of child trauma and recovery.\nMin graviditet – uge 3 Selvom du måske ikke kan se meget endnu, så vil din mave stille og roligt . Nogle før og nogle senere, det afhænger meget af, hvor moderkagen er placeret. Din livmoder har nu en fin størrelse og vokser hurtigt. nov Jeg er gravid for første gang, og kunne godt tænke mig at vide hvornår man begynder at kunne se det på maven mvh maria. Log ind for at. Hvor hurtigt voksede I, jer med tvillinger i maven?? fordi jeg har fået flere kommentar på om jeg er sikker på jeg kun er i 8. uge og så kan jeg ikke lade være med at tænke alle tankelig tanker om det. hehe.\nfeb Hvornår kunne I se mave ved 1. og 2. graviditet? Så her gik det hurtigt, men det var også kun et år efter første fødsel. . gerne vente til efter NF med at fortælle det, så der var et par uger hvor jeg ikke så nogle mennesker. maj Jeg kunne godt tænke mig at høre hvor hurtigt I voksede da I ventede jeres 3. skal ikke stramme om maven, for så er det ubehageligt - men jeg synes at d Her er jeg ikke vokset hurtigere denne gang end sidste gang. Fænomenet ballonmave får maven til at se gravid ud så bare vokser og vokser maven for til sidt Man kan se på røntgenbillede af maven, hvor i mave. Forstoppelse er en af de hyppigst forekommende gener, når man er gravid. Nogle er så generede, at de føler sig utilpasse og har lidt ondt i maven hele tiden. Bare send min post til Slyngebarn. Tilføj til Mine debatter Forrige tråd Næste tråd. UGE 12 Fosteret måler omkring 5,5 cm - omtrent som en passionsfrugt. Ugens navn er matilda.\nmaj Jeg er desvÃ¤rre ikke god til at bruge sÃ¶ge-knappen, saa her mit spÃ¶rgsmaal: Hvor hurtigt kunne man se paa jer at i var gravide 3. gang?. 5. jul Men uanset hvordan du ser ud, og hvor langt du er i din graviditet, vil din mave vokse større og smukkere med tiden, og derfor kan det være en. Gravid hvor hurtigt vokser maven Gitte Tyran Skriv besked. Håber på at høre fra jer, der tidligere har været gravide og har erfaring med mavestørrelser Mange hilsner Anette Stutteri Nørkær Ministutteri med avl af shetlandsponyer! Syntes jo selv min er mega lille til trods for at jeg kun har 10 uger til termin. Du bruger ikke engang halvt så lang tid på at kigge på webshops som du gjorde første gang. Barnet kan sagtens have en dag ind imellem, hvor det er lidt mindre aktivt end vanligt, men bagefter skal det vende tilbage til normalt aktivitetsniveau. Hvis du bliver urolig over, at barnet ikke bevæger sig, kan du prøve at provokere det til at sparke. For normalt frugtbare par, der regelmæssigt har samleje, er der kun 10 %, som ikke oplever at blive gravide forholdsvis hurtig, altså inden der er gået et år. Instagram @incredibabydk\nFå hurtigt vægttab og en fladere mave med min udrensningskur\nokt Hvis du tager særlig hurtigt på i vægt eller lider særligt meget af graviditetskvalme, Hvis du har været gravid før, vil du ofte have en fornemmelse af, at maven vokser hurtigere end i de Hvor hyppig er flerfoldsgraviditet?. magenta farve\n#5 jan Ja jeg kan godt se at den er vokset hurtigt, din mave Der . hvor er det fedt at se du er blevet scannet og graviditeten sad hvor. Jeg er gravid for 1. gang og er blot i 8. uge, men jeg synes allerede, og er desuden hurtigt besværet af den, dem som ikke får sær,ig stor mave eller så individuelt hvor meget man tager på - jeg kan blive helt bekymret over. toksisk megacolon\nHvor gamle er dine børn? Jeg tror ikke rigtigt, børn registrerer så hurtigt, man bliver tykkere/ større om maven. Så hvis I bare holder igen med babysnakken, tror jeg ikke, du skal være bekymret. jeg mindes min dansklærer, da jeg gik i 9. klasse - hun annoncerede først sin graviditet en måned, inden hun gik på barsel. Det er 2. gang, jeg er gravid, min søn fylder 3 år til januar. Jeg er godt klar over, at det ofte går hurtigere med at maven vokser ved senere graviditeter, mavemusklerne er slappere osv og at to graviditer, desuden aldrig er ens.\nAfter a year or so of puberty beginning, and for the next couple of years. girls breasts continue to grow and become fuller around 2 years after beginning puberty, girls usually have their first period.\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Gravid hvor hurtigt vokser maven abchar.bedstekone.com


Kenmore Hotel - Sammenlign Hotelpriser Kenmore Vi bruger cookies til at levere vores services. Ved at fortsætte med at bruge vores hjemmeside accepterer du vores cookiepolitik. For flere informationer tryk her\nBillige Hoteller > Hoteller efter land > Hoteller i Storbritannien > Hoteller i Kenmore > Kenmore Hotel\nKenmore HotelThe Square, Kenmore , Storbritannien Vis kort\nKenmore Hotel: Find foto, anmeldelser, information, udstyr og sammenlign priser for 3 stjerner i Kenmore , Storbritannien.\nKenmore Hotel, beliggende i det smukke Kenmore , tilbyder elegante faciliteter inklusiv mødelokaler, døgnåben reception og roomservice. Det er udstyret med parkering, have og dart.Hotellet rummer 40 elegante værelser.Gæsterne kan vågne op til en varieret morgenmad hver morgen. For dem som tager på dagstur eller lignende, tilbyder hotellet en pakket frokostkurv mod bestilling.\nGenerelRoomservice, Restaurant, Kaffe-/te-faciliteter, TvTjenesterElevator, Døgnåben reception, Mødelokaler, KopimaskineAktiviteterHave, Vandaktiviteter, FiskeriAndenDart, Pakkede frokostkurve\nBrugere, som kiggede på Kenmore Hotel kiggede også på disse 3 stjerner Kenmore hoteller:\nGenerel vurdering: 8.1/10Rengøring: 8.09/10Service: 8.12/10Udstyr: 8/10Beliggenhed: 9.11/10Mad: 8.2/10Værelser: 7.54/10baseret på 603 anmeldelser\nNærmeste hotellerThe Kenmore Club


Dansk svømme-darling viser kroppen frem HELT nøgen - MX.dk\nAf Fie West Madsen - 19/11-17 08:43\nDansk svømme-darling viser kroppen frem HELT nøgen\nHøjgravide Jeanette Ottesen viser kroppen frem uden tøj på.\nSvømmeren Jeanette Ottesen sælger to billeder af sig selv til et godt formål. (Billede: Sophia Juliane Lydolph)\nDen danske svømme-darling Jeanette Ottesen har sat to nøgenbilleder af sig selv til salg for at samle penge ind til velgørende formål.\nBegge billeder er i sort/hvid og viser en nøgen Jeanette Ottesen, der viser sin smukke gravide mave frem. Sidste år bortaktionerede svømmestjernen også et billede af sig selv for at samle penge ind til et godt formål, men i år var to billeder så gode, at Jeanette Ottesen ikke kunne vælge.\nBegge billeder er taget af fotograf Henrik Adamsen, og pengene fra det ene billede går ubeskåret til Dansk Folkehjælp.\n»Det ene billede går igen 100% ubeskåret til dansk folke hjælp, som hjælper enlige forældre til at få en bedre jul. Nu hvor jeg selv venter mig, er der ikke noget værre jeg kunne forstille mig, end ikke at kunne holde en jul og give mit barn en julegave,« skriver Jeanette Ottesen på sin blog.\nPengene fra det andet billede, som svømmeren også har delt på Instagram, går ubeskåret til Broen Danmark, som Jeanette Ottesen også er ambassadør for. Organisationen sørger for at børn fra hjem uden det store økonomiske overskud alligevel kan dyrke sport.\nDette billede (+ et andet billede også) kan blive dine og samtidig støtter du en god sag! Se billederne og hvordan du gør via bloggen. Link I bio #dreamteam #taktaktak #støtetgodtformål #jeanetteottesen @fogtmanagement @henrikadamsen @kennyaleksandr @vickydrachmannretouch @illuxdk\nDu kan byde på billederne af Jeanette Ottesen her, og det højeste bud er i øjeblikket på 2.000 kroner.\nDen 29-årige danske svømmestjerne skal føde om få uger, og hun har tidligere ikke lagt skjul på, at det er en hård process for kroppen.\n»Jeg kan ingenting overskue i de her dage. Jeg troede, jeg vidste, hvad træthed var, men det vidste jeg tydeligvis ikke. Jeg har svært ved at trække vejret ordenligt, jeg kan ikke finde nogen behagelig position at sove, sidde eller stå i, ja, jeg kan i det hele taget ikke rigtigt være i min egen krop. Det føles så sindssygt mærkeligt for tiden, og faktisk, uden at vide hvordan det rigtigt føles, så føler jeg, at jeg kunne føde når som helst,« har Ottesen tidligere skrevet på sin blog.


Er det skadeligt, hvis man(d) ser meget porno i en ung alder? Svaret kan desværre være, at den endnu ikke færdigudviklede hjerne lærer, at sex ikke er noget, man har med et andet menneske, men noget man gør med sig selv, mens man bliver stimuleret visuelt.\nDet kan føre til en lidelse, der på engelsk forkortes PIED: Porn Infused Erectile Dysfynction eller på godt dansk: Pornoskabte rejsningsproblemer. Lidelsen kan betyde, at ens krop slet ikke reagerer på berøring eller kys.\nPIED er, når unge mænd/drenge kun kan få erektion, når de ser porno.\nLidelsen hænger sammen med en generel pornoafhængighed, der i USA har givet smør på brødet til en stadig større mængde af behandlere. Det fortæller fremtidsforsker Mette Sillesen.\nSom en del af hendes arbejde i firmaet High Touch beskæftiger hun sig med mennesker og relationer og især trends indenfor spiritualitet og forbrugeradfærd. Ifølge fremtidsforskeren har vi slet ikke set konsekvenserne af teknologiens indmarch i soveværelset – herunder den stadig lettere adgang til porno i alle afskygninger.\n”Porno er visuelle fantasier. Det har hverken noget med følelser eller berøring at gøre, og konsekvensen kan være, at de ikke kan være sammen med piger, de er vilde med. Det er jo forfærdeligt for dem,” siger Mette Sillesen.\nOgså for piger kan den større og større pornoficering have konsekvenser.\n”Dels tror unge piger helt ned i 12-13 års alderen, at de er mærkelige, hvis ikke de har haft deres seksuelle debut. Og dels er der mange, der tror, at de skal opføre sig som pornostjerner, når de har sex. Det er gennem pornoen, at de lærer om sex, og det er næppe supersundt.”\nMere åbne og frisindede\nMette Sillesen er på ingen måde en maskinstormer, der er interesseret i, at vi stopper teknologiens fremmarch.\nTværtimod mener hun, at for eksempel Tinder og andre datingapps har betydet, at vi i dag taler meget mere åbent om sex, end vi gjorde for 10 år siden, og at vi møder mennesker udenfor vores egne nære sociale kredse.\n”Vi er helt sikkert blevet mere åbne og mere frisindede. Det er vildt spændende, at der er så mange muligheder og så mange oplevelser. Det synes jeg er vildt fedt. Men vi skal også passe på med bare at omfavne alle muligheder uden at tænke over konsekvenserne.\nFremtidsforsker Mette Sillesen. Foto: Stine Heilmann\nRisikoen er blandt andet, mener hun, at jo mere, vi ønsker at realisere vores egne egoistiske fantasier, desto mere isolerede og endda deprimerede og angste bliver vi også.\n”Dødsangst er egoets angst. Og den er et resultat af, at vi bliver dysfunktionelle af at være for meget sammen med teknik og for lidt med mennesker”.\nMette Sillesen deltog i en talk om fremtidens sex på årets Heartland Festival.\nSex med fremtiden. Talk modereret af Moussa Mchangama med Mette Sillesen & Sadie Lune.\nSlået op af Scenario Publications i Lørdag den 3. juni 2017\nLæs mere om Mette Sillesen på hendes egen hjemmeside


Spilforslag: G2 Esports - Rogue: Map 2: Rogue ødelægger første tårn - 10/04-2021\nG2 Esports - Rogue: Map 2: Rogue ødelægger første tårn\n5. apr. 2021 kl. 18:17 (Opdateret 10. apr. 2021 kl. 18:36) 05/04\nBemærk at dette skal spilles på map 2! Findes under ESport --> League of Legends -- >LOL LEC --> G2 Esports - Rogue --> Map 2 --> Map 2: Hold der dræber 1. Tårn.\nLower bracket finals med Regular Splits nummer 1 og 2, G2 vs. Rogue.\nG2 Esports har traditionelt et godt tag på Rogue, men specielt deres early game har ikke været prangende under Playoffs.\nRogue har god chance for at tage første tårn!\nRogue ødelægger flest første tårne i ligaen. 19 ud af 26 (73%) første tårne har de ødelagt under Spring Split (Regular + Playoffs), mod G2s 15 ud af 25 (60%).\nSelv hvis Rogue ender på red side, er de ikke chanceløse i kampen om det første tårn. Rogue har ødelagt 7 ud af 10 (70%) første tårne på red side, mod G2 Esports 12 ud af 17 (71%) på blue side.\nG2 Esports har haft det svært under Playoffs, hvor de kun med nød og næppe slog Schalke 04 med 3-2, hvorefter de tabte til Mad Lions med 3-1. Rogue har en GD15 på +1413 under Regular Split og +1532 i deres 8 Playoff kampe, imod G2s +1042 under Regular Split og -615 i deres 9 Playoff kampe.\nGår vi tilbage til deres seneste BO5 opgør, i semifinalen til Summer Playoffs i september 2020, fik Rogue 4 ud af 5 første tårne i de 5 maps der blev spillet.\nG2 Esports ødelagde begge de første tårne i de to indbyrdes kampe under Regular Split efter at have dræbt den første Rift Herald i begge games. G2 vandt desuden også begge kampe og er på papiret det bedste hold - de har bare ikke nødvendigvis det bedste early game.\nG2 har en højere Rift Herald control rate på 59%, mod Rogues 45%. Ender Rogue på red side, er deres Rift Herald control rate kun på 25% under Regular Split, og 50% i deres to red side maps under Playoffs.\nG2 har ryggen mod muren i Playoffs, men det er de faktisk vant til. Både Spring og Summer Playoffs 2020 vandt G2 turneringen efter at have været forbi lower bracket på vejen. De finder som regel de sidste kræfter frem til disse afgørende øjeblikke.\n2,00 hos Bet365.\nJeg forventer at Unibet og NordicBet åbner for dette spil i løbet af ugen.\nG2 Esports er højest seeded via deres førsteplads i Regular Split, og har derfor side selection på map 1.\nDe vælger med al sandsynlighed blue side, som de har gjort alle de 15 gange de har haft side selection under Spring Split.\nDa vi gerne vil spille dette spil på et map hvor Rogue er på blue side, hvor de har taget 12 ud af 16 første tårne mod G2s 3 ud af 10 på red side, spiller vi dette spil på map 2!\nVi håber på at G2 Esports vinder første map, som giver Rogue side selection på map 2, hvor de med al sandsynlighed vælger blue side, som de har gjort alle de 14 gange de har haft side selection under Spring Split.\nMed Rogue på blue side, er mit CV på dette spil på 55%, og på red side er den 45%. Selvom G2 er favoritter hos bookmakerne på map 1, kan vi være forsigtige og sige at chancen er 50% for at G2 Esports vinder første map, som giver et samlet CV for dette spil på 50%.\nMan kan også have is i maven og håbe på at oddsene holder, og spille den live på lørdag når man kan se at G2 Esports er ved at vinde et map.\nJeg anbefaler desuden også dette spil på map 3, hvor samme odds kan fåes hos Danske Spil, samme CV.


Klimapolitisk Manifest (side 2)\nKlimadebat.dk > Debatforum > Klimapolitik > Klimapolitisk Manifest > Side 2\nKlimaet i Danmark kan ændre sig meget over tid.\nI nogle perioder kan det blive meget varmere, og i andre kan det blive meget koldere. Dertil hører en stor risiko for, at vejret kan blive mere voldsomt og medføre flere naturkatastrofer og fejlslagen høst og dermed mange mennesker i nød.\nJeg vil endda gå så vidt at sige: klimaet i Danmark vil ændre sig meget over tid. Ellers skulle vi da befinde os i en helt usædvanlig klimatisk epoke! - Idet klimaet jo altid har forandret sig.\nOg vejret vil utvivlsomt blive voldsommere, jo flere journalister vi får!\nPopulationens størrelse skal på fredelig vis reduceres i tide, og fødevareproduktionen skal tilpasses, så der kan leves bæredygtigt igennem en periode, hvor fødegrundlaget bliver langt mindre.\nGlad for at det skal ske "på fredelig vis". Det betyder forhåbentlig uden tvangsregulering af graviditeter osv!?\nDen bedste måde at sikre en befolkningsreduktion på er jo nok at fjerne de gigantiske offentlige tilskud til vuggestuer og børnehaver mv!\nHør sig mig hvad er det du har gang i, er du en fjende af velfærdsamfundet!\nDu kan da vel forhåbentlig forstå at en typisk børnehavn med 25 ansatte:\npædagoger, ledere, køkkenpersonale, rengøring osv denne bemanding kan typisk passe 85 – 90 børn. Hertil skal jo knyttes administration ved kommunen, andre ydelser som vedligehold af bygninger osv så inden man har set sig om medgår der snart 1 voksen person til at passe 2 børn.\nHvis man ser det lukkede "økonomiske kredsløb" hvor mor eller far skal arbejde fuld tid hvis de har to børn som skal passes. Ja! Prøv og tænk på alt det stress og benzin som skal brændes af.\nMen nu sagde du det vel for at få Jakob op på lakridserne!\nRedigeret d. 11-07-2009 20:54\nJae - der hvor jeg ikke synes, det er velfærd. - Jeg tror jo ikke, børn tager skade af at være i offentlige pasningsordninger, men jeg tror de tager skade af at være for lidt sammen med deres forældre og deres søskende. Jeg tror, at generationerne bliver splittet på den måde.\nSå ja - jeg mener, at børns pasning bør være forældrenes ansvar!\nVi skal jo hjælpe hinanden i en debat! - Uden modspiller ingen medspiller! Men det var nu blot min egen mening. Kan det få nogen op på lakridserne - så er det fint!\nOg så tak for din altid flinke opg positive tilgang til debatten.\nEller er det erhvervslivets ansvar, hvis det vil have både far og mor ansat?\nDer findes faktisk virksomheder med egen børnehave, hvor åbningstiden er afpasset efter arbejdstiden.\nOg så tak for din altid flinke og positive tilgang til debatten.\nI lige måde delphi! Og så nyder jeg jo din store kalkulative styrke!\nMåske skal vi tænke det anderledes. Hvis vi kun vil indpasse børn efter produktionens behov, så er jeg bange for, at vi spænder ben for os selv på den lange bane. Jeg tænker, at børn skal inddrages i stedet for bare opdrages, og det tror jeg er svært, hvis børnene mest lever i en fiktiv verden. Det gør de efter min erfaring i børnehaver o.lign.\nTak for flere idéer.\nDet glæder mig, at det kun er småjusteringer, der mangler i manifestet, for at Danmark kan klare en kommende istid eller global opvarmning af ukendt omfang.\nDet lader til, at vi kommer sikkert igennem, hvis vi blot også indfører en kødløs dag og lidt højere priser for vuggestuepladser og børnehave, som erhvervslivet evt. hjælper med.\nMen glemte I ikke en strikket hue..!?\nNej, det er ikke pænt at gøre grin med sine medskribenter, men efter at have overvejet både ekstrem global opvarmning og en ny istid, så kan det godt virke som små og ligegyldige detaljer.\nHvad gør vi f.eks. når ismasserne opbygges på land i mange meters højde..??\nEn minivindmølle med forlængerledning, kan nok flyttes opad efterhånden, men hvor mange andre muligheder for VE har vi egentlig..?\nOg når ismasserne vokser og evt. begynder at skride, hvad skal der så blive af vores huse..?\nSkal vi have huse og drivhuse, som kan hæves, eller skal vi nærmere bo i igloer ..?\nHvad er det nu, du har imod at diskutere det i den tilhørende tråd:\nMen det er nok ikke sikkert.\nVi kan også godt på fredelig demokratisk vis blive enige om, at vi vil isolere os imod en kommende pest, men derfor bliver det måske ikke særlig fredeligt ved grænsen, når en pestbefængt turist gerne vil ind i landet.\nDet er muligt, at der kan skæres ned.\nMen her synes jeg nok hurtigt, at det bliver langt mere ondt og kynisk, end hvis man forlanger en abort eller en bortadoption. Jeg kan ikke acceptere, at et barn skal være dømt til at vokse op i dyb fattigdom i vores velfærdsstat blot fordi en kvinde ikke kan styre sit yngleinstinkt.\nMåske skal vi tænke det anderledes. Hvis vi kun vil indpasse børn efter produktionens behov, så er jeg bange for, at vi spænder ben for os selv på den lange bane. Jeg tænker, at børn skal inddrages i stedet for bare opdrages, og det tror jeg er svært, hvis børnene mest lever i en fiktiv verden.\nDet er som taget ud af mit hjerte.\nUnderligt at læse, når vi ellers er så uenige om næsten alt andet.\nRedigeret d. 12-07-2009 06:14\nNoget af det mest usmagelige: nu skal både børnehavebørn og skolebørn have mad på skole/institution.\nHvordan forestiller man sig de børn skal virke i voksenlivet og herunder udvikle sig en selvstændighed og herunder agerer som ansvarsbevist over for sit eget liv, senere i livet.\nDu snakker udenom emnet.\nMen du plejer at være glad for kul, så du kunne måske støtte et forslag om kul-deponering:\nVi opkøber kul, så kulprisen holdes konstant høj nok til at gøre VE rentabel.\nDet vil hjælpe mod global opvarmning og samtidigt forberede os til en kold periode.\nVi bygger et bjerg af kul, og på toppen anbringer vi vindmøller.\nInde i tårnet hænger der et forlængerkabel og en donkraft.\nNår der så har lagt sig 20 meter is ovenpå kuldyngen, og vindmøllens vingeblade truer med at røre underlaget, så pumper vi møllen lidt op med donkraften og lader isen hjælpe med at danne det styrende fundament.\nEfterhånden som vi afbrænder kul, vil der også dannes nye leverum og huler under isen.\nMen er det praktisk umuligt og alt for stort et miljøsvineri at lave store kul-depoter..?\nMister kullet sin kraft, eller bliver det til diamanter..?\nJeg er ikke kompetent til at regne det igennem, måske bliver det også alt for dyrt.\nMen hvis hele EU står sammen om det, så kan vi måske vedtage en konkursdag for alle verdens kulminer..?\n(7452) Jeg ser bestemt ikke noget problem i at gøre Danmark uafhængig af kul og olie.\nAt begynde at gardere sig mod evt kulde eller varme finder jeg ikke seriøst!\nOmlægning væk fra kul og olie: Det alt overvejende problem er at de energisystemer som virker i synergi med hinanden at de ikke iværksættes fremadrettet. Risikoen er derimod at systemer iværksættes som ikke virker i samdrift med det overordnede system feks geotermiske varmeforsyning og el-solanlæg i bydele mm.\nDen største hørdel bliver uden tvivl at omlægge isoleringsudgifter i og omkrig boligen til lavtemperatur fjernvarme forsynet af varmepumper og møllestrøm. Set for storbyer som odense, København, Århus osv kan denne omlægning alene betale over halvdelen af den mølle udbygning vi behøver, hvis altså man kan se bort fra isolering og lære at svine med varme.\nEl biler sammen med tog transport hvor lastbiler, containere og personbiler omlades hurtigt kan mere eller mindre overflødiggøre fossilenergiforbrug til transport og igen minimere omkostningen til transport.\nRedigeret d. 12-07-2009 14:06\nAt begynde at gardere mod evt kulde eller varme finder jeg ikke seriøst!\nOk, så er du nok ikke den rette at diskutere det med.\nDu kan jo endnu ikke bruge varmepumper, eller de får dårlig virkningsgrad, hvis det bliver meget koldt, så derfor skal der være muligheder for ekstra energiforsyning.\nSelvfølgelig kan man bruge varmepumper hvis det bliver meget koldt. Thule eller Nuuk var da det rigtige sted at begynde.\nJeg kan godt se, at du før har skrevet om det, og jeg er helt med på, at det bør forsøges:\nMen hvordan tænker du dig, at isen skal komme væk fra veksleren i havet, og hvordan skal veksleren blive serviceret, når havoverfladen er tilfrosset..?\nDet må under alle omstændigheder også kræve et bedre lager og mere strøm, hvis klimaet bliver koldere.\nDet mest sikre og langtidsholdbare er nok nogle EL-patroner frem for varmepumper.\nMen så skal vi have langt flere vindmøller.\nRedigeret d. 12-07-2009 18:29\nSom man gjorde i Augustenborg man tager vand på havbunden og suger det op i isningsopstillingen og så pumper man 70 % holddigt slosh ice tilbage på havbunden hvis røret er nede på 100 m kan der være ubegrænset is mængder under det frosne havis.\nNU har man jo ikke rigtig mulighed for møller i grønland i hvert fald ikke umiddelbart. Men det fyringsolie man afbrænder for varme kunne jo 4 – 6 dobles omkring energiproduktion hvis en motor forsynende isningsopstillingen med energi.\nHerunder forekommer der meget vandkraft i grønland som kunne omsættes i isningsopstillinger\n(2942) Undskyld - men er det et klimapolitisk manifest eller et energipolitisk manifest?\nKlimapolitisk kunne jeg godt tænke mig 22 grader om dagen og lette regnbyger om natten hele året rundt. Ligesom medvind på cykelstien kunne være rart.\nNU har man jo ikke rigtig mulighed for møller i grønland i hvert fald ikke umiddelbart.\nUndskyld - men er det et klimapolitisk manifest eller et energipolitisk manifest?\nTeorien er jo, at mere VE giver mindre CO2-udslip, så du ikke behøver at svede så meget i "drivhuset".\nMen der er da også andre og mere symptombehandlende former for geo-engeneering, som kan overvejes:\nAlt er da muligt men nu er der jo noget som hedder omkostninger! I dag er prisen 600 kr/mwh for møllestrøm. Jeg vil forvente det bliver meget dyrt at producere strøm fra møller i grønland!\nHvis man vil bruge vindmøller på Grønland, så skal man måske udvikle et sæt vinger til lavere temperatur og give gearkassen noget tyndere olie.\nOg hvis det er det hele, så behøver det nok ikke engang at blive særlig dyrt.\nSå vidt jeg kan se, er der nok ikke anden moderne VE-teknologi end vindkraft, der har en chance for at klare opgaven, hvis det bliver kronisk hård vinter på Grønland..?\nDenne minivindmølle har bestået den første test:\n(1023) Det er ikke så meget møllerne der er problemet, det er vinden og forsyningssikkerheden der er afgørende.\nHusk på at et almindeligt parcelhus i Kangerlussuaq har opvarmede rør til drikkevandet (220 V 16 amp) 6-8 tråde i hvert rør, endvidere er spildevandssystemet dimentioneret noget lignende. Der bruges enorme mængder strøm allene til disse to tiltag. Det skal bare virke.\nPolare højtryk kan give vindstille i flere dage.\nI de kystnære områder får de ikke faldvindene fra Indlandsisen, men til gengæld havvindene.\nMøllestrøm er problemetisk i Grønland, især p.g.a. infrastrulturen, men vi har før haft et A-kraftværk i Grønland.\nMåske er det vejen frem ?\nTak for dit indlæg, som inddrager flere relevante problemstillinger.\nKernekraft er ikke bæredygtig eller vedvarende energi, så det bør efter min mening være en nødløsning, som vi skal undgå.\nEL-varmetråde i vandrør ville jeg gøre meget for at få udryddet.\nHvis hver bolig har et lager, så må man kunne blæse rørene tomme, når man har tappet en dosis, og blæse dem varme igen, før man tapper en ny dosis.\nGrønland er kendt for at kunne gå i "dvaletilstand". Den tradition kan man holde i hævd overfor strømkrævende arbejde, når det er vindstille, og vi endnu ikke er dygtige nok til at langtidslagre EL.\nDet samme kan vi lære at gøre i Danmark, hvor det ofte vil være varme sommerdage, hvor folk kan holde fri fra den svedige industri.\nMed lidt tilvænning, så kan vi nok lære at blive glade for sådanne spontane vejrligsdage i stille vejr.\nEr der ofte god sol på de vindstille dage på Grønland..?\nHvor langt skal man bore ned i undergrunden i Grønland, før man kan finde varme..?\nHvad er problemet med vindmøller og infrastrukturen ud over, at der måske er "lidt" sne og is og klipper i vejen..?\nHvis du skal give et bud på vindforhold under en betydeligt koldere periode i Danmark, vil det så blæse mindre og dermed give ringere kår for vindmøller end i dag..?\nGrønland er måske et godt sted at anvende nogle af vore egetræstammer blandt andet til vindmølletårne for minivindmøller. Egetræ må nærmest være uforgængeligt i et meget koldt klima.\nTråde vedr. kommende kuldeperioder:\nRedigeret d. 13-07-2009 18:59\nJeg finder nu ikke, vi er uenige om næsten alt andet! Jeg tror fx, vi er temmelig enige om, at vi på længere sigt skal satse meget på VE, omend vi måske har forskellige motiver for det. Jeg tænker det primært ud fra en forsyningsmæssig vinkel - du måske mere ud fra en klimabetragtning. - Men hvad gør det, når resultatet bliver det samme.\nOg så tænker jeg jo, at uenighed er ikke bare gavnlig men nødvendig for en konstruktiv debat! At der så ryger en finke af panden i ny og næ, - det overlever vi s'gu nok\nRedigeret d. 14-07-2009 19:48\nJeg vil gerne opfordre flere til at deltage i Franks udmærkede tråd om istider, så billedet af en istid kan blive mere fyldestgørende:\nMin oplevelse er også, at det er sundt for den almene klimadannelse at kende denne risiko og vide lidt om vejr, miljø og overlevelse gennem en istid.\nBekymringer om global opvarmning bliver måske ikke mindre af den grund, men de bliver sat i perspektiv af et kontrastfyldt alternativ.\nDet mest interessante for mig er nok at få bekræftet, hvordan næsten alle klimaforandringer kan formildes betydeligt, hvis vi bare har tilstrækkeligt meget bæredygtig og vedvarende energi.\nEn risiko for istid nedsætter IKKE behovet for at kunne udfase fossilt brændsel til fordel for VE.\nMen en risiko for istid gør det betydeligt mere vanskeligt at finde VE, som reelt er bæredygtig.\nMan skal heller ikke være blind for, at en pludselig istid kan betyde en situation, hvor alle kneb gælder for at overleve, indtil populationen bliver mindre eller går til grunde.\nDerfor kan jeg efterhånden også godt se, at det kan være klogt at købe kul og uran til langtidslager.\nIkke til at bruge i nær fremtid, men som en slags "sygeforsikring", hvis det pludseligt bliver meget koldere.\nMen hvordan vi end vender og drejer det, så er det faktisk muligt både at udfase fossilt brændsel imod global opvarmning og samtidigt opruste til en kommende istid.\nLad os dog gøre det..!!!!\nOg lad mig så spørge skeptikerne selv på en ny måde:\nEr det ikke efterhånden meget rimeligt at opdele skeptikerholdet i to afdelinger..?:\n1) De som ikke tror på CO2-teorien, men som seriøst alligevel arbejder for en massiv udbygning med VE, fordi de godt kan se, at det under alle omstændigheder er en klog foranstaltning imod klimaforandringer.\n2) De som ikke tror på CO2-teorien og som ikke tænker meget på fremtiden, men bare gerne vil have noget billigt brændsel til sig selv vi dag.\nAf disse to suggestive muligheder tror jeg heldigvis, at de fleste skeptikere vil vælge afdeling 1\nOg med hensyn til energi, så bør de kunne samarbejde med CO2-alarmisterne, og måske endda hjælpe med en endnu mere massiv VE-udbygning, end vi ellers havde kunnet opnå.\nSkal vi f.eks. putte kul-CO2 i et hul i jorden, eller skal vi i stedet bruge flere penge på VE..?\nAf de to valgmuligheder vil enhver skeptiker nok vælge VE.\nMen det samme gælder ikke for enhver CO2-alarmist.\nDerfor skønner jeg, at skeptikerne kan hjælpe med at styre VE-udviklingen i en mere rigtig og ambitiøs retning.\nDet forudsætter blot, at de ikke er imod "det hele", men bekender kulør og tydeligt forlanger, at vi udvikler og udbygger med en masse bæredygtig VE.\nDette håber jeg, at enhver skeptiker vil tænke over og handle på.\nAfdeling 2 står for fald.\nNu er en istid ikke en større katastrofe end at landområder dækkes af is, hvor andre dele af verden stadig har subtropisk og tropisk klima.\nDen væsentligste og alt overvejende grund til at udfase fossilenergi er at VE både giver en sikkerhed for energiforsyning og herunder er kilden uudtømmelig, og hertil kan Ve mange gange være billigere end Fossil energiproduktion.\nRedigeret d. 17-07-2009 23:11\nKlimaforandringer kan betyde meget store folkevandringer, fordi visse lande bliver ubeboelige.\nDet bør også overvejes i global sammenhæng, hvor meget energi der må bruges på at holde liv i et belastet område.\nMaldiverne er f.eks. begyndt at tale om evakueringsplaner, hvilket jeg mener sker alt for sent.\nDer bør så vidt muligt udarbejdes evakueringsplaner for alle lande i meget god tid.\nJeg ved ikke, om der foregår ting på Maldiverne, som vi absolut ikke vil have ind i landet. Men hvis ikke, så kunne man måske tænke sig, at Danmark tilbyder et isoleret område, som kan blive "Maldivertown", hvor de kan bevare deres kultur uden krav om integration. Der kan de så bo på kontrakt, indtil havet igen sænker sig.\nDet kan evt. blive 25% af Bornholm eller 50% af Livø, hvis den stadig er oven vande.\nDet er måske ikke så nærliggende for Danmark at hjælpe Maldiverne, men hvis Grønland eller Færøerne kommer i alvorlig nød, så skulle Danmark gerne have overskud til at kunne modtage nogle hobe, så det nationale folkeslag ikke behøver at uddø.\nDet lyder måske banalt, men det vil formentlig være langt nemmere at udarbejde evakueringsplaner i god tid.\nJeg mener også, at det er en meget vigtig "øvelse" for at øge klimabevidstheden og få de enkelte nationer til at indse, at der er grænser for, hvor stor en population, man kan opbygge, hvis den skal leve sikkert og bæredygtigt.\nMan kan sammenligne det med en offentlig bygning, hvor der ikke må være flere mennesker, end nødudgangene kan nå at lukke alle ud i tilfælde af brand.\nOverholder man ikke dette, så vil de resterende dø i tilfælde af brand.\nHer er lidt mere, som nok bør med, når man skal overveje yderligere skærpelser af klimapolitisk manifestet:\nNyt fund varsler tre meters vandstigning på 50 år\nNylige fund af forhistoriske koralrev påviser, at sidste gang Jorden befandt sig mellem to istider – ligesom i dag – steg verdenshavene med op til tre meter på 50 år.\nHvis alt is smelter uden havet opvarmes yderligere, så stiger havet måske 60-70 meter:\nSelvom vand opvarmes jævnt over 4 'C , så vil det alligevel udvide sig efter en accelererende kurve:\nStor usikkerhed omkring beregninger for havvandsstigninger:\nEn global temperaturstigning på 2-4 grader vil nemlig ifølge et forskerhold fra bl.a. Niels Bohr Instituttet medføre en global havstigning på en meter på 100 år.\nTil sammenligning spår FN's Klimapanel en stigning i havene på et sted mellem 18 og 59 centimeter inden 2100 - alt afhængig af hvilken temperaturstigning, man regner efter. Men officielt ligger tallet på 30-40 centimeter, hvilket altså er cirka tre gange lavere end det nye tal.\nOmvendt frygter Nasa, at havene kan stige 7,5 meter på 100 år - og dermed er tallet syv gange lavere end rumfartsorganisationens studier.\nEfter sådan en artikel må det være meget svært at dømme IPCC for at føre skræmmekampagne.\nTværtimod giver den indtryk af, at IPCC underdriver, og vi derfor må forvente noget langt værre.\nI øvrigt har jeg funderet lidt mere over de forskellige politiske partier.\nHvor meget skal de omskrive deres partiprogrammer, hvis de skal tage klimapolitikken alvorligt. Er det nok at bevilge tilskud til 25% vindkraft..??\nEller minder det om, at bygge en hel boligblok uden fundament og uden at tage hensyn til brandrisiko og så efterfølgende lappe på det ved at bevilge penge til et par brandspande..?\nDet synes jeg efterhånden, at det mere og mere ligner.\nRE: Klima handler ikke om politik27-08-2009 17:00\n(12) Det er svært at flytte et helt samfund af mennesker, der i den grad har betonklodser på fødderne.\nDerfor er det første skridt, at gøre noget selv.\nMen hvilke muligheder har det enkelte menneske, for at ændre sin levemåde, fra en levemåde med misbrug af energi og andre resurser, samt dyrkningbar jord og vand.\nMulighederne er ikke mange i dagens Danmark, men helt umuligt er det ikke. Det er blot meget slidsomt og koster megen blod, sved og tåre, foruden mulighed for opbrud med familie eller kæreste. Derudover konflikt mellem folk der gerne vil det samme, men ikke i samme tempo og efter samme retningslinjer.\nFor 25 år siden og frem til for ganske få år siden, forsøgte jeg at få socialministrene og folketinget med på at give folk på overførselsindkomst et tilbud om et stykke jord på 1 td. land (5.500 m2), men dørene var lukkede.\nI dag er jeg dog med i et privat finansierer landsbyprojekt Den Selvforsynende Landsby, hvor målet med tiden er at blive delvis selvforsynende, da vi næppe på 15 ha. vil kunne blive selvforsynende med alt, for 25 familier. (ca 40-45 voksne og lige så mange børn)\nLandspolitikerne er mere for det centrale samfund frem for det decentrale samfund, hvor befolkningerne er spredt i mindre bysamfund, hvor det er overskueligt for de enkelte beboere.\nEndvidere er landspolitikerne fokuseret på den globale samhandel og at vi som nation skal sætte os i en teknologisk føreposition, selv om de faktisk mere stopper denne mulige fremadrettede udvikling på det teknologiske område, ved at afskære det hjemlige marked for hjemmeproducerede klimavenlige produkter, ved ikke at give tilskud til køb af klimavenlige produkter, således at de bliver rentable at købe, selv for fattigfolk.\nDesværre er den landspolitiske manglende evne til at se fremtidens visioner og kriser i øjnene ikke blot eksisterende hos den siddende regering, men i allerhøjeste grad også hos oppositionen.\nMen hvad kan få disse landspolitikere til at ændre kurs?\nJeg fornemmer, at der skal andre påvirkninger i suppedasen end de grupperede interessepolitiske manifester, da de vil virke modsatrettede på landspolitikerne, fordi interessepolitiske manifester vil være splittende frem for samlende, ved at de netop virker samlende på en sådan måde, at de bliver landspolitisk grupperet til højre eller venstre.\nFor at kunne vække alle de landspolitiske medlemmer i folketinget, skal et klimamanifest være støvsuger fra politiske termer og vendinger, for på den måde at give alle medlemmer i folketinget en mulighed for at spejle sig som menneske, i klimamanifestet.\nDerfor er det vigtigt ikke at fremkomme med en klimapolitik, men derimod at komme med menneskelige holdninger, som de enkelte mennesker kan forholde sig til og som de vil kunne identificere sig selv med, som det menneske de selv er, uden at føle det fremførte som værende en politisk meningstilkendegivelse.\nBliver det en politisk meningstilkendegivelse har man allerede sat sig i en politisk bås, som gør at nogle vil stritte imod, selv om de faktisk udmærket kan gå ind for mangt og meget af det fremførte, men der er ingen der som menneske er interesseret i at være sat i en bestemt bås, blot fordi de er enige i nogle holdninger.\nRedigeret af branner d. 20-04-2013 15:37\nKlimapolitisk Manifest er selvfølgelig politisk. Men jeg ser det nu ikke som tilhørende et bestemt parti, for ingen partier er tilnærmelsesvist i nærheden af at tage klima så alvorligt.\nMen har du forslag til nogle alment menneskelige betragtninger, som kan sende en appel, så skal du ikke holde dig tilbage.\nDit ældre forslag om et stykke jord til alle tyder for mig på, at du har rødder i Retsforbundet, er det rigtigt gættet..?\nAngående en selvforsynende landsby, så synes jeg, at idéen er god. Men hvis det går, som det skal med befolkningstallet, så vil der blive mange billige boliger i overskud, og så bliver det store behov måske at renovere disse boliger på en miljø- og klimarigtig måde frem for at bygge nyt.\nMåske i denne stil:\nRE: Klimaet har ikke brug for politik28-08-2009 03:29\n(12) Hej Jakob,\nde fire tiltag du har lagt ind i manifestet er jo overhovedet ikke politiske, hvorfor så gøre dem politiske ved at betegne dem som et klimapolitisk manifest.\nLige så snart du bruger orden politik, bliver det du fremkommer med rubriseret enten til højre eller venstre i det politiske spektrum. Det kræver ordet politk.\nKlimaet har ikke brugt for at folk kæmper politisk for det, fordi at når man kæmper politisk for en sag, vil der uvægerlig altid være en politisk modpart.\nMen når vi snakker om klimaet er der ingen modparter, for vi mennesker er alle ofre for den klimatiske krise der er kommet over os. Her er der ingen vinder eller fjender, vi befinder os alle i den samme suppedas og der er kun en måde at få gjort noget konstruktivt i denne klimatiske problemstilling og den går altså ikke ad en politisk vej.\nNår vi oplever en trafikulykke og iler til hjælp, gør vi det ikke politisk, men derimod menneskeligt.\nDerfor kan vore handlinger om at arbejde for at mindske den klimatiske krise, ikke gøres politisk - kun menneskeligt.\nDerfor er dit manifest ikke et klimapolitisk manifest, men derimod et manifest til menneskelig handling for afhjælpning af klimakrisens konsekvenser.\nVil du fortsat holde på, at det er en politisk handling der skal til for klimaets skyld, så vil du alene kun opleve en konfrontation mellem mennesker og ikke en fælles front til afhjælpning af klimakrisens konsekvenser.\nDu er nødsaget til at afklæde dig dine politiske klæder og alene stå som det nøgne menneske du er. Først da vil du opleve at kunne tale med samme tunge som den du ellers vil være politisk uenig med, for nu står du og taler som det menneske du er og ikke som en politisk idealist.\nJeg ved godt det ikke er nemt at afklæde sig sine politiske klæder. Det var jo heller nemt for Kejseren at afklæde sig sine nye klæder, i H.C.Andersens fortælling og slet ikke, da den lille dreng sagde, at kejseren ingen klæder havde på.\nJeg mener jo, at det er bydende nødvendigt med politisk handling, og hvis jeg kamuflerer det, så vil det ikke være oprigtigt.\nDet er politikerne, der skal omlægge skatter og afgifter, så fossilt brændsel koster mere, og det bliver mere rentabelt at bruge VE.\nDet er politikerne, der skal lave evakueringsplaner.\nDet er politikerne, der skal reducere overbefolkningen ved forskellige lovændringer.\nDet er politikerne, der skal lave lovgivning for opførelse af nye boliger.\nDet er politikerne, der skal omstille forsvaret til klimakamp.\nManifestet er blot endnu for vagt og upræcist.\nJeg sympatiserer meget med din tanke om, at man skal begynde med sig selv. Men du ser nok, at det ikke er nemt for fru Jensen inde midt i København selv at omlægge til 100% VE.\nIndustrien vil heller ikke følge med af sig selv, bare fordi jeg køber en vindmølle og en varmepumpe.\nDerfor mener jeg nok, at det er helt fint, at vi selv gør alt, hvad vi kan, men uden politisk opbakning, så batter det ikke.\nDu kan f.eks. også se på loven om minivindmøller, hvor der direkte bliver opsat politiske forhindringer i form af flere overflødige krav til godkendelse.\nDet kan ikke være rigtigt, at man skal sno sig som en ål mellem alverdens chikanelovgivning for at kunne få lov til at gøre klimarigtige ting. Det er endnu et af mange beviser på, at vi må kræve politisk medvind i klimakampen.\nDin betragtning om, at klimakampen ikke har fjender, er ikke korrekt.\nDu kan finde mange kortsynede mennesker i de nordlige egne, som synes, at det er helt fint, hvis det bliver varmere. Du kan også finde energiselskaber, som gerne vil melde udsolgt af fossilt brændsel, før efterspørgslen standser. Du kan finde virksomheder, der ikke vil bruge penge på omstilling. Du kan finde mennesker, som slet ikke tror, at vi har indflydelse på klimaet. Du kan finde mennesker, som slet ikke tror, at CO2 har en nævneværdig betydning for klimaet osv.\nDet vil du med garanti opdage, hvis du følger debatten, uanset hvor uforståeligt og uacceptabelt det kan opleves.\nHermed et nyt udkast, som tager sigte på hurtig handling med et langsigtet perspektiv.\nI værste fald må vi forvente, at en istid kan opstå på under 15 år.\nEller den globale opvarmning kan blive så kraftig, at havvandstanden kan stige med 3 meter på mindre end 50 år.\nDet er en meget vigtig politisk opgave så vidt muligt at forebygge og sikre samfundet, så det kan undgå eller modstå disse klimatiske forandringer.\nDette vil i praksis især betyde:\nDer må forsøges arealer opkøbt i Afrika, som kan forvandles til oaser, der kan give leverum til den del af befolkningen, der ikke længere er plads til i Danmark under en istid.\nSamme arealer kan kontinuerligt bidrage med vedvarende energi til Europa.\nTilsvarende må der søges aftaler med Grønland og andre nordlige lande, om at Danmark køber ret til at bruge arealer til klimaflygtninge, som rykker væk fra global opvarmning.\nPopulationens boliger skal forberedes og omstillet, så de bliver mere modstandsdygtige overfor naturkatastrofer og energimangel.\nEnergiforsyningen, produktionen og samfundsaktiviteter generelt skal sikres på en bæredygtig måde, så de kan fungere sikkert sammen med et foranderligt klima.\nIsær er det meget vigtigt, at energiforsyningen er sikker, rigelig og vedvarende.\nI det omfang, der ikke allerede er omstillet til bæredygtig vedvarende energi, skal dette gøres hurtist muligt, så nationen kan forsyne sig selv.\nLangtidsholdbar teknologi til vedvarende energi skal enten være nem at omstille eller så vidt muligt både kunne tåle meget hård vinter med massive isdannelser og meget varm sommer med tørke.\nBaseres forbruget på varmepumper, må der forberedes en ekstra udvidelse af EL-produktionen, som hurtigt kan sættes i værk, såfremt klimaet tegner til en væsentligt koldere periode.\nDer skal indkøbes og deponeres store lagre af fossilt brændsel og evt. atombrændsel.\nEnhver samfundsaktivitet, som med begrundet mistanke af betydning forskyder den økologiske balance i en retning, som kan påvirke klimaet i uønsket retning, er ikke en bæredygtig aktivitet.\nKlimaforandringer er medvirkende til, at økosystemer påvirkes, så der må tages grundige metoder i brug for at sikre den biologiske diversitet på alle niveauer.\nBeredskabsstyrelsen skal sammen med Forsvaret altid have de nødvendige redningsplaner parat imod trusler, der kan rammer den danske civilisation.\nTeknologisk hurtig udvikling, samt Forsvarets, mediers og befolkningens rolle i en begrænset krig for omstilling til økologisk bæredygtighed:\nNødforslag, hvis en total krig for genopretningen af de økologiske balancer ikke er tilstrækkelig med hensyn til klima:\nRE: Vi kan vælge en politisk vej eller en menneskelig vej,01-09-2009 02:40\ndu vil gerne vælge en politisk vej til løsning af de klimatiske konsekvenser, det er dit valg.\nJeg vil gerne gå en menneskelig vej til løsning af de klimatiske konsekvenser, fordi jeg ikke synes at klimaet egner sig til at være et politisk emne.\nJeg skal ærligt indrømme, at jeg bryder mig ikke om politik, da politik i mine øjne skaber fjendebilleder og det er ikke en sådan behandling jeg kan se, der vil gavne klimaet.\nDer vil være mange af de tiltag, der kan gøres politisk, som også vil fungere menneskeligt, men desværre er det jo almindeligt, at ligegyldig hvordan man vender og drejer forhandlinger om klimaet politisk, vil den menneskelige faktor blive trukket i baggrunden og i stedet for kommer den økonomiske og militære faktor til at bestemme, hvorledes den fremtidige klimatiske behandling af forholdene bliver.\nÆrgerligt at det vil gå sådan, men alle vil have at klimaet skal løses politisk og politik tænker økonomisk og militært og aldeles slet ikke menneskeligt.\nÆrgerligt - ærgerligt - ærgerligt.\nTænk om vi mennesker kunne stå samlet frem som en samlet menneskehed og vise os selv, at vi vil løse disse for os så svære klimatiske problemer, på en menneskeværdig måde og på en ligeværdig og medmenneskelig måde.\nVil vi noget med klimaet, kan vi kun gøre det som mennesker.\nGør vi tingene politisk, gøres det ikke for menneskenes og Jordens livs skyld, men for et økonomiske og militære magtsystemers skyld og det vil jeg, som det menneske jeg er, ikke være med til.\nSå, Jakob, holder du fortsat fast på at føre en klimatisk politisk kamp, så er jeg den der hopper fra. For det er ikke det jeg vil.\nHvis du ikke ønsker at diskutere nationalpolitikkens mangler, så er der også gode muligheder for at rulle sig ud på et mere privat og teknologisk plan.\nVi har f.eks. denne kategori:\nHvad kan den enkelte selv gøre i sin hverdag? Gode tips og råd til at mindske dit CO2-udslip.\nDebat om nye opfindelser og om fremtidens teknologi, set i relation til klimaspørgsmålet. Tekniske diskussioner omkring udvikling af vedvarende energi, transportformer m.m. placeres også her.\nDer er i forvejen en del emner, som sagtens tåler videre diskussion, og der er god brug for at finde flere nye veje.\nMen hvad gør du så, hvis du f.eks. opdager, at det er fornuftigt at opsætte en bestemt minivindmølle, men den er desværre ulovlig uden alverdens bekostelig godkendelse..?\nVil du så opgive projektet, eller vil du forfalde til civil ulydighed med bøder og retssager i kølvandet..?\nEller vender du i stedet frygteligt tilbage til en ny politisk kamp..?\nDet er jeg spændt på at se.\nDer er stor forskel på, at lave et klimatisk manifest og så at ændre på nogle bestående samfundsnormer og regler.\nEt klimatisk manifest skal indeholde de mål vi mennesker kan se vil være til gavn for os levende mennesker og andre levende livsvæsener og klimaet.\nAt udføre dem kan gøres på tre måder:\n1. Ved at følge de, for tiden gældende regler, som den magtmyndighed de enkelte mennesker lever under, har udstedt.\n2. Ved at forsøge at ændre det bestående gennem fredelige handlinger og på den måde at få indflydelse på magtmyndighedens beføjelser. Det vi også kender under betegnelsen politik.\n3. Ved at omgå de af magtmyndigheden udformede regler, - fordi man som menneske og med menneskefornuft kan se, at magtmyndighedernes regler er forkerte - uden at udøve handlingerne gennem vold o.lign. og derefter tage de konsekvenser ens handlinger vil foranledige fra magtmyndighederne.\nDen tredje form for handling er ikke en civil ulydighed, men derimod en handling der udføres på grund af magtmyndighedernes ulydighed.\nMagtmyndighederne er ikke en slaveejer, men derimod vores tjenere og vi mennesker er ikke slaver, men derimod frie og selvstændige mennesker.\nVi kan, når vi kan se at regler er fornuftige, være lydhøre og følge reglerne, men er reglerne fuldstændig ulogiske og ligefrem skadelige, kan der kun være en vej og det er at gøre de handlinger, som magtmyndighederne sætter stopper for, fordi magtmyndighederne er ulydige.\nNår en magtmyndighed udviser ulydighed, skal det enkelte menneske ikke holde sig tilbage for at gøre handlinger, der for ethvert menneske ser fornuftige ud, dog med den forudsætning, at handlingerne ikke tilsidesætter andre menneskers ligeværdige tilværelse, for da udviser man selv ulydighed i lighed med den ulydighed magtmyndighederne fremviser.\nMagtmyndighederne er ikke vores herrer, men vores tjenere.\nAt man i de lovgivende forsamlinger og udøvende magtstrukturer endnu ikke har fattet, at de er menneskenes tjenere og ikke deres herrer, kan kun beklages.\nMen det kunne være, at de skal have en oplæring i, at de er menneskenes (de enkelte landes befolkningers) tjenere, således at vi mennesker kan få mennesker der gerne vil være gode og fornuftige tjenere, til at være de gode og fornuftige tjenere.\nHusk på, at det at være statsansat og dertil gælder vel egentlig også folketingsmedlemmer og kommunale og regionale rådsmedlemmer, at det er at være tjenestemand. Læg mærke til ordet "tjenestemand". Her er ingen Herre og derfor egentlig ej heller en magtmyndighed. når det kommer til stykket.\nAngående det første i dit indlæg.\nJeg har intet imod at diskutere nationalpolitiske mangler, men der er stor forskel på at komme med et klimatisk manifest og så diskutere, hvad vi som nation skal gøre, således at vi kan komme i overens med det fremviste klimatiske manifest.\nEt klimatisk manifest skal fremvise et mål, som vi gennem politiske handlinger vil kunne bestræbe os på at nå, gennem de politiske holdninger vi hver især har.\nDet klimatiske manifests mål, skal gerne være et mål alle mennesker gerne vil stræbe efter at nå så vidt muligt, men vi mennesker har ikke altid den samme lyst til at gå i samme retning, for at nå til det mål manifestet har opsat og det er her vi politisk vil komme til at opleve konfrontationer.\nDet skal ikke være selve det klimatiske manifest der skaber de politiske konfrontationer, for da er manifestet ikke fremført for klimaets skyld, men derimod for en bestemt politisk holdnings skyld og det er denne politiske holdning jeg gerne så fjernet fra et klimatisk manifest.\nVed først og fremmest ikke at kalde det et klimapolitisk manifest.\nJeg er sikker på, at alle folketingets medlemmer og alle mennesker her i Danmark kan blive enige om et klimatisk manifest, som fremviser et mål vi alle gerne vil nå frem til. Selv på internationalt plan vil det blive muligt at få sat et mål, men målet skal ikke i sig selv være et politisk mål, men et mål de enkelte lande selv afgøre, hvordan de vil når og med hvilken fart de vil nå til det. Her skal der også være mulighed for at sætte delmål op for de enkelte lande, da de ikke alle har lige muligheder og forudsætninger. Det vil ikke være formålstjenligt at pålægge de enkelte lande et krav om, hvor langt de skal gå efter målet. Det er de enkelte lande der selv fremlægger deres bestræbelser i at nå målet til slut.\nHvordan vi skal nå frem til det mål det klimatiske manifest viser og som vi alle er enige om er godt at nå frem til, vil vi helt sikker have forskellige meninger om og forskellige forudsætninger for at nå og det er her den politiske forhandling kommer ind i billedet og ikke før.\nRE: Meteornedfald og Hydrogensulfat14-07-2010 21:00\nJvf. Frank Lansner:\nIstid er umådeligt mere sandsynlig end f.eks. et katastrofe-meteor nedslag, men ikke desto mindre er det sidstnævnte der får mest opmærksomhed.\nDette skulle der gerne være rådet bod på her i Klimapolitisk Manifest.\nMen mangler der noget væsentligt, så er der stadig god plads til mere.\nMen måske mangler her faktisk noget stof om kometer og meteornedfald.\nEksisterer der allerede et globalt meteor-beredskab, som Danmark kan tilslutte sig, eller skal det først etableres..?\nHvor lang varslingstid kan vi forvente i dag..?\nJeg har også set noget om, at global opvarmning kan føre til dannelsen af store mængder Hydrogensulfat, der som giftgas tidligere har udslettet næsten alt liv på kloden.\nEr dette fænomen noget, som vi specielt skal dæmme op for, eller indgår foranstaltningerne imod dette allerede tilstrækkeligt i kampen mod global opvarmning..?\nMåske skal det lægge en ekstra bremse på kulkraft og CO2-deponering, fordi kulafbrænding medvirker til forsuring ved dannelse af svovlsyre..?\nFor Danmark har det måske næppe større betydning, hvis vi omstiller til vindkraft på land indenfor 5-10 år. Men gør vi ikke, så må det blive en anden historie.\nVindmølleintegration på land bør have højeste prioritet i Danmark.\nInternational bekæmpelse af storbrande er også en sag for Danmark.\nStorbrand i USA, storbrand i Australien, storbrand i Grækenland og nu storbrand i Rusland.\nUanset, om det skyldes global opvarmning eller ej, så er der næppe tvivl om, at klimaforandringer kan være en medvirkende årsag, og derfor mener jeg, at vi må deltage i et større internationalt klimaberedskab til brandbekæmpelse.\nEn brand er ofte nem at bekæmpe, mens den er lille, og derfor kan det være meget afgørende, at hjælpen kommer hurtigt.\nDet bør være sådan, at med det samme et land melder om storbrand, så starter den internationale brandalarm, og nogle minutter senere går hundrede brandslukningsfly på vingerne og sætter kursen mod skadestedet og tæppebomber det med vand.\nHer kan man se lidt om, hvad der stod til rådighed i Grækenland.\n16 fly er ikke meget at sætte ind, når et land er i brand.\nOver 1000 brandfolk støttet af 425 soldater og 16 fly er sat ind for at bekæmpe brandene.\nFakta om hjælp til Grækenland\nEn talskvinde kalder den internationale hjælpeindsats til Grækenland den største nogensinde til et EUland. Her er en liste over den internationale hjælp indtil videre.\n* Østrig: Et militærtransportfly, to helikoptere og 20 soldater.\n* Cypern: Flere end 100 brandmænd.\n* Frankrig: 60 brandmænd, seks brandslukningskøretøjer og fire brandslukningsfly.\n* Tyskland: Tre helikoptere.\n* Israel: 55 brandmænd og tre helikoptere.\n* Italien: To brandslukningsfly.\n* Holland: Tre helikoptere.\n* Norge: En helikopter.\n* Portugal: Et brandslukningsfly.\n* Rumænien: Et brandslukningsfly.\n* Serbien: Fire fly.\n* Slovenien: En helikopter.\n* Spanien: Tre fly.\n* Tyrkiet: Et brandslukningsfly.\nDanmark er ikke engang med på listen.\nDet må være påkrævet, at beredskabsstyrelsen finder nogle gode tilbud på brugte militær- og passagerfly, som kan ombygges til formålet.\nDer kan måske ligefrem være håb om, at mandetimer til vedligehold og drift af brandslukningsfly for en stor del kan varetages af frivillige korps og foreninger.\nRE: Kometer og atomaffald28-03-2011 16:41\nMed hensyn til kometer og asteroider, der kan ramme jorden og ødelægge klimaet, så har det været på tale, at der eksisterer et vanskeligt dilemma i forbindelse med at styre landingen.\nKan man styre kometen helt udenom jorden, så vil man selvfølgelig gøre det.\nMen er det ikke muligt, så kan man måske styre den udenom Moskva, så den i stedet rammer København, men hvem kan træffe en sådan beslutning..??\nImidlertid mener jeg, at dette problem måske ikke længere er aktuelt.\nEfter årtier med udbredt atomkraft må det eneste vigtige nok være at styre kometen så langt som muligt udenom atomaffaldsdepoterne, uanset hvilke storbyer der i stedet må tage smækket.\nJeg mener endvidere, at det må fremgå som en selvfølge af Klimapolitisk Manifest, at Værnepligten må på intet tidspunkt afskaffes eller suspenderes.\nDerimod bør flere værnepligtige inkluderes i de styrker, som hurtigt kan mobiliseres. Økonomisk kan det evt. hænge sammen ved at afkorte og ændre uddannelsen for en del af de indkaldte.\nDet kan være helt afgørende for kvaliteten af en klimaindsats, at forsvaret har mulighed for effektivt at kunne håndplukke personer med de rette kvalifikationer.\nJeg har ofte tidligere nævnt 2. Verdenskrig og den tyske produktionsmaskine som eksempel på hvor meget isenkram, der kan produceres på blot fem år, hvis der er krig.\nMed moderne teknologi og ingen sabotører kan vi i dag sagtens gøre tilsvarende på under tre år.\nVi skal selvfølgelig ikke producere krudt og kugler og polere kanoner, men derimod harmløse landvindmøller i krigen for bæredygtig vedvarende energi.\nLandvindmøller må regnes for mere bæredygtige end havvindmøller:\nDet samme gælder selvfølgelig kommunikationsnettet, men det har den militære del af forsvaret forhåbentlig allerede komplet styr på.\nJeg ved ikke, hvilke konsekvenser det får for energisektoren.\nKan solpanelerne f.eks. tåle mosten..?\nKan moderne vindmøller med faste magneter, eller har vi pludselig et afgørende argument, der tvinger os tilbage til den gamle type med gear..?\nHvad med inverterteknologien, må den opgives..?\nDet er nok det, som jeg frygter allermest omkring en masterplan for Danmarks klimaøkologiske omstilling, at der bliver glemt noget fundamentalt, som kan vælte det hele.\nDet er dog ikke et argument for at undlade at gøre det, da den nuværende kurs for menneskeheden er destruktiv og fatal.\nMen det er en påmindelse om, at det er meget vigtigt at tænke sig godt om og lytte til alle, før der træffes store beslutninger.\nJeg siger hermed personligt tak til Anders Lund Madsens dårlige nyheder for at minde om solstorme og EMP.


Nr. 3 af 284 Restauranter i Appleton\nAmerikansk, Tysk, Bar, Supper, Vegetarvenlig, Veganske retter, Glutenfri retter\nBlær for besøgende!\nVi havde venner på besøg i fra England og jeg besluttede at tage dem til Mettes for en særlig middag ude. God beslutning! 30 Minutter på den vidunderligt hyggelige bar, og derefter til en fantastisk middag. Min kuller var lækker, min kone og søn hver...havde en anden schnitzel, og vores venner havde forskellige bøffer. Alle talte med begejstring, og vi var stolte af!Mere\nMarks_East_Side, Owner hos Mark's East Side, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 5. juli 2017\nWow. Hvilken fantastisk mad og betjening. Jeg rejser en hel del og er altid på udkig efter et " gå til " sted, når i byen. Jeg fandt det! Jeg typisk ikke selv skrive anmeldelser på noget eller tag dig tid men disse mennesker fortjener...det. De har " får lov at arbejde " attitude mod " skal " . Vi bestilte surkål bolde og nogle pølser platter for applikationer. Fremragende. Havde de filet og to gange bagt kartoffel. Kollega havde Wiener Schnitzel med lidt bacon løg sovs. Alt var fantastisk, og jeg vil vende tilbage. Først og fremmest, som tilbydes af Stacy og Jessica var den bedste. Alle restauranter skal se, hvad de gør, og hvordan de behandler dig som familie!Mere\nGod mad, god stemning med meget opmærksomt personale!\nPersonalet var venlige og imødekommende og tjekkede ind på os ofte for at sikre, at alt var okay, og at alt var tilberedt ordentligt og var engang garantere vores tilfredshed som du ikke oplever ofte. Servitrice gik langt ud over, også bragt en fødselsdagsgave til...vores datters fødselsdag. Fantastisk madoplevelse!Mere\nDer var 8 af os, kom der fredag 5 : 00:00, hvilket var ikke vente var omkring 30 minutters tid og størrelse af vores gruppe så dårlig. Vi bestilte udvalg af mad, fra alle - du - kan - spis kuller med bøf til krabbekagerne....Maden var fremragende, besluttede at få dessert og glemte hvor fantastisk deres desserter. Vi wolfed dem ned. Vi havde spist her før, og jeg kan ikke huske hvad mad er, at god. Jeg var positivt imponeret.Mere\nVi havde ikke spist på Mark's East Side i flere år og vi blev positivt overrasket. Servicen var i top vundet et slag, maden var lækker, og stemningen var meget behageligt. Stedet var fuldt booket, men maden kom hurtigt og prisen var lige. Der var...en masse ældre borgere der, og for mig er det en målestok for hvor godt og god pris en restaurant.Mere\nFor et fantastisk spise ude oplevelse, er dette en af de bedste. Deres frokost-menu er rimelig pris, med en enestående salat n suppe bar. Lækker popovers! Altid bedre service!\nGennemsnitlig mad, gennemsnitlig service, overfyldt, pebret.\nVi gik med venner til middag på en lørdag aften. Maden var god, ikke noget spektakulært, betjeningen var gennemsnitlig, meget overfyldt og larmende. Troede, at det var temmelig dyre henved 100 . 00 Til middag for to. . . Det var ikke $ 100 ....00 Gode.Mere\nFejrede en fødselsdag måltid med en ven\nGod service! God mad! Lækre Desserter! Første gang besøg. Fik en $ 10 gavekort på grund af denne. Planlægger at bruge i fremtiden for at bestille kaffe og ørkenen.\nLækker, lækker i min mave.\nFantastisk middag med folkene for fødselsdag og mødre og dag. Salat og brød var super, prøv den bacon dressing. The prime rib var tilberedt perfekt og har nok til mindst én mere måltid. Den blandede grøntsager var stadig sprød og vidunderligt velsmagende. Toppen af det...hele med et kæmpe is drikke og det var den perfekte aften.Mere\nMarks_East_Side, Owner hos Mark's East Side, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 15. maj 2017\nNår du går på en restaurant og se de ejer som både vært og bus person du detaljer der lægges vægt på. Mark, ejeren, er hans blik på alt i stedet. Personalet er venligt og sjove, som man kunne håbe på at finde nogen steder...som. Og har jeg nævnt maden. Bagte pølse kommer fra en slagter ned ad gaden 3 rd generation. Surkål er hjemmelavet og smag. Bare et godt ærlig mad her.Mere


De bedste swinger dating apps helt gratis kolding / Fræk kone\n01-06-2018 af Carlsen Simon med Kommentarer Slået Fra på De bedste swinger dating apps helt gratis kolding\nDe bedste gift dating apps helt gratis i slagelse De Bedste Par Dating Apps Helt Gratis Gentofte / Swinger date Swinger Fyn Transvestit Dating Svendborg de bedste swinger voksen dating helt gratis - Familier. Hvis han ikke g r det, brydes kontakten. Alle mugligheder for, dating i Slagelse ved f rste jekast. Herskerinde s ger slave only kolding storcenter / Massage forum erotisk massage privat, jeg kan slet ikke blive gravid. 01/11 KL SMS FOR\nDe bedste gift dating apps helt gratis i slagelse De Bedste Par Dating Apps Helt Gratis Gentofte / Swinger date Swinger Fyn Transvestit Dating Svendborg de bedste swinger voksen dating helt gratis - Familier. Hvis han ikke g r det, brydes kontakten. Alle mugligheder for, dating i Slagelse ved f rste jekast. Herskerinde s ger slave only kolding storcenter / Massage forum erotisk massage privat, jeg kan slet ikke blive gravid. 01/11 KL SMS FOR aftale vejle kolding fredericia horsens hadsten rhus randers aalborg ST vring R dovre K benhavn odense. Bedste gift voksen dating app helt gratis slagelse / F les, bedste sex mellem racer adult dating app helt gratis Helt gratis swinger dating -tjenester i kolding / Retub Slagelse, voksen dating internet sides til midaldrende, helt gratis gift voksen dating program slagelse P nett.\nTil sammen ser du her den komplette liste over alle datingsider i Danmark. Med Happn får du måske endnu en chance næste gang. Det er dog ikke det eneste lidt flirting kan gøre, da det bare er et engangsknald du får ud af flirten. Hvis I begge har liket hinanden, kan I skrive sammen! Bumble er en dating app, hvor kvinderne tager det første skridt.\nEn nem og gratis måde at komme i gang på, ville være at prøve! Prøv det gratis på: m/. Bedre: Zoosk, prøv gratis, vi har delt de tips der er lavet her ind i flere forskellige overskrifter, i forhold til din personlighed: For genert til at mødes med personer til fester? Der passer til dig og din date. Apps und sider til at møde folk. Jan og Escort: Lingam - massage Randers, de bedste swinger dating apps helt gratis kolding Holbæk, Århus, Kolding. Du kan endda skjule dine profilbilleder og KUN vise dem til brugere, du selv har godkendt. Happn en interessant app, der kombinerer offline med online: Happn er en meget interessant dating app: Den kan se, hvis du har været tæt på andre Happn-brugere i byen i løbet af dagen. Det ser vi nærmere på om et øjeblik med vores TOP 10 dating apps. S kan man jo kun give den 5 stjerner. Top 10 dating apps i Danmark. Dette er en dating app, hvor folk, der primært er i et forhold (eller ligefrem er gift leder efter sex. Siden henvender sig til folk over 25 r fra bde Danmark og Sverige. Bedste danske dating sider Snderborg, tilbyder s mange potentielle dates, det er en international dating side. Odense, s kan du provokerende sprge ham, og s kan du f de vigtige ting at vide nr i rent faktisk mdes. Sie befinden sich nun auf der Detailseite für das Keyword Auktion und können hier viele bekannte Wortassoziationen einsehen per mned hvis din tid kommer alene dating virksomheder. Jeg er sikker bedste dating site Kge at i gr jeres bedste for at det skal vrer en god side. De mest anvendte flirte apps rummer utallige kontakter, der helt klart er åbne over for at udveksle flirtende beskeder. Så burde du fokusere på at kigge efter de bedste apps og hjemmesider i Kolding. Ikke ked af at du ikke fr svar fra alle du skriver til det er en del af gamet. Du kan dermed sex med tykke damer åben kusse være ret sikker på, at din alt for nysgerrige kollega, ven eller veninde ikke finder din profil her. Naturligvis er de fleste stadig på Tinder. Og her handler det udelukkende om uformel dating. Eller mske bare nogle nye venner.\nD kning i det st rre omr de kan kr ve, at en gruppe af access point med overlappende d kning.\nDe bedste swinger dating apps helt gratis copenhagen.\nBedste swinger voksen dating app helt gratis i kolding Bedste swinger voksen dating for.\nDanielle derek pornostjerne bizarre analsex 430\nYour beautician næstved swingende klubber Opret bruger Ls mere om Homo Gratis og overskuelig. Som du ikke vil finde p en bar eller natklub om aftenen. Den gamle prstegrd i ugilt, sex dating sider slagelse omkring 49 friday den seneste senior dating i randers or black. Så budge göransson nøgen ørbækvej 812 hold godt øje med events tricks. Så det er helt sikkert et forsøg værd at prøve nogle af de andre, hvis du leder efter en lidt dybere forbindelse med personen, du chatter med.\nSuisi thai massage slagelse thai massage 535\nDe bedste swinger dating apps helt gratis kolding 313


Solsortvej 5, 4230 Skælskør\nDette hus er moderniseret i 2010 og fremstår i god stand.\nHuset ligger i attraktivt villa kvarter på blind vej, hvor der er gode naboer og hvor der holdes fælles arrangementer på vejen.\nDer ca. 5 min til skov, ca. 10 min til Kobæk stand samt ca. 15 min til havnen og bygaden med forretninger, restauranter, indkøb m.v.\nDe fleste vinduer er skiftet, dog ikke i værksted, badeværelse samt hoveddøren. Køkken/alrum er fra ca. 2010 og der er opsat solfanger anlæg i ca. 2011, der er nye tagrender fra ca. 2016.\nIndeholder: Entre med parketgulv, skabe og varmepumpe, ældre men pænt badeværelse med fliser og badekar, soveværelse med skabe og parketgul, værelse med parketgulv. Stort og skønt køkken alrum, hvor elementerne er fra HTH og der er spot i loft. Fra køkken er der fløjdøre til stor stue med udgang til terrasser og haven. (Der er mulighed for, at kunne lave et værelse i stuen). Bryggers med naturgas, udgang og adgang til værksted, som muligvis også, kan laves til værelse.\nEndvidere garage og nem have.\nEjendommen sælges efter RobinHus-konceptet, dvs. at sælger varetager fremvisning og ejendomsmægler Sif Bjerregaa varetager alle de med salget forbundne mæglerfaglige opgaver. For fremvisning kan sælger kontaktes direkte. Alle spørgsmål og henvendelser vedrørende salget i øvrigt kan rettes til mægler på tlf. 24439003.\nBrutto/Netto ex. ejerudgift 4.512 / 3.933\nGrund 729 m2\nByggeår / ombygget 1964 / 1972\nType Villa/ID 78459\nog kontaktes på Tlf: 21 32 37 40\nVi har netop solgt: Baunevej 41, 4230 Skælskør


august 2018 - Læs kommunale nyheder på KommuneNyheder.dk\nInternational gasleverandør med grønt fokus vælger Hårup\n30. august 2018 30. august 2018 / Silkeborg Kommune / Af KommuneNyheder / Skriv en kommentar\t/ Kommunalenyheder, Kommunefokus, Kommunenyt / 1 minute of reading\nSilkeborg Kommune er glade for at byde den internationale virksomhed, Primagaz, velkommen. Virksomheden har netop påbegyndt byggeriet på deres nye grund i Hårup. Se den originale nyhed fra Silkeborg Kommune Læs nyheder fra kommunerne\n30. august 2018 30. august 2018 / Silkeborg Kommune / Af KommuneNyheder / Skriv en kommentar\t/ Kommunalenyheder, Kommunefokus, Kommunenyt / 2 minutes of reading\nSilkeborg Kommune er glade for at byde den internationale virksomhed, Primagaz, velkommen. Virksomheden har netop påbegyndt byggeriet på deres nye grund i Hårup. Silkeborg Kommune har solgt endnu en bid erhvervsjord – denne gang til Primagaz, der har købt 4.000 m2 jord på Hårup Østervej i Hårup. Her skal der placeres et gasdepot og en …\nInternational gasleverandør med grønt fokus vælger Hårup Læs videre »\n28. august 2018 28. august 2018 / Silkeborg Kommune / Af KommuneNyheder / Skriv en kommentar\t/ Kommunalenyheder, Kommunefokus, Kommunenyt / 1 minute of reading\nEn ny fleksibel ordning gør det nemmere for virksomheder i de 12 Business Region Aarhus kommuner at komme af med deres affald. Se den originale nyhed fra Silkeborg Kommune Læs nyheder fra kommunerne\n28. august 2018 28. august 2018 / Silkeborg Kommune / Af KommuneNyheder / Skriv en kommentar\t/ Kommunalenyheder, Kommunefokus, Kommunenyt / 2 minutes of reading\nEn ny fleksibel ordning gør det nemmere for virksomheder i de 12 Business Region Aarhus kommuner at komme af med deres affald. De 12 kommuner og deres affaldsselskaber er gået sammen om at tilbyde en ny fælles ordning, hvor virksomhederne kan købe sig adgang til at aflevere affald på genbrugspladserne på tværs af kommunegrænserne via …\nVirksomheder får fleksibel adgang til genbrugspladser i Østjylland Læs videre »\nEr du frivillig? Så skal du fejres\n27. august 2018 27. august 2018 / Silkeborg Kommune / Af KommuneNyheder / Skriv en kommentar\t/ Kommunalenyheder, Kommunefokus, Kommunenyt / 1 minute of reading\nEr du frivillig i en af de mange foreninger rundt om i kommunen, så inviterer vi dig til Frivilliges Festdag onsdag 31. oktober. Festdagen byder blandt andet på en eventyrlig musical. Se den originale nyhed fra Silkeborg Kommune Læs nyheder fra kommunerne\n27. august 2018 27. august 2018 / Silkeborg Kommune / Af KommuneNyheder / Skriv en kommentar\t/ Kommunalenyheder, Kommunefokus, Kommunenyt / 2 minutes of reading\nEr du frivillig i en af de mange foreninger rundt om i kommunen, så inviterer vi dig til Frivilliges Festdag onsdag 31. oktober. Festdagen byder blandt andet på en eventyrlig musical. De frivillige skal fejres, hyldes og takkes. Det er idéen med Frivilliges Festdag, som Silkeborg Byråd tog initiativ til for tre år siden, og …\nEr du frivillig? Så skal du fejres Læs videre »\nNaturfagslærere på inspirationstur i erhvervslivet\n22. august 2018 22. august 2018 / Silkeborg Kommune / Af KommuneNyheder / Skriv en kommentar\t/ Kommunalenyheder, Kommunefokus, Kommunenyt / 1 minute of reading\nNaturfagene i Folkeskolen skal tættere på virkeligheden. Derfor tager 40 lærere på virksomhedsbesøg for at knytte tættere bånd mellem skole og erhvervsliv. Se den originale nyhed fra Silkeborg Kommune Læs nyheder fra kommunerne\n22. august 2018 22. august 2018 / Silkeborg Kommune / Af KommuneNyheder / Skriv en kommentar\t/ Kommunalenyheder, Kommunefokus, Kommunenyt / 2 minutes of reading\nNaturfagene i Folkeskolen skal tættere på virkeligheden. Derfor tager 40 lærere på virksomhedsbesøg for at knytte tættere bånd mellem skole og erhvervsliv. 40 lærere fra Silkeborg Kommune skal på virksomhedssafari på 16 lokale virksomheder for at få indblik i, hvordan de kan bruge virksomhedernes faglighed i naturfagsundervisningen i 7. og 8. klasse. Safarien skal opkvalificere …\nNaturfagslærere på inspirationstur i erhvervslivet Læs videre »\n21. august 2018 21. august 2018 / Silkeborg Kommune / Af KommuneNyheder / Skriv en kommentar\t/ Kommunalenyheder, Kommunefokus, Kommunenyt / 1 minute of reading\nI løbet af de næste par år skyder et nyt plejecenter op, som skal ligge i Alderslyst ved den tidligere Nordre Skole. Se den originale nyhed fra Silkeborg Kommune Læs nyheder fra kommunerne\n21. august 2018 21. august 2018 / Silkeborg Kommune / Af KommuneNyheder / Skriv en kommentar\t/ Kommunalenyheder, Kommunefokus, Kommunenyt / 2 minutes of reading\nI løbet af de næste par år skyder et nyt plejecenter op, som skal ligge i Alderslyst ved den tidligere Nordre Skole. Men allerede nu er de første forberedelser i gang. For plejecenteret skal have et navn, og Sundheds- og Ældreudvalget har besluttet, at kommunens borgere skal inddrages i den proces. – Vi vil jo …\nKom med idéer til vores nye plejecenters navn Læs videre »


Jægerkorpsets chef ville ikke pådrage sig ansvar for fanger | Information\nForsvarsministeriet, Udenrigsministeriet og Forsvarsledelsen modtog et hav af advarsler om det problematiske i at udlevere fanger til de amerikanske myndigheder i forbindelse med krigen mod terror. Alligevel valgte de danske myndigheder at ignorere problemerne forud for Danmarks deltagelse i Afghanistan-krigen i begyndelsen af 2002.\nSådan lød det fra den afghanske fange Ghosoullah Tarins beskikkede advokat, Tyge Trier, i Højesteret i går. Tarin kræver 50.000 kr. i erstatning, fordi de danske jægere den 17. marts 2002 udleverede ham og 30 af hans folk til det amerikanske afhøringscenter på Kandahar Air Field. Her blev de angiveligt slået, sparket og ydmyget i en grad, så en af fangerne siden døde af sine kvæstelser.\nNye afhøringer i sagen, som i går blev indledt ved Højesteret, har ifølge Tyge Trier tydeliggjort, at de danske myndigheder trods en række advarsler undlod at tage klart stilling til, hvad der skulle ske med de fanger, som de danske jægersoldater måtte forventes at tage i forbindelse med jagten på al-Qaeda og Talebans topledelse.\nOm det var bevidst eller bare sjusk fra de ansvarlige embedsmænd og politikeres side, vil formentlig aldrig blive opklaret. For de implicerede vidner i sagen har tilsyneladende ingen erindring om, hvordan det prekære fangespørgsmål blev diskuteret i forbindelse med Jægerkorpset indsættelse i Operation Enduring Freedom i midten af januar 2002. Og de ansvarlige embedsmænd i Forsvarskommandoen og de to ministerier henviser til, at det var spørgsmål, som de tre myndigheders jurister forventedes at tage sig af.\nVæld af advarsler\nDe danske myndigheder modtog en række advarsler i ugerne og månederne op til Jægerkorpsets kontroversielle udlevering af 31 formodede oprørere til det amerikanske afhøringscenter på Kandahar Air Field.Her samlede USA en lang række mistænkte, som i foråret 2002 blev eksporteret til den konventionsstridige fangelejr i Guantánamo.\nAdvarslerne til de danske myndigheder kom både udefra og indefra systemet. Det var bl.a. Internationalt Røde Kors, der den 12. februar, flere uger før Tarins tilfangetagelse, råbte vagt i gevær, fordi USA havde tilkendegivet, at man ikke mente, at fanger taget i krigen mod terror var omfattet af Genève-konventionerne.\nOgså Jægerkorpsets chef, oberst Frank Lissner, advarede i en rapport hjem til Hærens Operative Kommando og Foresvarskommandoen om, at han ikke ville tage ansvar for, hvad der kunne ske med eventuelle fanger, som han overdrog til amerikanerne.\nI en ny afhøring af Lissner, som Højesteret gennemførte for nylig, har den tidligere styrkechef ifølge Trier sagt, at han ville være sikker på, at han ikke var ansvarlig, hvis nogle af de fanger, hans enheder tog, senere endte på Guantánamo.\nUdenrigsministeriet var desuden bekendt med en række avisartikler fra toneangivende amerikanske medier, heriblandt Washington Post og nyhedsbureauet Associated Press, som alle handlede om fangemishandling i det amerikanske forhørscenter i Kandahar.\nEt fire sider langt juridisk notat fra generalauditøren og et følgebrev til forsvarsministeren, som i syv år var forsvundet, advarede også regeringen om, at det kunne være problematisk at udlevere fanger til USA.\n’Såfremt det anses for passende’\nDen klareste advarsel kom imidlertid ifølge Trier fra USA selv. Den 12. januar 2002 erklærede den daværende amerikanske forsvarsminister, Donald Rumsfeld, at USA havde tænkt sig at ignorere Genève-konventionerne.\nFanger »vil ikke blive behandlet som krigsfanger, for det er de ikke, men som illegale kombattanter« sagde han. »Som jeg forstår det, har illegale kombattanter teknisk set ingen rettigheder i forhold til Genève-konventionerne.«\nUdtalelsen faldt, fire dage før de danske jægersoldater landede i Afghanistan for at deltage i jagten på Osama bin Laden og hans allierede.\nDen 19. januar 2002 udsendte USA et såkaldt memorandum, der fastslog, at USA ville behandle fanger »humant og i overensstemmelse med principperne i Genève-konventionerne fra 1949, såfremt det anses for passende og foreneligt med den militære nødvendighed«. (Informations kursivering, red.)\nDen sidste sætning var den, der åbnede for alt fra water boarding til internering uden dom af flere hundrede mistænkte på Guantánamo-basen.\n»Med alle disse advarsler in mente, hvordan kan man så sige, at man ikke vidste, at USA overtrådte de internationale regler i 2002,« spurgte Tyge Trier i Højesteret.\nHan fremførte i øvrigt, at der efter en række nye domme fra Menneskeretsdomstolen i Strassbourg ikke kunne være nogen tvivl om, at danske soldater på mission i udlandet er bundet af både torturkonventionen og menneskeretskonventionen. Dommene fastslår også ifølge Tyge Trier, at Danmark har ansvaret for, hvad der videre sker med fanger, som danske styrker fysisk tilbageholder.\nSagen om Danmarks mulige medansvar for den mishandling, som Ghosoullah Tarin hævder at have være udsat for hos amerikanerne, fortsætter i dag, hvor kammeradvokat Peter Biering har ordet på vegne af Forsvarsministeriet. Sagen bedømmes af syv dommere under forsæde af højesteretspræsident Børge Dahl.


Invitation til IT Camp for piger på Institut for datalogi, Aarhus Universitet | Aarhus Universitet: Science and Technology\nInvitation til IT Camp for piger på Institut for datalogi, Aarhus Universitet\n9.10.2018 10:50:19 CEST | Aarhus Universitet: Science and Technology\nFor 13 år i træk slår Institut for Datalogi dørene op til den årlige IT-Camp for piger. Selvom flere andre universiteter tilbyder lignende camps, så har pladserne været i høj kurs.\n55 piger deltager på næste uges IT-Camp for piger. Der har været så stor efterspørgspørgsel på pladserne, at det har været nødvendigt at oprette en venteliste.\nDeltagerne skal bruge deres ferie på at lære mere om programmering, ny teknologi og design.\nInstitutleder og professor Kaj Grønbæk er glad for den store interesse i IT Camp for piger.\n"Det er rart, at der er stigende interesse i IT-Camp for piger. Vi har for få kvinder på vores studier. Virksomhederne efterspørger kvinder, derfor håber vi selvfølgelig at flere kvinder får smag for studierne, når de er blevet introduceret. Med en uddannelse i datalogi eller IT-Produktudvikling er der jobgaranti. De studerende får lært, hvordan de kan være med til at designe gode løsninger, så man kan være med til at løse samfundets fremtidige udfordringer", siger Kaj Grønbæk.\nI løbet af campen vil deltagerne blive introduceret til Institut for Datalogis to uddannelser, IT-Produktudvikling og Datalogi, gennem forelæsninger, øvelser, virksomhedsbesøg og workshops hvor de skal programmere LEGO Mindstorms og deres eget Pac-Man spil.\n"Ved at være deltager af IT-Camp for Piger kan man få en fornemmelse af, hvordan det er at være universitetsstuderende på Datalogi og IT-Produktudvikling på Aarhus Universitet. Her vil de opleve, at design, programmering og matematikken bag er sjovt og kreativt - og at IT bestemt også er noget for kvinder," siger Alberte Herold Hansen, som er en af arrangørerne bag IT-Camp for piger.\nDet er frivillige studerende, som står bag hele IT camp for piger, som finder sted fra 17-19 oktober - pressen er velkommen til at deltage.\nDatalogidesignEfterårsferieInstitut for datalogiITkvinderTeknologiAarhus Universitet\nIT Camp's Instagram profil