Unge drømme – om biblioteksudvikling og transformativ læring – Forbindelser\nDu er her: Forside / Artikler / Unge drømme – om biblioteksudvikling og transformativ læring\nUnge drømme – om biblioteksudvikling og transformativ læring\naf Frank Nørregaard (tidl. Bibliotekschef, Selvstændig)\nI Unge drømme udforsker bibliotekschef fra Glostrup, Frank Nørregaard, ’det femte ungesegment – og det er de oversete og usynlige unge, som aldrig kommer på biblioteket af egen drift. Hans spørgsmål er: Hvilke samskabelsesprocesser kan det moderne folkebibliotek bidrage til, således at oplysning og dannelse bliver til konkret bibliotekspraksis i forhold til de usynlige unge? Det er oplagt at læse indledningen i ’Unge drømme’. Nærværende artikel må ses som et langt efterord til ’Unge drømme’. Pjecen er redigeret af Bibliotekschef Frank Nørregaard og udgivet af Glostrup Bibliotek i maj 2017. Den kan enten rekvireres hos Glostrup Bibliotek eller downloades fra https://issuu.com/glostrupbib/docs/unge-droemme-web\nJeg vil i det følgende inddrage nogle af mine inspirationskilder og bevæggrunde til at udforske det, jeg kalder ’det femte ungesegment, de oversete og usynlige unge, som aldrig kommer på biblioteket af egen drift. For uddybning er det nødvendigt, at læse indledningen i ’Unge drømme’. I det hele taget må nærværende artikel ses som et langt efterord til ’Unge drømme’.\nSamskabelse mellem Glostrup Bibliotek og den lokale produktionshøjskole\nLitteratur som nøgle til forståelse af det socialt menneskelige\nMin grundlæggende kilde til inspiration af ’Unge drømme’ løber mange år tilbage og skal findes i litteraturen. I virkeligheden via en omvej, nemlig i en dyb interesse i den tyske filminstruktør Rainer Werner Fassbinders film, æstetisk, psykologisk og som samtidskritik. Fassbinders store tv-serie ’Berlin Alexanderplatz’ er her af særlig interesse. Specielt hans tolkning af Alfred Döblins intentioner i romanen af samme navn, finder jeg interessant. Han skriver i sin selvbiografi ’Ingen stjerne, kun et menneske som vi alle’:\n”Alt i alt ikke andet end en billig roman, i detaljen ikke andet end en opmarchering af flere boulevardavis-brøl. Hvad er det så, der gør dette plot til noget så stort? Det er selvfølgelig måden, hvorpå det gøres. I ’Berlin Alexanderplatz’ tillægges også de uanselige, uvigtige, ubetydelige individer netop de objektivt mindste og helt enkelt middelmådige følelser, sanser, lykkelige øjeblikke, længsler. Tilfredsstillelser, smerter, angst, bevidsthedsmangler, de såkaldt ’små’ indrømmes her samme storhed, som den man sædvanligvis tillægger de store i kunsten. De mennesker, som Döblin fortæller om i ’Berlin Alexanderplatz’, naturligvis især hovedpersonen den tidligere transportarbejder Franz Biberkopf, senere alfons, drabsmand, tyv og igen alfons, tillægges en fantastisk differentieret underbevidsthed, parret med en utrolig fantasi og evne til at bære lidelser, som ikke i samme omfang bliver de fleste figurer i verdenslitteraturen forundt… Döblins holdning til sine figurer, disse objektivt set afgjort ynkelige og ubetydelige skabninger, er med temmelig stor sikkerhed påvirket af Sigmund Freuds opdagelser, vil jeg påstå, se, også selvom Döblin flere gange har bestridt dette”. (Fassbinder, s. 119)\nDenne indsigt både fra Fassbinder og Döblin er den væsentligste kilde til, hvor ’Unge drømme’ henter sit perspektiv. Det har formet det ’sociologiske øje’ hvormed jeg har interviewet de unge. Det blik der har interviewet dem har så vidt muligt været renset for uhensigtsmæssige forforståelser, men først og fremmest med den samme faste spørgehorisont som alle har gennemløbet, dog med variationer som interviewet skred frem og alt efter hvor de unges egen opmærksomhed lå. Præmissen har været, at de skulle være et repræsentativt udsnit af samtlige elever på produktionshøjskolen. I princippet kunne de erstattes af syv andre fra skolen eller en fra anden skole et andet sted i landet. Og alligevel ville hovedresultaterne i interviewene pege i samme retning som for den interviewede gruppe. Måske ikke det præcis selvsamme billede, men et tilsvarende billede.\nDe syv unge i ’Unge drømme’ bør – alt andet lige – være repræsentative for det femte ungesegment. Inden for spørgehorisonten er det deres subjektive narrativer der har været styrende for de enkelte historier. De er forsøgt gengivet så præcist som muligt, helt ned i ordvalget. De unge har godkendt de endelige interviews og nikket bekræftende til, at de kan genkende sig selv i de enkelte historier.\nDet har været et afgørende kriterium i hele projektet, at de unge har kunnet stige af undervejs, hvis en sådan eksponering af deres person føltes ubehagelig. Tillid til interviewer og projektet har stået foran ’den gode historie’. De skulle netop føle sig som subjekter i deres eget liv og ikke som fremmedgjorte objekter i fremmede menneskers hænder. Derfor har der også været et tæt samspil med forstander og lærere på produktionshøjskolen, ligesom interview og første præsentation af publikationen er sket på selve produktionshøjskolen. Følelsen af, at de unge var på hjemmebane har også ligget til grund for fremgangsmåden. I den forstand mener jeg, at metoden i al sin enkelhed har været formet af perspektivet.\n’Unge drømme’ skulle gerne få de unge til at fremstå som andet og mere end faste etiketter som ’udsatte unge’, ’funktionelle analfabeter’, ’restgruppen’, ikke-brugere’ osv. De skulle fremtræde som konkrete mennesker, der er i øjenhøjde med sig selv, som er tæt på og som taler med egen stemme ud til verden. Herfra kan vi så overveje, om vi har designet vores institutionelle orden, så den virker appellerende til og lækker på de unge. Har vi ikke det, har vi måske ikke gjort vores arbejde godt nok.\nAt læse det sociale med de unge som prisme\nNogle af de tydelige observationer og fund, som kommer frem i interviewene med de unge, er deres fokus og gentagende kredsen om ’de nødvendige relationer’, venskaber, omsorg, den forstående voksne. ’Faglighed’ er det de føler de falder igennem på. De slår sig i særdeleshed på matematik og hvis de lykkes med matematik og faglighed, er det i kraft af en ’betydningsfuld anden’ typisk en engageret lærer. Klassisk boglig skolegang, lange stillesiddende dage er en drøj omgang. Progression i læring sker pga. lærere der holder dem fast og samtidig viser forståelse for deres personlige historie. I den forstand er læring ikke uden for rækkevidde. Men den hjælp og de ressourcer, der matches skolens krav, er sjældent til stede uden for skolen.\nHvordan lærer man med livet som bagage for et godt liv?\nDe har visse ressourcer og potentiale til rådighed, men i kapløbet med jævnaldrende fra ressourcestærkere hjem sakker de bagud. I et opskruet ’kravsregime’ udvikler denne gruppe noget, vi kunne kalde ’kravfobi’. De bliver som en isflage, der river sig løs fra fastlandet. Den driver længere og længere væk og bliver mindre og mindre som den nærmere sig varmere himmelstrøg. Det er min opfattelse, at disse unge bliver en prisme for stigende strukturelle uligheder med det resultat, at deres chancer for en velfunderet uddannelse mindskes og muligheden for at matche et nutidigt og fremtidigt arbejdsmarked forværres.\nDe har en særlig følsomhed over for stigende krav, højere tempo, større kompleksitet og mere alsidighed som rammer dem hurtigere end mere skole- og uddannelsesparate elever, men alle er ramte i forskellige grader. Man kan med fordel betragte denne gruppe som en prisme for samfundets generelle funktionalitet hhv. dysfunktionalitet. Det er ikke et simpelt spørgsmål om individualitet og om det selvansvar, som ligger i udsagnet: ’I kan bare tage jer sammen!’.\nModelmagt er monopol på virkelighed\nForstærkningen af den strukturelle ulighed kan eksemplificeres på følgende måde, med udgangspunkt i Stein Bråtens modelmagtteori:\nFor at en aktør A skal kunne kontrollere X, forudsættes en model af X, udviklet på A’s præmisser (Dvs. fra A’s position).\nFor at to aktører A og B, skal kunne samtale, forudsættes at de har tilgang til modeller af det sagsområde de viser hinanden. Af det sidste følger en samhandlingssituation mellem en modelstærk A og en modelsvag B ved at,\nden modelsvage B vil søge at tilegne sig den modelstærke A’s modeller.\njo bedre B ’lykkes med’ at tilegne sig A’s modeller, som jo er udviklet på A’s præmisser, jo mere kommer B under A’s kontrol.” (Bråten, s. 25)\nDe unge vi møder i ’Unge drømme’ er ikke radikaliserede unge. De er ikke vrede på systemet. De skyder ikke skylden for deres situation over på andre. De forsøger faktisk bare efter bedste evne at passe ind i de forventninger og vilkår, skolen og det omkringliggende samfund stiller til dem. De gør sig bestræbelser. De ved et stykke hen af vejen, hvad der skal til, men det er bare så svært for dem at mobilisere det på egen hånd.\nFor at vende tilbage til Fassbinders fortolkning af romanen ’Berlin Alexanderplatz, så bærer de deres lidelser og erfaring med en på mange måder imponerende overlevelsesevne. Nej, de kan ikke følge trit, men de bukker ikke definitivt under. De kæmper og de siger selv, at de kæmper. Det taler i mine øjne for, at der er ressourcer og muligheder endog vilje tilstede. Læringsmæssig progression er en mulighed under de rette omstændigheder. Men de er grundlæggende modelsvage, når samfundsmodellerne skabes, defineres og udfoldes. Det er andre, mere ressourcestærke, der sætter præmissen for den model de skal passe ind i. Man kunne tale både om konkurrencefordele fra begyndelsen som forstærkes undervejs til fordel for den modelstærke A.\nModellens præmis og deraf følgende konklusion bør udfordres, hvis ikke blot vi skal gentage årtiers retorik om ’såkaldt udsatte unges’ manglende uddannelsesparathed, samtidig med at de underliggende samfundstendenser kun forstærker de systematisk og strukturelt ulighedskabende faktorer. ’Unge drømme’ er et forsøg på gennem konkret forståelse at udfordre den fastlagte kurs som den modelstærke A har sat præmissen for. Model og kurs skal i højere grad indføje den modelsvage B’s perspektiv i udgangssituationen, hvis vi skal skabe ny udvikling på området, herunder biblioteksudvikling. Det vil skabe mere lige og ligeværdige udgangsbetingelser for modeldannelse. For bibliotekerne består problemet særskilt i, at det femte ungesegment er ikke-eksisterende i deres koncepter og derfor ikke en naturlig del af folkebibliotekerne arbejds- og udviklingstiltag.\nDe personlige drivkræfter og læring\nJeg har ingen letkøbte forestillinger om, at de rette vilkår vil ophæve læringsuligheden generelt. Jeg tror heller ikke på, at de unge på landets produktionshøjskoler med den rette socialmedicin vil stræbe efter de højeste stillinger i samfundet. Det er slet ikke min pointe med at anlægge et andet perspektiv og en anden præmis, der tager mere vidtgående hensyn til de modelsvages eget narrativ. Jeg har ikke en social ’elendighedsteori’ der siger, at hvis vi bare giver magten til de modelsvage B’ere, så er problemet løst.\nØvelsen handler snarere om at aktivere og frigøre de ressourcer, som de besidder og som de ikke kan folde ordenligt ud, fordi de er bundet af en forestilling om en virkelighed, som andre sætter for dem og som i grunden er dem fremmed og som de ikke kan leve op til. Modellen har fastlagte kriterier for succes, og de succeskriterier vil hele tiden placere denne gruppe unge nederst i det sociale hierarki eller bagerst i konkurrencekapløbet på arbejdsmarkedet.\nDe unge vi møder i ’Unge drømme’ er ikke uden personlige drømme og planer. Pointen med at stille skarpt på deres drømme og planer handler om at aktivere deres personlige drivkræfter som endnu-ikke er udfoldet – hvilket fx gælder deres forestillinger om at bevæge sig et sted hen i kraft af sig selv. Har du drømme og planer, så har du indre drivkræfter og mulighed for fremdrift i stedet for stilstand og måske ligefrem regression. Det sidste ville være en fremtid, hvor ’ingenting’ fyldte hele billedet og ansvaret for din egen skæbne var fraværende. Dette er ikke tilfældet for de unge stemmer i ’Unge drømme’. Det ville formodentlig være den samme konklusion, hvis man – alt andet lige – erstattede disse syv unge med syv unge fra Korsør eller Ringkøbing og dermed noget der ligner 50.000 unge i Danmark. Det er min arbejdshypotese.\n”Læring kræver mental energi: og både omfanget og karakteren af den energi, der mobiliseres, kommer til at præge både læreprocessen og det der bliver lært.” (Illeris, 2016, s. 211)\nLæringsforskeren Knud Illeris skriver videre:\n”Engagementet præger altså indholdet på den måde, at læringens subjektive betydning er afgørende for, hvad den kan bruges til…” (Illeris, 2016, s. 300)\nHvis dit liv ligger i ’ruiner’ privat, som det gør for mange af disse unge i forskellige grader, så er deres energi allerede mobiliseret, bare m.h.p. andre tanker end skole, uddannelse og læring. Så bliver det unægtelig svært at mobilisere energi til at holde ’livet’ ude af dagligdagens ligning, sætte sig ned og fordybe sig koncentreret i abstrakt læsestof i time efter time, uge efter uge, måned efter måned, når ’livets tumult’ insisterer i sin banken.\nOmvendt, hvis man fanger dem, hvor de er med anderledes læreprocesser, så har jeg set noget der trods modstand, rykker afgørende undervejs. Det er vel at mærke ikke bare mine observationer, men de unges egne evalueringer af ’usædvanlige læreprocesser’ (se Elbeshausen, 2016 og Nørregaard 2016). Hvis der er en vedvarende opmærksomhed på processen og på kvaliteten i læreprocesserne med tidlig inddragelse af de unge, så kan vi tale om, at ’bordet bliver ryddet’. Så bliver mestring af læring en central del af deres bevidsthed. Vi kommer i den forstand til at opleve det begreb Illeris betegner som ’transformativ læring’, altså ligefrem forandrende og omformende læring. (se Illeris 2013, s. 109)\nEn gennemgående observation i de unges beretninger er, at tillidsfulde relationer til og forstående voksne er vigtige, når det gælder de unges oplevelse af læringsmæssig progression.\nDe modelstærkes arrogance overfor de modelsvage\nTidligere forskningsleder i Socialforskningsinstituttet Erik Jørgen Hansen skriver i sin seneste og sidste bog:\n”Stort set ligegyldigt hvilken sektor af samfundet vi studerer, og hvilket niveau i sektoren vi retter blikket mod, kan vi observere social ulighed om end i varierende grad. I disse år er diskussionen af uligheden og dens konsekvenser dog først og fremmest rettet mod samfundets makroniveau, nemlig elitens negligering eller ligefrem undertrykkelse af folket.” (Hansen, s. 50)\nDet kan lyde voldsomt, men vis mig det folkebibliotek, der indgår i dybe samarbejder med produktionsskoler og det femte ungesegments læring. Ydelserne i forhold til gruppen er efter min bedste overbevisning, nærmest ikke eksisterende. Hvis vi tager en samlet vurdering af Slots- og kulturstyrelsens udviklingspulje for folkebiblioteker og pædagogiske læringscentre som en indikator på området, så er erfaringerne få og små. (se ex. Elbeshausen, s.3)\nDet konflikter med min forståelse af oplysningens grundtanke at skabe selvstændige borgere med en kritisk selvforståelse og afklaret omverdensforståelse samt personlig dømmekraft. Målet er stadig at have myndighed og evne til at bidrage konstruktiv til egen og samfundets frie udfoldelse i fælles fordragelighed. Hvis den strukturelt og institutionelt betingede læringsulighed øges systematisk, lader vi en voksende gruppe borgere i stikken. Dermed har vi opgivet oplysningstanken – både generelt i samfundet og i folkebibliotekerne.\nEr folkebiblioteker en chance – så må vi lære at gribe den!\nFolkebibliotekernes formål kan ikke afgrænses til at være en udlånscentral og en materialesamling. Det er kun midler og det er utilstrækkelige midler til at opfylde formålet. Der skal et mere bredspektret greb og metode til at skabe dannelse og læring hos specielt de modelsvage, fordi de ikke finder det naturligt at bruge folkebiblioteket i deres personlige og uddannelsesmæssige udvikling. Man kan med fordel vende begrebet ’samfund’ om til, at ’finde-sammen’. Vil vi det – eller har vi kun vores egeninteresser at varetage i konkurrencekapløbet?\nSocio-kulturelt entreprenørskab som folkebibliotekspraksis\nMed udgangspunkt i socio-kulturelt entreprenørskab kan der meget vel være tale om både en ny form for modeludvikling af folkebibliotekerne og om nye måder for deres sociale praksis og samfundsmæssige placering. Der er i høj grad tale om en udforskende og refleksiv praksis, der søger ud i grænseområder af kendt praksis – en udforskning og undersøgelse af mulighederne i nye partnerskaber og muligheden for at komme tættere på eksempelvis ikke-brugere. Enten fordi de ikke kender bibliotekets muligheder, eller fordi folkebiblioteket i sin nuværende form ikke byder sig til på en relevant måde. Frem for alt ved at søge ud på andres banehalvdele, i stedet for at afvente, at der skal ske det, som ikke sker af sig selv.\nUdlånscentral- og materialesamlingsdiskursen er designet til, at folk søger biblioteket, måske fordi de har forhåndskendskab til servicetilbuddet. De fagprofessionelle tilpasser standarden i en blanding af lovens krav og brugernes efterspørgsel i en – alt andet lige – iterativ proces med henblik på tilpasning og optimering. Jeg vil kalde denne tilgang for assimilativ og formet af et administrativt blik på sit genstandsfelt. Diskursen har en lang tradition blandt fagprofessionelle, borgere, opinionsdannere og politikere.\nModsat ovenstående tilgang, vil jeg kalde det socio-kulturelle entreprenørskab for transformativ. Her søger man bevidst at overskride faste rammer i sine søgeprocesser i ukendt terræn. Dette for at få kendskab til hvorfor i tilfældet ’Unge drømme’, at denne gruppe unge trods deres manglende brug af biblioteket, alligevel kunne få brug for det. Hvis vi går tættere på en forståelse af deres livssituation, opdager vi måske hvilke måder biblioteket kunne imødekomme deres behov på, dvs. anderledes relevante måder end de foreliggende tilbud. Det er et antropologisk blik der arbejder i felten sammen med genstandsfeltet. Det parafraserer aktionsforskningens metoder.\n’Unge drømme’ er et eksempel på anvendelse af socio-kulturelt entreprenørskab. Det entreprenante ligger i en ikke-bundethed til regler og procedurer, her kaldet realitetssansen, men en villet åbning af samme til fordel for samskabelsesprocesser med fremmede aktører, her kaldet mulighedssansen.\nJeg har beskrevet denne metode andetsteds (se Nørregaard, 2017). Det begynder med ’ingenting’. Først dér får de respektive aktørers forskellige mentale modeller et ligeværdigt udgangspunkt. Uden denne åbne og gensidige udforskning fra en fælles præmis, kan der næppe være tale om ligeværdighed i samskabelsesproces og produkt. Det er en praksis der overlader rigtigt meget til relationskompetencer og de ’nødvendige relationers’ forudsætning for gensidig tillid og ligeværdig anerkendelse.\nDerfor betragter jeg socio-kulturel entreprenørskab som en praksis, der er konkret og tæt på sit subjekt. I denne forstand aktualiserer samskabelse en foregribende praksis af en realitet, som endnu-ikke er, men muligvis realiseres engang i fremtiden.\nDet er værd at bemærke, at flere af de unge som havde det svært med at komme op om morgenen og holde en stabil mødefrekvens, er blevet mærkbart mødestabile, ifølge forstander for produktionshøjskolen, efter udgivelsen af ’Unge drømme’. Man kunne have den formodning, at anerkendelse af ens eksistens fremmer forpligtelserne for den enkelte.\nI samme periode oplevede jeg to lærere med et hold på 10 elever opsøge biblioteket af egen drift. Det er måske ikke så sært, hvis det var dansklærere, men her var tale om tømrerværkstedet og samtlige i deres daglige håndværkerbeklædning. Det var et kraftfuldt syn, at se denne flok benytte biblioteket på samme tid. Det er aldrig set før. Det er to små eksempler på – blandt flere – der viser, at udvikling tager tid. Man er nødt til at gå nye veje, med det der ikke lykkes af sig selv. For den der holder fast og bliver ved vil resultaterne blive synlige og med tiden blive udfoldet.\nArbejdet med ’Unge drømme’ har for mig tydeliggjort, at der er meget mere end læring på spil. Det handler også om socialitet og om at finde sig til rette i verden. Hvis vi anvender en oplevelsesøkonomisk betragtning af de unges ”brugerrejser” i skolesystemet, så har de subjektivt set ikke fået indfriet deres forventninger til skolen. Jeg tror jeg vil strække konklusionen så langt, at ’Unge drømme’ viser, at den dominerende jagt efter ’faglighed’ ensretter samfundsdiskursen, så den kannibaliserer det sociale og de nødvendige menneskelige relationer. Hvad blev der af dannelsen – røg den ud, med uddannelsen?\nBråten, Stein : Dialogens vilkår i datasamfunnet – essays og modellmonopol og meningshorisont i organisasjons og informasjonssammenheng. – Universitetsforlaget, 1983. – 210 s.\nElbeshausen, Hans : Usædvanlige læreprocesser – usædvanlige samarbejder (evaluering). – Det Informationsvidenskabelige Akademi, 2016. – 52 s.\nFassbinder, Rainer Werner : Ingen stjerne, kun et menneske som vi alle.- Levende billeder, 1983. – 128 s.\nHansen, Erik Jørgen : Hvordan kan vi bekæmpe social ulighed, igen? – Informations Forlag, 2017. – 75 s.\nHovedresultater fra fremtidens biblioteker – målgruppebaseret viden til biblioteksudvikling. – Tænketanken Fremtidens biblioteker, 2014. – 24 s.\nIlleris, Knud : Transformativ læring og identitet. – Samfundslitteratur, 2013. – 228 s.\nIlleris, Knud : Liv og læring. – Samfundslitteratur, 2016. – 313 s.\nNørregaard, Frank : Hvordan udvikler biblioteket erfaringsgrundlaget hos udsatte unge gennem usædvanlige læreprocesser? – www.forbindelser.dk, 2016\nNørregaard, Frank : Samskabelse på Glostrup bibliotek – en case. – www.forbindelser.dk, 2017\nUnge drømme – stemmer fra en produktionshøjskole. – Glostrup bibliotek, 2017. 35 s.\nSkrevet i: Artikler Tags: folkebiblioteker, læring, samskabelse, social arv


Lay The Draw strategien med billeder fra min trade.\nYou are here: Home / 300 kr. ---> 30.000 kr. challenge / Lay The Draw\naugust 28, 2018 By Kimster 4 Comments\nEn af mine favorit strategier\nLay the Draw (LTD) er nok den ældeste trading strategi og stort set alle tradere har brugt den på et tidspunkt, mens mange stadigvæk bruger den. Den findes i utallige varianter men er basal set meget simpel.\nDu spiller på at kampen IKKE ender uafgjort ved at lave et Lay bet på Draw resultatet. Læs om Lay bets her\nMin mest brugte variant\nJeg bruger selv 2-3 forskellige varianter af Lay The Draw strategien og har her til aften brugt LTD i anden halvleg kombineret med over 1.5 mål væddemål.\nMit udgangs punkt er 1 mål eller 1-1 i anden halvleg vil give mig pengene tilbage mens 2-0 eller 0-2 vil give mig profit på både LTD samt over 1,5 mål. Så snart et af holdene scorer til 1-0 vil jeg hurtigt vurdere om der skal laves cashout eller vente på mål nr. 2\nAfhængig af hvornår første mål bliver scoret kan jeg normalt lave cashout på ca. 40% profit af mine indsats, så det er en vurdering af kampens forløb og min viden fra pre match researchet. Uanset hvad er jeg sikret IKKE at tabe min indsats så længe der bliver mindst 1 mål i anden halvleg.\nAftenens Lay The Draw trade\nÖrgryte vs GAIS var aftenes kamp som jeg havde valgt til Lay The Draw strategien. I mit research bruger jeg databasen fra Goal Profits som er mit vigtigste research værktøj.\nSe på screenshottet fra Goal Profits hvor jeg har high lightet de 3 vigtigste faktorer.\nPilen viser at Örgryte har spillet én af 9 hjemmekampe 0-0 og GAIS ikke har spillet nogle af deres 9 udekampe 0-0. Sandsynligheden for 0-0 er den vigtigste faktor i en LTD strategi uanset varianten.\nEt 0-0 resultat betyder tabt væddemål og minus profit.\nNæste faktor er hvor kampe med mindst 1 anden halvleg mål og begge holds tidligere kampe har set mindst 1 mål i 78% af kampene i anden halvleg. Med en ca. 40% profit af indsatsen ved 1 mål i anden halvleg er den statistiske risk/reward ok, da alt over 60% chance for mindst 1 mål i anden halvleg vil give profit long term.\nSidste faktor af statistik som jeg har brugt er vist med den markerede firkant længest til højre. Den viser at i alle GAIS’s udebane kampe hvor der har stået 0-0 ved halvleg – der er der scoret mindst 2 mål.\nSom du kan læse i min artikel om statistik (klik her) så fraråder jeg at læne sig blindt op af statistik. Statistik er et redskab men at bruge det blindt vil uden tvivl ikke give overskud på lang sigt.\nSelve Lay The Draw traden\nJeg trader kun kampe som jeg kan følge med i. Det er enten live eller med inplay stats fra et tredjeparts program som samler alle stats.\nI min kamp Örgryte vs GAIS ville begge hold gerne frem og der var nogle gode chancer til begge hold. Ved halvleg stod der 0-0 og det var et godt udgangspunkt for min LTD strategi.\nGik ind og lavede et Lay bet på uafgjort til odds 2,5 og et bet på over 1,5 mål til odds 2,40.\nEfter 51 minutter kom GAIS foran 0-1 og der skulle tages en beslutning om cashout til ca. 40% af indsatsen eller vente og se om GAIS ville score til 0-2. Husk at uanset hvad så kunne jeg ikke tabe, men vurdere om tage de 40% eller gå efter fuld profit.\nJeg ventede med cashout og GAIS kom foran 0-2 som var ønske resultatet. Lavede cashout til næsten fuld profit.\nNåede ikke at tage et screenshot af over 1,5 mål delen men den gav ca det samme som LTD.\nLay The Draw er en fantastisk strategi som alle kan lære og profitere af. Bare vigtigt at huske disciplinen, grundig research og danne sig et indtryk af hvordan kampen forløber.\nImorgen viser jeg en ny trade og forklare processen i den.\nImens kan du læse min blog fra igår om 2 nye strategier jeg har brugt sommeren på at teste.\nImorgen skriver jeg et blog indlæg om en ny trade som du kan læse her\nViser min trade med Lay The Draw strategien med over 1,5 mål. Der er beskrivelse og screen shots fra min Betfair konto\nCopyright © 2019 · Copyright © 2019 · [freetips.dk before="" after=" On"]


Gulvafslibning - Få et uforpligtende tilbud, København\nNår vi udfører afslibning af dit trægulv, bedømmes der først ud fra hvilken behandling dit gulv egentlig har behov for.\nEr lakken blevet slidt ned, men ikke bærer præg af dybe ridser, så vil gulvet kun have behov til en let slibning. Det vil foregå på den måde at vi anvender en maskine som foretager en grov slibning af gulvets overflade, efterfulgt af yderligere slibning som vil blive foretaget med finere og finere poleringspuder. Dette udføres for at opnå en pæn og glat overflade som slutresultat.\nHvis gulvet dog har mærker eller ridser med en vis dybde, rækker en let overfladeslibning måske ikke. For at opnå det bedste resultat, sørger vi selvfølgelig for professionel rådgivning hele vejen, og udfører den type afhøvling som lige dit gulv trænger til. Når der skal afhøvles, vurderer vi den rette dybde som gulvet skal høvles ned til, for at vi opnår den glatte overflade uden mærker fra tidligere. Derefter polerer vi gulvet med forskellige grovhed så gulvet bliver jævnt og pæn.\nOm gulvet skal afhøvles og slibes, eller kun overfladeslibes, afsluttes hvert trægulv med en behandling af lak, enten hvid eller naturlig mat lak, eller en ludbehandling. Dette er selvfølgelig vurderet ud fra den type gulvslibning der udføres, hvilken type træ der bliver slebet, for at afgøre den helt rette finish så vi kan få det til at skinne som et helt nyt trægulv.\nLetslibning/Polering 60 kr pr kvm\n2- 3 gange Letslibning/Polering (efter behov)\n3 x Gulvlak\nMellemslibning 80 kr pr kvm\n2 – 3 gange mellemslibning (efter behov)\n1 – 2 gange Letslibning/Polering (efter behov)\nFuldslibning 110 kr pr kvm. bestående af:\n2 – 3 x Grovslibning (efter behov)\n2 x Mellem slibning\n1 x Letslibning/Polering


Årsager til udseendet af lys fæces hos børn - Spleen July\nVed forstyrret afføring skal forældrene være forsigtige med symptomerne: hvid diarré hos et barn er en alvorlig komplikation, atypisk for madforgiftning. Enhver diarré indikerer en patologi i fordøjelsessystemet, alvorlige sygdomme i bugspytkirtlen eller tarmen, udviklingen af infektion. Ændring af afskærmning af afføring kræver en obligatorisk undersøgelse af årsagen, omfattende diagnostik.\nAvføring hos babyer i det første leveår har en flydende konsistens og forskellige nuancer afhængigt af tilføjelsen af nye produkter til mad. Normen er en heterogen struktur, tætte klumper. I en alder af 2-3 år finder dannelsen af fordøjelseskanalen sted, en nyttig mikroflora dannes. Krummerne forsvinder kramper, hævelse og andre ubehagelige symptomer.\nEfter 3 år er barnets tarmbevægelse identisk med voksne, de reagerer også på underernæring, stressede situationer og betændelse i indre organer. Hvid afføring hos børn er ikke normen, hvilket indikerer problemer og behovet for at være opmærksom på kosten. Det er især farligt, hvis lidelsen ledsages af smerter og oppustethed, kvalme.\nFor læger er funktionerne i den daglige menu med smulene vigtige. De naturlige årsager, der provokerer hvid fæces hos et førskolebarn, fremhæves. Disse inkluderer: skift af mad, tilføjelse af retter fra et voksent bord. Dette er et slags signal fra kroppen om overdreven brug af slik, muffins, stivelse, irritation i tarmen med følgende produkter:\nBetændelse i galdeblæren. Med en rigelig udstrømning af galdeforekomst opstår kemiske reaktioner med affaldsprodukter. Sidstnævnte er farvet i en ikke-standard skygge på grund af overskuddet af surhedsniveauet. Problemet er indikeret af udviklingen af smerter under ribbenene, opkast med gult indhold, bitterhed i munden.\nDysbacteriosis. Komplikationen er almindelig hos spædbørn. Mangel på gunstig mikroflora, en stigning i Staphylococcus aureus-bakterier forstyrrer fordøjelsen af fødevarer. Tynd afføring erstattes af langvarig forstoppelse, udslæt på huden, konstante indfald.\nRotavirus-infektion. Farlig betændelse i slimhinden i endetarmen opstår på grund af en patogen virus. Inden for flere timer er der gentagne opkast, svaghed, magekramper. Rotavirus er indikeret ved let diarré hos et barn, der udskilles op til 10 gange om dagen, har en skummende konsistens.\nHepatitis A. Et af de første symptomer er gulhed i øjehinden og forstyrrede afføring, der varer flere dage. Ved gulsot frigøres urin i en mørk skygge, temperaturen stiger, maven er mærkbart hævet på grund af betændelse i leveren.\nWill's sygdom. Patologi, som er vanskelig med hensyn til diagnose, vises ikke tidligere end 3-4 år. Efter infektion i kroppen og tyndtarmen forstyrres fordøjelsesprocessen, der er en konstant tørst, slimhinderne (øjne, næse, mund, indre organer) bliver betændte. Ved løs afføring ses slim på affaldsprodukter.\nHvis forældrene bemærker, at et barn har hvid afføring, mavesmerter, opkast og andre symptomer, skal du kontakte en børnelæge eller kirurg. Inden du besøger en specialist, skal du udelukke forskellige retter og produkter, der kan føre til yderligere irritation af tarmen. Barnet kan få et afkok af ris, der minder om tyk gelé. Det er absorberende uden bivirkninger, dæmper ikke symptomer for lægen.\nGiv babyen Rehydron eller andre saltopløsninger, der reducerer tabet af vand og mineraler, hjælper med at bevare balancen i mikrofloraen.\nBarnet kan få speciel kamille og fennikel, foreslår Plantex.\nBabyen skal overføres til amning, midlertidigt fjernes fra kosten af mejeriprodukter, grøntsagspure.\nDet er vigtigt at kontrollere mængden af væske, der går tabt under tarmbevægelser. Når tør hud og slimhinder vises, stiger temperaturen, hjerterytmen stiger, er det nødvendigt at ringe til en børnelæge: sådan manifesterer rehydrering af indre organer sig, hvilket kan føre til en lille patients død.\nHvis et barn har hvid diarré, skal årsagerne og behandlingsmetoderne diskuteres med lægen. Præparater vælges efter diagnose, analyse af fæces til æg af orme, dysbiose, stafylokokkinfektion. Ved enhver diagnose begynder terapi med indtagelse af absorbenter. Dette er en gruppe medikamenter, der, når de kommer ind i tarmen, absorberer forfaldsprodukter, toksiner, gasmolekyler. Anbefales til børn:\nDet er vigtigt at forstå, hvorfor barnet har hvid diarré for at vælge det vigtigste stof. Antispasmodika No-Shpa eller Drotaverin i en minimumsdosis anvendes med forsigtighed til smertelindring. Den øgede temperatur kan reduceres ved brug af børns Paracetamol, Nurofen, Panadol. Sammen med sorbenter ordineres de:\nkomplekser indeholdende bifidobacteria, lactobacilli, probiotika (Lactofiltrum, Linex, Acipol, Bifikol);\nenzymmidler Pancreatin, Festal, Creon, til at lindre betændelse i bugspytkirtlen;\ni tilfælde af allergi over for laktose og fedtholdige fødevarer overføres barnet til en diæt, der suppleres med indtagelse af antihistaminer (Claritin, Zirtek, Erius);\nbrugen af antibiotika, der påvirker farlige bakterier inde i tarmen (Ciprofloxacin, Enterofuril), hjælper med at ødelægge patogen mikroflora.\nHvis diarré varer i flere dage, er babyens krop alvorligt udtømt. En stor mængde sporstoffer, der er nødvendige for udvikling og vækst, vaskes ud med fæces. Derfor er det umuligt at udføre klyster, desuden stimulere tarmen, tilbyde medikamenter, der ikke er beregnet til børn. Læs her, hvordan du skyller dit barns mave. Hver dag får babyen et vitaminkompleks, der hjælper med at genopfylde værdifulde stoffer i diæternæring.\nMed diarré i en let skygge udelukker du på den allerførste dag alle fødevarer, der kan øge en spiseforstyrrelse: slik, chokolade, røget pølser, chips, syltede retter og pickles. Samtidig er faste forbudt. Babyen vælges som en speciel diæt for at bevare styrke og forbedre trivsel. Retter koges, dampes, bages i deres egen juice uden olie. Mest nyttigt til børn:\nHvis lys afføring hos børn er en reaktion på mejeriprodukter, er det nødvendigt at bestå en særlig test for laktose- og ko-proteinintolerance. I en lille mængde indføres fedtfri cottage cheese, acidophilus og fetaost i kosten. For frugter er bagte æbler tilladt. I mangel af kvalme tilbydes babyen en rosin uzvar, svag te, mineralvand uden gas.\nI tilfælde af tarmforstyrrelser kan opskrifter fra urtemeddelelser føjes til hovedterapien. Mange urter har en antiinflammatorisk virkning, erstatter antiseptika og hjælper med at normalisere patientens tilstand. Følgende formuleringer hjælper med at stoppe langvarig diarré i tilfælde af forgiftning eller rotavirusinfektion:\nen afkogning af kamille blandet med cinquefoil, blåbær;\nte lavet af hvide membraner af moden granatæble.\nPebermynte-te, risbuljong, kartoffelstivelsesgelie hjælper med at lindre smertefulde kramper. Du kan tilføje et par dråber Echinacea purpurea til drinks, hvilket hæver immunforsvaret. Urtepræparatet startes fra en skefuld, hvor man prøver at spore kroppens reaktion for at udelukke allergier.\nHvid diarré hos et barn forekommer i mange tilfælde med patologier i fordøjelsessystemet. Små børn kan ikke beskrive deres følelser, så forældre bør besøge en børnelæge rettidigt for en rutinemæssig undersøgelse for at blive testet for et æggestokkeblad. For ikke at blive udsat for diarré, skal du huske på daglig hygiejne:\nlær barnet at vaske hænderne efter brug af toilettet og gåturen;\nHvad skal kosten være for en urolig mave\nDet gør ondt på venstre side under ribbenene


september 2019 - pensionlindely.dk\nPosted on september 23, 2019 in tandlæge\nEt tandlæge besøg en gang – allerhelst to gange – om året behøver ikke at koste en bondegård eller tage mange timer. Samtidig kan årlig kontrol og tandrensning hurtigt vise sig at være en god investering af såvel tid som penge.\nMed jævnlige tandlæge besøg kan du nemlig forebygge de værste sygdomme i tænder og tandkød, som for eksempel tandbylder, rodspids betændelse, parodontose, karies og meget andet, som kan koste dig dine tænder. Og når først du mister en tand i dit blivende tandsæt, vokser den ikke ud igen – så det kan godt betale sig at passe på dine velfungerende tænder.\nHvad sker der under et tandlæge besøg?\nNår du booker tid til et tandeftersyn med en medfølgende rensning af tænder og tandkøds lommer, vil din nye tandlæge sandsynligvis begynde med at tage nogle røntgenbilleder. Disse billeder kan afsløre, om der skulle være karies eller abscesser hvor man ikke umiddelbar kan se det, nemlig i mellemrummene mellemtænderne eller i gummerne. Samtidig vil tandlægen kunne se, om der skulle ligge et sæt visdomstænder og lure, som ville kunne komme til at skabe problemer på sigt.\nDernæst vil tandlægen eller tandplejeren foretage en afrensning af tændernes overflade ved hjælpe af såvel ultralyd som ved anvendelse af en roterende gummidut påført et mildt slibende middel. Dine tænder bliver skinnende blanke i emaljen – og derved bliver det sværere for nye belægninger at danne sig.\nDe små ”lommer” i tandkødet rundt om tænderne renses ligeledes for madrester, som danner grobund for bakterier, og så vil tandlægen tage dine tænder og gummer i grundigt øjesyn for at afdække om der skulle være ansatser til eksempelvis parodontose eller karies. I så tilfælde vil tandlægen iværksætte en behandlingsplan med det formål at bremse udviklingen, så du kan bevare dit flotte smil intakt.\nBestil tid hos din tandlæge i Storvolde på tandlaegerne-klarup.dk\nFå flotte træer i haven ved at lade andre stå for din træpleje\nPosted on september 19, 2019 in træpleje\nEt træ i haven er typisk både en velsignelse og en forbandelse. En velsignelse, fordi du har et smukt træ at se på hele året. Er det et løvtræ, kan du følge med i, hvordan træet sætter knopper om foråret, folder bladene ud, nyde farvebombardementet om efteråret og de rå nøgne grene mod den blege vinterhimmel om efteråret. Er det et nåletræ, kan du nyde, at træet er grønt hele året.\nMen et træ i haven er også en forbandelse, da du skal sørge for at beskære det, feje blade op efter det, det kan skygge for huset eller genere naboen. Derfor skal du også hele tiden være over det, så det passer til din have.\nI nogle tilfælde kan det blive så grelt, at du ønsker at få det fældet. Det kan være, hvis det er gået ud, eller hvis du har haft så mange konflikter med naboen om det, at du bare gerne vil have det væk nu.\nNår du skal have fældet et træ, bør du altid få nogle andre til at hjælpe dig. Det er nemlig et stort arbejde, der kræver, at du har det rette værktøj, og at du ved, hvad du gør. Gør du ikke det, kan du komme til at gøre skade på bygninger eller i værste fald dig selv eller andre. Det kan for eksempel ske, hvis du ikke har 100 % styr på, hvilken vej træet vælter.\nDu kan hyre et firma som traepleje-danmark.dk til at hjælpe dig. De har stor erfaring med at stå for en lang række forskellige former for træpleje deriblandt træfældning lyngby og mange andre steder i Danmark. Når du hyrer dem, kan du derfor være sikker på, at du får kompetent hjælp til det, som du har brug for. Du kan også få dem til at hjælpe dig med at beskære træet, hvis du endnu ikke vil fælde det.\nPosted on september 12, 2019 in Minnesotakur


Imponerende og komfortabel Toyota Prius - Pret à partir\nImponerende og komfortabel Toyota Prius\nHome » Nyheder » Imponerende og komfortabel Toyota Prius\nPosted By Malene Raith on feb 21, 2017 |\n“It may not make sense to you, but we are Japanese, so it makes sense to us,” citatet stammer fra pressemødet ved testkørslen af Toyota Prius i Spanien februar 2016, og det er pt. mit yndlingscitat.\nDet omhandler nemlig det specielle design, der altid har og stadig præger Toyotas berømte hybridbil. Bilproducenten har gennem tiderne, som citatet jo så smukt understreger, skulle høre meget for vognens særegne udseende, men det tager de ikke af. For nok kan citatet tolkes som en slags indrømmelse, men jeg vælger at tolke det anderledes: Vi ved, hvad vi gør, og forstår I det ikke, er det jo bare synd for Jer. Sådan!\nAt Toyota Prius efterhånden er legendarisk, den originale og ægte hydridbil, er der vist ingen tvivl om. For eksempel ser jeg i øjeblikket serien “Silicon Valley” på Netflix, en satire om it-nørder og it-industrien i den berømte dal i Californien, og stort set alle biler i serien, er Priusser.\nHybridbilen er en af de vigtigste blandt Toyotas modeller, banebryderen for de efterhånden mange forskellige hybridbiler, og den blev, som navnet betyder: en frontløber. For Prius var unægtelig foran sin tid, da første generation så dagens lys i 1997. Altså dengang hvor Al Gore kun mente, at han havde opfundet internettet og endnu ikke kastet sig over global opvarmning, men det er en anden historie.\nMen det var faktisk først i 2004, at Toyota Prius kom til Danmark. Og nej. Danskerne havde ikke travlt med at blive miljøvenlige. Toyota Prius solgte kun i 476 eksemplarer herhjemme frem til den nu nye generation. Men det kan der blive lavet om på nu, hvor tiden er blevet mere moden, hybridteknologien begyndt at vinde mere indpas og med de nye generationer bilister, som er blevet langt mere miljøbevidste end deres forældre.\nDen nye Toyota Prius er første bil bygget på Toyotas nye globale platform, og blevet lidt lavere og lidt længere, og så har Toyota Prius ikke mindst fået et nyt dynamisk og mere futuristisk design.\nDet er som sagt meningen, at bilen skal skille sig ud, det er der så mange meninger om, men personligt synes jeg, at Toyota Prius ser bedre ud end nogensinde, uden at være utro overfor sin oprindelige lidt kuffertlignende form.\nOg det sciencefiction-agtige interiør er en fornøjelse at sætte sig ind i med det farverige instrumentbord fuld af levende displays med diverse informationer. Lige noget for en nørd som mig og min søn, der fra bagsædet følger med i – og kommenterer – flowet af energi ud af batteriet, når jeg accelererer, eller til, når vognen ruller.\nHybridbiler har jo altid dejligt komfortabel automatgear, i Prius er den lille blå gearskifter (CVT gear) placeret lodret under det store infotainmentsystem og nedenunder er der mulighed for at oplade mobilen trådløst. Det kræver et særlig cover til telefonen, men jeg er ikke i tvivl om, at Prius også her er en forløber.\nJeg sidder meget behageligt i det komfortable dybe sæde i den flotte kabine og nyder den stille start, inden benzinmotoren tager over med et lille vroum.\nFor det er jo sådan med de “almindelige” hybridbiler, at batteriet supplerer brændstofmotoren, som på den måde kan køre længere på literen. Batteriet får kun tilført ny energi, når man triller eller bremser, og derfor er det heller ikke uvæsentligt at den nye Toyota Prius er blevet mere effektiv med et nyt hybridsystem og en nyudviklet 1.8 liters benzinmotor. Man kan faktisk tillade sig at køre pænt til og stadig køre langt på literen.\nBatteriet, som ligger under bagsædet, er blevet lidt mindre, men 28 procent mere effektivt. Kort sagt, den nye Prius er hybrid på den fede måde.\nJeg kan sagtens stryge ud ad motorvejen for fuld fart og køre vognen, som en helt almindelig vogn, men så skal jeg altså også tanke noget mere. Kører jeg derimod pænt, kan den køre op til 33 kilometer på literen, og det er vel at mærke i en vogn med plads til hele familien. Imponerende!\nHybridteknologi er stadig lidt dyrere end tilsvarende brændsstofvogne. Til gengæld er udstyrsniveauet som udgangspunkt højere, den nye Prius dejligt støjsvag med komfort i top, og så kan man ikke komme udenom, uanset hvad man end mener om designet, at Prius fra et fremtidigt og miljøvenligt synspunkt totalt giver mening.\n“Se mor, nu bruger du strømmen …!” Kommenteres der fra bagsædet igen. Javel. Jeg skal køre min bil rigtigt. For jeg må nemlig ikke glemme, at verden også går i arv til ham.\nSe filmen fra testkørslen i Valencia her:\nToyota Prius 1.8 Hybrid H3\nPris kr. 448.990,-\nHestekræfter kombineret: 122\nKilometer på literen: Op til 33,3\nToyota Prius fås fra kr. 419.990,-\nLæs det nye PRÊT-À-PARTIR Magasin Oktober 2018 gratis her (tryk på billedet):\nMini luksus, Ford Fiesta Vignale\nSaftig sabeltiger, ny Peugeot 508\nFamiliekillingen Jaguar E-Pace


Hvorfor bliver man døv? - StreetSignersStreetSigners\nDer er flere forskellige årsager til det at blive døv. Nogle mennesker er født døve, mens andre bliver døve senere i livet.\nDet kan f.eks. være et resultat af andre sygdomme man har haft, f.eks. meningitis, eller moderen under graviditeten har haft, f.eks. røde hunde. Andre får simpelthen bare forringet hørelse år for år, og ender så med at blive døve.\nMan kan være døv af genetiske årsager, hvilket betyder, at man er født døv eller gradvist mister hørelsen. Forskerne har fundet frem til det døve gen, som hedder Connexin 26, som er arveligt. De fleste store døve familier er familier, hvor genet Connexin bliver bragt videre. Hørende kan også bære genet. Genet medfører som regel kun døvhed.\nDer er også døve, der har forskellige syndomer: Pendred’s Syndrom (stofskifte), Usher (synsnedsættelse) og Wardenburgs Syndrome (pigmentforandringer), som er syndromer, som ud over at forårsage døvhed også giver andre komplekser.\nHørenedsættelse kan også skyldes skader af f.eks. høj musik. Døve lider også af tinnitus.


Gøgl, teater og akrobatik i bydelen – Brønshøj-Husum Avis\n29. aug 2017, 08:58 - Sidst redigeret 28. aug 2017, 14:05\nGøgl, teater og akrobatik i bydelen\nI sidste uge var Brønshøj-Husum præget af Danmarks Internationale Gadeteaterfestival (DIG), som i Tingbjerg, Husumparken, Brønshøj Torv og på arealerne mellem højhusene på Bellahøj tilbød scenekunst af international klasse.\nDIG har som formål, at tilbyde teateroplevelser ude i det offentlige rum og at bringe kunstnere og publikum tættere sammen samt at bruge teater som et virkemiddel til at styrke fællesskabet ved at bringe folk sammen i byrummet.\nForestillingerne i bydelen er støttet af bl.a. Kulturministeriet, Statens Kunstfon, Kultur Nord og Brønmshøj-Husum Lokaludvalg.\nBland dig Udenom – på Brønshøj Torv\nDen franske gruppe Cie du fil a Retordre stod torsdag eftermiddag parat på Brønshøj Torv med deres forestilling Bland dig Udenom. Med energi, humor – og få kulisser, opførte de en intim og lidt plat, men humoristisk og energifyldt cirkusforestilling med akrobatik, dans, mime og musik. En lille skør dame og en betydeligt større mand forsøgte at komme gennem forestillingen ved at hjælpe hinanden.\nSidste Prøve i Husumparken\nDer var nycirkus og musik i Husumparken i onsdags, da den 8-mand m/k store belgiske kunstnergruppe Sur Mesure opførte forestillingen Sidste Prøve. Cirkusartister og musikere viste ved hjælp af trampolin, akrobatik, jonglering og musik, hvordan man kan arbejde som et team og nå et fælles mål.\nJonglering i Ruten\nMandag eftermiddag optrådte Jay & Sebastian med et jongleringsshow, som på en nutidig måde viste, at jonglering er mere og andet end tre bolde. Der var både kreativitet og entusiasme i forestillingen, som smittede tilskuerne, der også deltog i løjerne.\n”Stædig” på Bellahøj\nSøndag eftermiddag var en af græsplænerne Ved Bellahøj Nord scenen for de franske trapezartister Viola og Alexia fra gruppen La Burrasca, der sammen med en trommeslager leverede et imponerende trapezshow med titlen ”Stædig”. I næsten en time blev publikum holdt fanget af artisternes stædige forsøg på at få en forestilling ud af anstrengelserne – noget der kun bliver muligt med hjælp fra publikum.\nDer var moderne nycirkus med højt til loftet i bydelen, da La Burrasca besøgte Bellahøj.\nMed fælles anstrengelser fra publikum og artister, lykkedes det at gennemføre en meget vellykket forestilling.\nGaderne er vores – også i Tingbjerg\nNæsten som et apropos til den aktuelle situation i bl.a. Tingbjerg, optrådte den spanske gadeteatergruppe med det lidt specielle navn ”Always Drinking Marching Band” med forestillingen ”Gaderne er vores”. Livemusik blev blandet med skuespil i en interaktiv gadeforestilling, som hyldede fællesskabet, livsglæden – og gaderne. Gruppens navn henviser til en måske mere sydlandsk livsstil med mere socialt samvær på gader og pladser samt lidt at drikke og spise.\nI forbindelse med forestillingen serverede den socialøkonomiske virksomhed Send Flere Krydderier simremad udspringer af Indvandrer Kvindecentret og har eksisteret siden 2012. Virksomheden tilbereder og sælger mad med afsæt i etniske minoritetskvinders kogekunst.\n”Always Drinking Marching Band” serverede musik, teater og gøgl på Ruten I Tingbjerg. Til højre forberedes maden til den efterfølgende spisning.


Mange danskere oplever, at de ikke kan blive forældre på traditionelvis. Heldigvis har teknologien medført en række alternative metoder, hvorved man stadig kan blive forældre. Mange mener, at meningen med livet, er at blive forældre, så hvis I har svært ved at blive gravide, så…\nEr du en af de mange mennesker, som elsker at spille? Så har du været med til at danne den stigning, som der har været i spilverdenen. Spilverden er i rivende udvikling, og nye konsoller, hardware og nye gadgets bliver lanceret kontant. Spilverden oplever vækst…\nBy admin marts 05, 2018\nVi kender alle til den lykkerus, som vi får, når vi vinder noget. Og det er uanset om vi er gode eller dårlige tabere. Det er derfor ikke underligt, at hvert år stiger antallet af personer, som spiller roulette. Please follow and like us:\n2 underholdende Aktiviteter i Alanya\nVi kender alle det, når man bestiller en ferie i god tid, og glæder sig til at komme ned i varmen, man tæller dagene og spændingen stiger og stiger i takt med at det danske vejr, bliver ved med at skuffe. Endelig kommer dagen, hvor…\nFå dig en uddannelse, så har du noget at falde tilbage på. Det er en sætning mange af os har hørt fra vores forældre, men er det rigtigt? Der er mange unge der oplever i dag, at de ikke kan komme ind på arbejdsmarkedet selv…\nHver evig eneste dag er der danskere på jagt efter den helt rigtige bolig. Jagten på den rigtige bolig er for mange mennesker en svær og hård kamp. Det kan nemlig være svært at finde den helt rigtige bolig. De fleste mennesker stiller i dag…\nNår man vil købe hus, er det vigtigt, at man ikke bare springer ud i det, da man let kan slå panden mod muren, hvis man ikke har taget sine forbehold. Desværre ser man denne tendens alt for ofte, og for den almindelige borger kan…


BBO | Bridgeklubben Bellevue\nÅben Huse sommer 2020\nForårets turneringer aflyst\nDer er præmier til nr. 1, 2 og 3\n1: Lisbeth + Jens\n2: Lars + Thomas\n3: Uffe + Kirsten\nSpurt: Marius + Christan\nPræmierne kan afhentes i klubben fra 8/7 og på senere Åben Hus aftner.\nHvis nogle af vinderne ikke har mulighed for selv at hente der, kan de kontakte Kirsten Dalgaard Sørensen på 50505577. Helst sms :-)\nVedr. Juniturnering på BBO\nHer er lidt information om majturneringen\nTurneringen afvikles på BBO. Man skal hver gang tilmelde sig på BBO. Det kan gøres 2 timer før turneringens start dvs. fra kl. 17.00. Søg efter turneringen ”Bellevue juniturnering” eller brugernavnet ” vDBF4207” i listen over turneringer.\nHvis man ikke er tilmeldt på BBO når turneringen starter den pågældende aften, kan man desværre ikke spille med. Se dog også afsnittet ”Diverse” nedenfor.\nTurneringen kan findes fra forsiden på BBO ved at trykke ”Konkurrencebetonet” og herefter ”Alle turneringer”. Øverst til højre vil der være et søgefelt\nKun spillere, som er på en liste over godkendte spillere, kan deltage. Hvis der er problemer med tilmelding, så kontakt turneringslederen på mail torsten.orhoj@tdcadsl.dk eller i chat på BBO til ”orhoj”.\nDa kun spillere på en liste over godkendte spillere kan deltage, er du nødt til at skrive til turneringslederen, hvis du skal spille med substitut. Det kan du gøre enten med en mail til torsten.orhoj@tdcadsl.dk eller i chat på BBO til ”orhoj” med angivelse af substituttens brugernavn.\nBetaling for deltagelse på BBO\nBeklagelig vis har BBO valgt at gratisturneringer, som starter mellem 17.00 og 22.00 dansk tid, aflyses automatisk. Hver spiller skal derfor betale $ 1,25 hver gang for deltagelse. Man kan betale for sin makker. Betaling sker med BB$ (BBO’s særlig betalingsenhed). Man skal have penge på sin BBO-konto for at kunne betale.\nDBf har lavet en video, som forklarer hvordan man indbetaler penge på BBO-kontoen. Den kan findes her: http://www2.bridge.dk/Admin/Public/DWSDownload.aspx?File=%2fFiles%2fFiler%2fBBO%2fBBO+inds%c3%a6tte+penge.mp4\nDet mindste beløb som kan indbetales er $ 10. Da turneringen løber over 4 aftner, og hver spiller skal betale $ 1,25 hver gang, hvilket giver samlet $ 10 for parret, er det derfor tilstrækkeligt, at den ene spiller indbetaler.\nDer spilles hver aften 5 runder af 3 spil (15 spil) med alm. paropgørelse. Der er afsat 8 minutter pr. spil. Rundeskift sker, når der modstandere klar til at skifte, dvs. ofte så snart man er færdig med det sidste spil i runden.\n”Fortryd” er tilladt, og det opfordres til at man accepterer det, men også at man kun bruger det, hvis man reelt har trykket forkert og ikke bare har lavet en ”tanketorsk”.\nHusk at alerte egne meldinger – også over 3 UT.\nDa BBO styrer hvilke par man møder, kan man komme til at møde det samme par flere gange.\nNår turneringen er færdig den enkelte aften, vil man kunne se resultatet på BBO.\nEn samlet stilling for hele turneringen vil kunne findes på Belleuves hjemmeside. Der vil gå lidt tid inden hjemmesiden er opdateret efter hver aften.\nDer er præmier til nr. 1, 2 og 3.\nHvis der ved starten af en aften er et ulige antal par, vil der i første omgang blive søgt efter det par der mangler. Man opfordres til at skrive i chat til ”orhoj”, hvis man ikke kommer med når turneringen starter. Hvis parret ikke kan findes, vil der generelt blive ledt efter substitutter på BBO – primært danske spillere, men udenlandske substitutter kan komme på tale.\nDer kan i øvrigt findes information om at spille på BBO på denne side: http://www2.bridge.dk/Default.aspx?ID=25031#30628\nRIGTIG GOD FORNØJELSE MED JUNITURNERINGEN!!!\nLisbeth + Jens\nBakken10 + Thomasmat\nUffe + Kirsten\nMarius + Christan\nBørge + Helge\nElsebeth + Connie\nTorben + Peter\nNaja + Jens\nInge + Poul\nNiels + Lissy\nLars + Benny


Skat.dk: Aktier - fraflytterskat - tilflytning til Danmark - indgangsværdier - Dobbeltbeskatningsoverenskomst - bindende svar\n17 Dec 2007 16:10\n06 Dec 2007 15:28\nDobbeltbeskatning, Tyskland, aktier, fraflytterskat, indgangsværdi\nIndgangsværdien for aktier, som aktionær havde ejet under et ophold af nogle års varighed i Tyskland, skulle efter reglerne i aktieavancebeskatningsloven § 40 fastsættes til den oprindelige anskaffelsessum og ikke til værdien på tilflytningsdagen ved tilbageflytning til Danmark.\nDobbeltbeskatningsoverenskomst Danmark - Tyskland, artikel 13\nAktieavancebeskatningsloven § 37, § 38 og § 40\nKlagen vedrører bindende svar, idet klageren har stillet følgende spørgsmål:\n1. Kan SKAT bekræfte, at der for aktier - hvor fraf1ytningsskatten er endelig afregnet og betalt inden tilflytning til Danmrk - skal fastsættes nye indgangsværdier svarende til den nøjagtige kursværdi/handelsværdi pr. tilflytningsdagen?\nKan SKAT bekræfte, at der for aktier - hvor fraflytterskatten er endelig afregnet og betalt inden tilflytning til Danmark, og hvor spørger ikke fremsætter anmodning om tilbagebetaling, jf. aktieavancebeskatningslovens § 40, stk. 2, - skal fastsættes nye indgangsværdier svarende til den nøjagtige kursværdi/handelsværdi pr. tilflytningsdagen.\n2. Såfremt spørgsmål l besvares benægtende kan SKAT bekræfte, at den betalte skat kan modregnes i skatten på en fremtidig avance på aktierne efter at skattepligten til Danmark er indtrådt?\nSkatteforvaltningen har besvaret de stillede spørgsmål således:\nSpørgsmål 2: Nej, den betalte skat modregnes ikke. Den tilbagebetales efter anmodning med en skattefri godtgørelse på 6 % årligt.\nLandsskatteretten stadfæster skatteforvaltningens bindende svar på spørgsmål 1.\nLandsskatteretten ændrer svaret på spørgsmål 2 til ja.\nKlageren (A) og hans ægtefælle fraflyttede Danmark i november 1996, hvor deres fulde skattepligt til Danmark ophørte. Ægteparret bosatte sig herefter i Tyskland, hvor de fortsat bor.\nDer er beregnet følgende fraflytningsskat ved udrejsen for nedennævnte anparter ejet af klageren:\nB ApS med 303.738 kr. (senere omdannet til C ApS)\nD ApS med 85.916 kr. (senere omdannet til E ApS)\nDer er givet henstand med fraflytningsskatten. Den stillede bankgaranti er ophævet som følge af ændringen af de danske regler om sikkerhedsstillelse ved henstand.\nKlageren og ægtefællen stiftede 23. maj 2001 holdingselskabet F ApS, hvor de ejer samtlige anparter (125.000 kr.). F ApS ejer aktierne i G ApS, som er moderselskab i den nye driftskoncern.\nHerudover ejer klageren nogle enkelte aktier i forsikringsselskab, bank og fodboldklub.\nKlageren ønsker at betale den beregnede fraflytningsskat på aktierne. Klageren ønsker i den forbindelse oplyst, hvilken indgangsværdi der skal fastsættes for anparterne i C ApS og D ApS, såfremt han og hans ægtefælle flytter til Danmark.\nBeskatning af aktier, der er i behold ved indtræden af skattepligt ved tilflytning til Danmark, reguleres af aktieavancebeskatningslovens § 37.\nDet er her bestemt, at handelsværdien på tilflytningsdagen træder i stedet for den faktiske anskaffelsessum. Dog gælder bestemmelsen ikke for aktier, der er pålignet "fraflytningsskat", idet behandlingen af sådanne aktier reguleres efter aktieavancebeskatningslovens § 40.\nVed aktieavancebeskatningslovens § 40, stk. 1, (tidligere § 13 a, stk. 8), er det bestemt, at ved genindtræden af skattepligt bortfalder pligten til at svare "fraflytningsskat", og at tab og gevinst på disse aktier ved en senere afståelse skal opgøres efter de almindelige regler i aktieavancebeskatningsloven og opgøres på grundlag af det oprindelige anskaffelsestidspunkt og den oprindelige anskaffelsessum.\nBestemmelsen angiver således alene én måde at behandle disse aktier på, nemlig at aktierne genindtræder i den status, de havde ved fraflytningen.\nBestemmelsen giver således ikke mulighed for at lade den oprindelige anskaffelsessum afløse af handelsværdien ved skattepligtens genindtræden.\nEfter bestemmelsen skelnes der ikke imellem, om fraflytningsskatten faktisk er betalt eller ej, og der gives ikke skatteyderen mulighed for selv at vælge imellem faktiske anskaffelsessummer og værdier ved tilflytning ved at afregne fraflytningsskatten eller ved at undlade dette.\nDen mellem Danmark og Tyskland indgåede dobbeltbeskatningsoverenskomst tager i artikel 13 stilling til, hvorledes dobbeltbeskatning undgås i en sådan situation.\nVed artikel 13, nr. 4, er det bestemt, at beskatningsretten til aktieavancer tilkommer Danmark, når afhænderen er hjemmehørende i Danmark på afståelsestidspunktet. I artikel 13, nr. 5, er det bestemt, at dette ikke berører Tysklands ret til beskatning af aktieavancer ved fraflytning, når afhænderen har boet i Tyskland i mere end 5 år. Samtidig er det bestemt, at Danmark skal indrømme fradrag i skatten for skat betalt til Tyskland efter denne bestemmelse, dog kan fradraget ikke overstige den del af den beregnede danske skat, som kan henføres til den indkomst, som kan beskattes i Tyskland. Der er således ved dobbeltbeskatningsoverenskomsten sikret, at der ikke sker dobbeltbeskatning i situationen.\nSpørgsmål 1 er derfor besvaret med nej.\nVed aktieavancebeskatningslovens § 40, stk. 2, (tidligere § 13 a, stk. 10), er det bestemt, hvordan der forholdes med den pålignede "fraflytningsskat".\nEfter bestemmelsen bortfalder ej betalt skat, og betalt skat tilbagebetales efter anmodning. Der gives ved tilbagebetaling en skattefri godtgørelse på 6 % årligt.\nSpørgsmål 2 er derfor besvaret således: Nej, den betalte skat modregnes ikke. Den tilbagebetales efter anmodning med en skattefri godtgørelse på 6 % årligt.\nKlagerens repræsentant har nedlagt påstand om, at det bindende svar ændres til et ja, således at der skal fastsættes nye indgangsværdier på anparter, som medbringes til Danmark, svarende til den nøjagtige kursværdi/handelsværdi på tilflytningsdagen, når klageren har valgt at betale fraflytterskatten og ikke ønsker tilbagebetaling.\nUdgangspunktet i kildeskattelovens § 9, stk. 1, er som følger: "Hvis en person bliver fuldt skattepligtig efter § 1, eller hvis en person efter bestemmelserne i en dobbeltbeskatningsoverenskomst bliver hjemmehørende her i landet, anses aktiver og passiver, som ikke i forvejen er omfattet af dansk beskatning, for anskaffet på det faktiske anskaffelsestidspunkt til handelsværdien på tilflytningstidspunktet."\nSåfremt fraflytningsskatten er endelig afregnet og vælges som ligningsmæssig og ikke i henstand, og aktionær/skatteyder ikke har anmodet om tilbagebetaling af fraflytningsskatten efter den særlige procedure i aktieavancebeskatningsloven, så gælder udgangspunktet efter kildeskattelovens § 9, idet indrejse med sådanne aktier/anparter svarer til indrejse med hvilket som helst andet skatterelevant aktiv omfattet af kildeskattelovens § 9.\nVed dispositioner i udlandet med de pågældende aktier (fraflytningsaktierne) f.eks. ved aktieombytninger eller lignende vil der ske omberegning af exitskatten pr. ombytningsdagen, hvis dette begæres - ellers står den oprindelige skat ved magt - og ved tilflytning til Danmark vil der blive opgjort almindelige indgangsværdier efter kildeskattelovens § 9, jf. bl.a. TfS 1997.704 LR. Dette grundprincip om accept af endelig skat kan ikke fraviges til skade for borgeren vilkårligt på to ellers ens og ligeartede situationer. Dette følger af den almindelige forvaltningsretlige lighedsgrundsætning.\nGrundlæggende opstår bortfald af pligten til at svare fraflytningsskat, hvis skatteyder anmoder derom. I så fald skal der ske tilbagebetaling af den for meget betalte fraflytningsskat med tillæg af en rentegodtgørelse på 6 %, jf. aktieavancebeskatningslovens § 40, stk. 2. Denne sag vedrører derimod, hvilke retsvirkninger det har for skatteyder, såfremt han ikke anmoder om tilbagebetaling af den betalte fraflytningsskat.\nDer er i aktieavancebeskatningslovens § 40, stk. 2, fastlagt et frivillighedsprincip i og med, at den betalte fraflytningsskat kun tilbagebetales på baggrund af skatteyders konkrete anmodning herom. Helt tilsvarende gælder for omberegninger efter aktieavancebeskatningslovens § 39.\nDer skal ved skattepligtsophør i forbindelse med fraflytning ske beskatning af den urealiserede fortjeneste, der er optjent på visse skatterelevante aktiver indtil tidspunktet for fraflytningen. Formålet hermed er at beskatte fortjeneste, der er optjent her i landet, men dog ikke realiseret. Reglerne vedrørende aktier og anparter er fastsat tidligere i aktieavancebeskatningslovens § 13 a - nu i aktieavancebeskatningslovens §§ 38-40. Den fraflyttede aktionær kan efter lovordene enten vælge at betale fraflytningsskatten eller at få henstand med beskatningen, når visse forudsætninger er opfyldt.\nBliver aktionæren på ny fuldt skattepligtig til Danmark eller skattemæssigt hjemmehørende i Danmark, bortfalder pligten til at svare skat af fortjeneste på aktier, der ikke er afstået. En tidligere beregnet skat af aktieavance ved fraflytning, der ikke er kørt ind i ligningsmæssig opkrævning, er der givet exit-henstand med efter reglerne, og en sådan henstandsskat bortfalder således, når aktionæren igen får skattemæssigt hjemsted her i landet og bliver dermed omfattet af de almindelige regler i aktieavancebeskatningsloven. Ved senere afståelse af sådanne "gamle" aktier opgøres fortjeneste eller tab på grundlag af den oprindelige anskaffelsessum og anskaffelsestidspunkt.\nHar aktionæren imidlertid i stedet valgt at følge lovens direkte udgangspunkt, nemlig at svare sin fraflytningsskat, fremgår det, at man "kan", og dette betyder, at der er en valgmulighed for skatteyder til at anmode om tilbagebetaling heraf, jf. loven sammenholdt med cirkulære nr. 237 af 1987 - "Skatteflugtscirkulæret".\nBestemmelsen er direkte videreført i den nugældende aktieavancebeskatningslovs § 40 (L 78, som blev vedtaget den 16. december 2005). Af bemærkningerne til § 40, stk. 2, fremgår, at "bestemmelsen svarer til § 13 a, stk. 10, i den dagældende aktieavance-beskatningslov". Endvidere fremgår: "Hvis den skattepligtige ved fraflytningen har betalt skatten af den urealiserede aktieavance, og den pålignede skat senere bortfalder, fordi aktionærens skattepligt til Danmark genindtræder, tilbagebetales den for meget betalte skat efter anmodning." Det fremgår samtidig af bemærkningerne til den nye aktieavancebeskatningslov, at det ikke er hensigten at ændre på bestående praksis.\nAktieavancebeskatningslovens § 13 a blev indført som led i skattereformen 1986/87. I skattereformaftalen er det bl.a. anført: "Der skal gennemføres regler, der modvirker skatteflugt. Det skal ved disse regler tilstræbes, at indtægter optjent her i landet, også beskattes her. Det skal indgå heri, at også urealiserede avancer og skattekredit på indtægt, der er optjent her, bliver beskattet i forbindelse med fraflytning. De ændrede regler skal tillige begrænse mulighederne for at undgå beskatning gennem udnyttelse af forskelle i de enkelte landes skatteregler."\nFraflytningsbestemmelsen i aktieavancebeskatningsloven er udtryk for gennemførelsen af et territorialbeskatningsprincip - en "bomskat eller exitskat", og bestemmelsen blev indført samtidig med indførelsen af en række andre bestemmelser i den danske lovgivning, som skulle sikre, at indtægt oppebåret her i landet blev undergivet beskatning her i landet i overensstemmelse med dette territorialbeskatningsprincip.\nI forarbejderne til den ændring af aktieavancebeskatningsloven, der blev gennemført som led i skattereformen, anføres det i overensstemmelse hermed, at forslaget er et led i aftalen, og det ovenfor citerede uddrag fra denne aftale gengives nærmest ordret (Folketingstidende 1986-87, Tillæg A, sp. 4451). Om formålet bag den foreslåede regel i aktieavancebeskatningsloven anføres det således (Folketingstidende 1986/87, Tillæg A, sp. 4461-4462): "Formålet med den foreslåede lovændring er, at der i forbindelse med fraflytning skal ske beskatning af aktieavancer, der er optjent, mens aktionæren har været skattepligtig her til landet." Formålet opfyldes i og med, at fraflytningsskatten beregnes af avancen på tidspunktet for fraflytning fra Danmark. Såfremt aktionæren f.eks. afstår aktierne under opholdet i udlandet, forfalder fraflytningsskatten endeligt og henstand kan ikke opretholdes. Til gengæld sker der ikke dansk beskatning af en evt. yderligere avance."\nAktieavancebeskatningslovens § 13 a gjaldt for de anparter, klageren ejede på udrejsetidspunktet (bl.a. anparterne i B ApS og D ApS). Der er beregnet fraflytningsskat og hermed sket en endelig værdiansættelse på fraflytningstidspunktet i 1996 vedrørende anparterne i B ApS og D ApS.\nDet fremgår af cirkulære nr. 237 af 1987 ("Skatteflugtscirkulæret"), at i tilfælde hvor skatten er betalt, "tilbagebetales den for meget betalte skat efter anmodning". Der ligger altså et væsentligt element af frivillighed i dette, idet den betalte fraflytningsskat ikke automatisk tilbagebetales, når aktionæren tilflytter Danmark igen. Aktionæren skal aktivt anmode om tilbagebetaling. Ud fra en direkte sproglig fortolkning er det således frivilligt for aktionæren, om han ønsker fraflytningsskatten tilbagebetalt. Anmoder aktionæren ikke om tilbagebetaling ved tilflytning til Danmark, så vil tilbagebetaling af fraflytningsskatten ikke ske, idet skatten bliver endelig. Retsvirkningen heraf er, at der ved betaling af fraflytningsskatten er gjort endelig op med den avance, som er optjent her i landet. På tilflytningsdagen foreligger der således ikke en urealiseret avance, som kan henføres til Danmark, da fraflytningsskatten er betalt, og da der dermed er gjort endeligt op med beskatning af den fortjeneste, der var optjent i Danmark. Sidstnævnte betinger en sædvanlig indgangsværdi på indrejsetidspunktet.\nI det tilfælde, fraflytningsskatten var betalt og aktierne solgt i udlandet, ville en efterfølgende værdistigning heller ikke være omfattet af dansk beskatning. Dermed kan aktierne, fra det tidspunkt skatten betales, ikke længere anses som omfattet af dansk beskatning. Der er således ikke tale om et aktiv, som jf. ordlyden i kildeskattelovens § 9: "i forvejen er omfattet af dansk beskatning". Retsvirkningen er, at aktivet skal anses for anskaffet på tilflytningstidspunktet til værdien på tilflytningstidspunktet.\nFrivillighedsprincippet er fastholdt i formuleringen af § 40, stk. 2, i den nye aktieavancebeskatningslov. Af § 40, stk. 2, fremgår følgende: "Bortfalder pligten til at svare skat efter stk. 1, tilbagebetales eventuel for meget betalt skat efter anmodning med en rentegodtgørelse på 6 pct. årligt fra betalingstidspunktet. Rentegodtgørelsen medregnes ikke ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst."\nDer består ifølge aktieavancebeskatningslovens § 40, stk. 2, tre muligheder, når en skatteyder flytter tilbage til Danmark eller får skattemæssigt hjemsted i Danmark og har de aktier/anparter i behold, som blev beskattet ved fraflytningen: 1) Fraflytningsskatten er ikke betalt og bortfalder herefter. Ved en senere afståelse af aktier/anparter beregnes avancen på baggrund af den oprindelige anskaffelsessum og -tidspunkt. 2) Fraflytningsskatten er betalt, og skatteyder anmoder om tilbagebetaling med rentegodtgørelse på 6 %. Ved en senere afståelse af aktier/anparter beregnes avancen på baggrund af den oprindelige anskaffelsessum og -tidspunkt. 3) Fraflytningsskatten er betalt, og skatteyder anmoder ikke om tilbagebetaling af fraflytningsskatten. Dermed er den exitskat, som blev aktualiseret ved fraflytningen endelig og forbliver endelig. Der fastsættes nye indgangsværdier pr. tilflytningsdagen, da skatten er endelig afregnet.\nDer skal således fastsættes nye indgangsværdier efter principperne i kildeskattelovens § 9 for aktier/anparter ved den fulde skattepligts genindtræden, hvis skatteyder har betalt den beregnede fraflytningsskat, og ikke anmoder om tilbagebetaling af fraflytningsskatten i overensstemmelse med aktieavancebeskatningslovens § 40, stk. 2.\nFastsættelse af nye indgangsværdier ved tilflytning til Danmark er eneste logiske følge, såfremt aktieskatten ikke tilbagebetales, da der ellers vil ske en faktisk og reel dobbeltbeskatning af aktionæren. Dobbeltbeskatningen opstår, da aktionæren allerede er beskattet af den urealiserede fortjeneste ved fraflytningen og de facto har betalt skatten. Hvis aktionæren ved tilflytning til Danmark og et efterfølgende salg af aktierne skal opgøre fortjenesten på baggrund af den oprindelige anskaffelsessum, som jo allerede er anvendt ved beregning af fraflytningsskatten, beskattes aktionæren dobbelt af forskellen mellem den oprindelige anskaffelsessum og kursværdien på tilflytningsdagen. En klar følge heraf er, at i situationer, hvor fraflytningsskatten er endelig afregnet og betalt, skal der ved tilflytningen fastsættes nye indgangsværdier for aktierne, såfremt fraflytningsskatten er endelig betalt, og aktionæren ikke anmoder om tilbagebetaling af fraflytningsskatten. De nye indgangsværdier pr. tilflytningsdagen skal lægges til grund ved opgørelsen af avance ved et fremtidigt salg.\nFastsættes der ikke nye indgangsværdier pr. tilflytningsdagen, vil anvendelse af oprindelige anskaffelsessummer endvidere medføre international dobbeltbeskatning, såfremt aktionæren ikke har anmodet om tilbagebetaling af fraflytningsskatten. Det bemærkes i den forbindelse, at også Tyskland har exitskat på aktier ved fraflytning fra Tyskland, og at fraflytningsbeskatningen fra og med den 1. januar 2007 også omfatter anparter i udenlandske (f.eks. danske) selskaber. Danmark skal derfor respektere, at beskatning for "værditilvækst" i udlandet ikke skal kunne henføres til Danmark, når der er afregnet exitskat ved fraflytning.\nAt der i et sådant tilfælde skal ske fastsættelse af nye indgangsværdier, er tillige i overensstemmelse med den dansk-tyske dobbeltbeskatningsoverenskomsts artikel 13, stk. 4, om beskatningsretten til realiserede aktieavancer mv. Bestemmelsen fastslår som princip, at fortjeneste ved salg af aktier mv. kun kan beskattes i den stat, hvori sælgeren er skattemæssigt hjemmehørende (bopælsstaten). Artikel 13, stk. 5, fastslår imidlertid, at bopælsstaten skal give nedslag for betalt fraflytterskat til kildestaten. Danmark kan i overensstemmelse hermed ikke beskatte en fortjeneste, som er opstået, efter at skatteyder er flyttet til Tyskland.\nOverenskomstens artikel 13, stk. 4 og 5, indebærer for klageren, at eventuelle fortjenester opnået, mens han har boet i Tyskland, kun kan beskattes af bopælslandet Tyskland. Den dansk-tyske dobbeltbeskatningsoverenskomsts artikel 13, stk. 4, er i overensstemmelse med OECD's modeloverenskomsts artikel 13, stk. 5, og skal fortolkes i overensstemmelse hermed.\nAf kommentarernes pkt. 29 om modeloverenskomstens stk. 5 følger: "Med hensyn til fortjeneste ved afståelse af andre formuegoder end dem der er omhandlet i stk. 1, 2, 3 og 4, foreskriver stk. 5, at disse kun kan beskattes i den stat, hvori afhænderen er hjemmehørende. Dette er i overensstemmelse med de regler, der er fastsat i art. 22".\nI noterne til den dansk-tyske dobbeltbeskatningsoverenskomsts artikel 13, stk. 4, er anført: "Artikel 13, stk. 4 fastslår som en slags opsamlingsbestemmelse, at beskatningsretten til gevinst ved afståelse af alle andre aktiver end dem, der er nævnt i stk. 1-3, tilkommer bopælsstaten. Bestemmelsen svarer til OECD-modeloverenskomstens art. 13, stk. 4. Avance ved salg af aktier, udenfor de i stk. 1 nævnte, er eksempelvis omfattet af stk. 4".\nOgså dette støtter, at der skal ske fastsættelse af nye indgangsværdier på aktier/anparter i forbindelse med tilflytning til Danmark, hvis skatteyder undlader at fremsætte anmodning om tilbagebetaling af den oprindeligt beregnede og betalte fraflytningsskat.\nEfter aktieavancebeskatningslovens § 39 gælder det forhold, at skatten bliver endelig, f.eks. hvis der sker ombytning af aktier, medens aktionæren er i udlandet. Dette er en følge af lovens ord og fastslået ved bl.a. TfS 1997.704 LR. Ligningsrådet fandt, at tilladelse til skattefri aktieombytning efter aktieavancebeskatningslovens § 13 ikke gjaldt for en aktionær, som ikke var fuldt skattepligtig. Denne aktionærs ombyttede aktier måtte derfor anses for afstået ved ombytningen. Den ved fraflytningen pålignede skat bortfaldt derfor ikke ved genindtræden af fuld skattepligt til Danmark. Ved genindtræden af fuld skattepligt ville aktionæren være omfattet af kildeskattelovens § 9, og hans aktier, som ansås for anskaffet, mens han var begrænset skattepligtig, ansås for anskaffet på det faktiske anskaffelsestidspunkt til handelsværdien på tilflytningstidspunktet. Ved fornyet fraflytning ville han være omfattet af aktieavancebeskatningslovens § 13 a, hvis han havde været fuldt skattepligtig efter kildeskattelovens § 1 eller § 2, stk. 1, litra d, i en eller flere perioder på i alt mindst 5 år inden for de seneste 10 år før skattepligtsophøret.\nDet bør ikke kunne gøre nogen forskel, om man har betalt aktieskatten og vælger at fastholde, eller om man foretager en ombytning af aktier i udlandet, der udløser, at skatten er endelig. Resultatet er det samme. Skatten forbliver endelig, og nye indgangsværdier vil være en realitet ved gentilflytning til Danmark.\nSåfremt der ikke anmodes om omberegning som følge af dispositioner i udlandet, jf. aktieavancebeskatningslovens § 39, så bliver skatten automatisk endelig - f.eks. ved at betingelsen om selvangivelse af ønsket omberegning ikke indgives. Ethvert krav på omberegning fortabes, og den oprindelige exitskat står ved magt. Der skal ved tilflytning beregnes nye værdier efter kildeskattelovens § 9, jf. eksplicit princippet i TfS 1997.704 LR.\nDet kan således konkluderes, at der skal fastsættes nye indgangsværdier for aktier, hvor fraflytningsskatten er endeligt afregnet og betalt inden tilflytning til Danmark, svarende til den nøjagtige kursværdi/handelsværdi pr. tilflytningsdagen. Dette følger af, at der ved betaling af fraflytningsskatten er gjort endelig op med beskatning af den fortjeneste, der er optjent i Danmark før fraflytningen, og at tilbagebetaling af fraflytningsskatten sker efter anmodning, således at aktionæren frit kan vælge, om der skal ske tilbagebetaling eller ej. Såfremt der ikke fastsættes nye indgangsværdier pr. tilflytningsdagen, vil anvendelse af oprindelige anskaffelsessummer medføre dobbeltbeskatning, såfremt aktionæren ikke har anmodet om tilbagebetaling af fraflytningsskatten. Det er en betingelse for at anvende de oprindelige anskaffelsessummer, at fraflytningsskatten er bortfaldet som følge af ophør med henstand med betalingen af fraflytningsskatten, eller at der er anmodet om tilbagebetaling af den betalte fraflytningsskat.\nSKAT har indstillet, at skatteforvaltningens bindende svar på spørgsmål 1 stadfæstes, og at svaret på spørgsmål 2 ændres til et ja.\nFor aktier, hvor der er indtrådt skattepligt efter § 38, stk. 1, men som på ny omfattes af skattepligt her i landet, bortfalder pligten til at svare skat af gevinst på aktier, der ikke er afstået, jf. aktieavancebeskatningslovens § 40, stk. 1, 1. pkt. Ved senere afståelser behandles gevinst og tab på disse aktier efter de almindelige regler i aktieavancebeskatningsloven og opgøres på grundlag af det oprindelige anskaffelsestidspunkt og den oprindelige anskaffelsessum, jf. aktieavancebeskatningslovens § 40, stk. 1, 2. pkt. Bestemmelsen i aktieavancebeskatningslovens § 40 omfatter fraflytningsbeskattede aktier, og det fremgår klart af ordlyden, at en fremtidig avance/tab skal opgøres på grundlag af den oprindelige anskaffelsessum. Dette gælder, uanset om fraflytterskatten er betalt eller ej. Bestemmelsen angiver ingen dispensationsmuligheder.\nEn eventuelt betalt skat vil kunne modregnes i skatten på en fremtidig avance på aktierne i henhold til de almindelige modregningsregler.\nIfølge aktieavancebeskatningslovens § 37 anses aktier, som ikke i forvejen er omfattet af dansk beskatning, for anskaffet på det faktiske anskaffelsestidspunkt til handelsværdien på tilflytningstidspunktet, jf. selskabsskattelovens § 4 A og kildeskattelovens § 9.\nBestemmelsen gælder dog ikke for aktier, der er fraflytningsbeskattet efter lovens § 38, stk. 1, men som på ny omfattes af skattepligt her til landet. Sådanne aktier reguleres af aktieavancebeskatningslovens § 40.\nFor aktier, hvor der er indtrådt skattepligt efter § 38, stk. 1, men som på ny omfattes af skattepligt her i landet, bortfalder pligten til at svare skat af gevinst på aktier, der ikke er afstået, jf. aktieavancebeskatningslovens § 40, stk. 1, 1. pkt. Ved senere afståelser behandles gevinst og tab på disse aktier efter de almindelige regler i aktieavancebeskatningsloven og opgøres på grundlag af det oprindelige anskaffelsestidspunkt og den oprindelige anskaffelsessum, jf. aktieavancebeskatningslovens § 40, stk. 1, 2. pkt.\nAf bemærkningerne til lov nr. 1413 af 16. december 2005 (L 78) vedrørende aktieavancebeskatningslovens § 37 fremgår følgende: "Ved bestemmelsen slås det samtidig fast, at reglerne i § 40, der vedrører tilbageflytning efter en tidligere fraflytning, går forud for reglerne i selskabsskattelovens § 4 A og kildeskattelovens § 9".\nHvis pligten til at svare skat efter stk. 1 bortfalder, tilbagebetales eventuel for meget betalt skat efter anmodning med en rentegodtgørelse på 6 pct. årligt fra betalingstidspunktet, jf. aktieavancebeskatningslovens § 40, stk. 2. Rentegodtgørelsen medregnes ikke ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst.\nTilbagebetaling af eventuel for meget betalt skat efter anmodning er reguleret af aktieavancebeskatningslovens § 40, stk. 2. Bortfald af pligten til at betale fraflytningsskat efter § 38, stk. 1, ved genindtræden af skattepligt til Danmark og fastsættelsen af, at gevinst og tab på aktier ved senere afståelser skal opgøres på grundlag af den oprindelige anskaffelsessum og det oprindelige anskaffelsestidspunkt, er reguleret af aktieavancebeskatningslovens § 40, stk. 1. Det er således ikke en betingelse for at anvende den oprindelige anskaffelsessum ved opgørelsen af gevinst og tab på aktier ved senere afståelser, at skatteyderen har anmodet om tilbagebetaling af eventuel for meget betalt skat af urealiseret gevinst på aktier.\nEn eventuel opstået dobbeltbeskatningssituation løses af de af Danmark indgåede dobbeltbeskatningsoverenskomster; i denne sag dobbeltbeskatningsoverenskomsten af 22. november 1995 mellem Danmark og Tyskland.\nDet fremgår af artikel 13, stk. 4, i dobbeltbeskatningsoverenskomsten mellem Danmark og Tyskland, at indkomst eller fortjeneste ved afhændelse af alle andre aktiver end de i stykke 1, 2 og 3 omhandlede kun kan beskattes i den kontraherende stat, hvori afhænderen er hjemmehørende. Beskatningsretten til aktieavancer tilkommer således Danmark, når afhænderen er hjemmehørende i Danmark på afståelsestidspunktet.\nAf dobbeltbeskatningsoverenskomstens artikel 13, stk. 5, fremgår, at Danmarks beskatningsret ifølge stk. 4 ikke berører Tysklands ret til i henhold til sin nationale lovgivning at beskatte personen af værdistigning på aktier op til flytningen af hjemsted, når personen har været hjemmehørende i Tyskland for en periode på mindst 5 år, og når personen er blevet hjemmehørende i Danmark. Når aktierne efterfølgende afhændes og fortjenesten ved sådan afhændelse bliver beskattet i Danmark, skal Danmark indrømme fradrag i skatten for et beløb svarende til den indkomstskat, som er betalt i Tyskland. Fradraget skal dog ikke kunne overstige den del af den beregnede danske indkomstskat, som kan henføres til den indkomst, som kan beskattes i Tyskland.\nDer er således ved dobbeltbeskatningsoverenskomsten sikret, at der ikke sker dobbeltbeskatning.\nLandsskatteretten stadfæster derfor skatteforvaltningens bindende svar vedrørende spørgsmål 1.\nIfølge aktieavancebeskatningslovens § 40, stk. 2, tilbagebetales eventuel for meget betalt skat efter anmodning med en rentegodtgørelse på 6 pct. årligt fra betalingstidspunktet.\nDen betalte skat vil kunne modregnes i skatten på en fremtidig avance på aktierne i henhold til de almindelige modregningsregler, idet der er tale om konnekse krav.\nLandsskatteretten ændrer derfor svaret på spørgsmål 2 til ja.


Recycle spinatgratin - STYRBÆKS\nGratin kan til tider have en skuffende mundfølelse og smag, men hvis man sørger for forskellige teksturer som f.eks. det seje fra champignon og de forskellige størrel- ser af grønt, bliver det anderledes interessant. Her tilfører pestoen en spændende urtesmag sammen med det syrlige fra kapers og det stærke fra peberroden. Ud- skiftningen af rasp til knuste sojagræskarkerner bidrager med umami i symbiose med parmesanost, æg og champignon. Foto af Kristoff Styrbæk.\n350 g overskudsgrønt\n50 g smør 50 g mel 11⁄2 dl sødmælk 4 store æg 60 g fintrevet\nSalt og peber Smør til at smøre formen\n1⁄2 dl sprødt, knust drys af f.eks. sojagræskarkerner, ristede mandler, hasselnødder eller rasp\nRens champignon og bladselleri, skær champignon i mindre stykker og bladselleri i 1⁄2 cm tykke skiver.\nAdskil forsigtigt æggehvider- og blommer, tilsæt æggeblommer, og rør, til massen er ensartet.\nGratinen kan også bages i små kokotter og serveres som forret eller garniture, og så har man til 8 personer. I små kokotter er bagetiden ca. 20 min ved 175 °C.\nServér gratinen som forret, som garniture eller som hovedret rygende varm og med pesto ved siden af.


ForsideMedierUdenlandske medierJapansk dokumentar om HPV-vaccinen\nDen 12. januar 2015 viste Japan en dokumentar om HPV-vaccinen. Denne dokumentar er nu blevet tilgængelig og oversat med engelske undertekster.\nEt større japansk TV-selskab, TBS, sendte i efteråret 2014 et japansk filmhold til Danmark. Efter at Japan stoppede deres anbefaling af HPV-vaccinen er de i den grad begyndt at undersøge de potentielle bivirkninger efter vaccinen, som flere tusinde japanske kvinder har indrapporteret. Japanske forskere og læger kom i den forbindelse i kontakt med Danmark, hvor de nu har fået etableret et samarbejde med Frederiksberg Hospital. Bivirkningerne er stort set de samme i begge lande. Dr. Nishioka er en af de japanske læger, der er med i samarbejdet og har tidligere udviklet den specifikke HPV-diagnose, HANS.\nPå TBS’s hjemmeside blev dokumentaren introduceret med følgende: ”NEWS23 har rapporteret om forskellige bivirkninger, som piger har indberettet. HPV-vaccinen er anvendt af sundhedsmyndigheder i mere end 50 lande i verden, mens det fremgår, at ”klager over bivirkninger kun er set i Japan”. Men hvad sker der i andre lande? Dette er en film om situationen i Danmark.”\nUdover at følge det japanske samarbejde med Frederiksberg Hospital, følger dokumentaren blandt andet også Sara, der er bivirkningsramt her i Danmark. Dokumentaren viser også hvordan foreningen Vaccinationsforum arbejder for at hjælpe bivirkningsramte og hvordan vores hjemmeside – HPV Vaccine Info – arbejder på at oplyse om HPV-vaccinen.\nDokumentaren varer 14,20 minutter – se den her:


Fra Asker til Asnæs med Tog | railcc\nAsker til Asnæs med tog\nHvordan rejser man fra Asker (Norge) til Asnæs (Danmark) med tog (452km). Køb din togbillet online. Find billetpriser, information og togtider.\n1Asker (Norge) - Göteborg (Sverige) - Asnæs (Danmark)\n2Asker (Norge) - Stockholm (Sverige) - Asnæs (Danmark)\nSådan bruger du følgende informationer: vi viser dig de bedste ruter og hvor du kan købe billetter. På længere strækninger vil du muligvis få brug for mere end en billet. Book dine billetter med hjælp fra denne trin-for-trin vejledning. Hvis du har spørgsmål om ruten fra Asker til Asnæs, så spørg venligst i vores forum. Der er selvfølgelig muligvis også andre rejseruter tilgængelige.\n1 Asker (Norge) - Göteborg (Sverige) - Asnæs (Danmark)\n1b Rejsende fra Göteborg (Sverige) til Asnæs (Danmark)\nKøb din billet fra Göteborg til Asnæs her.\nAsnæs - Göteborg / Stockholm - København / Göteborg - København / Malmø - København / Göteborg - Odense / Stockholm - Odense / Göteborg - Aalborg / Charlottenberg - Aalborg\n2 Asker (Norge) - Stockholm (Sverige) - Asnæs (Danmark)\n2b Rejsende fra Stockholm (Sverige) til Asnæs (Danmark)\nKøb din billet fra Stockholm til Asnæs her.\nAsnæs - Stockholm / Stockholm - København / Göteborg - København / Malmø - København / Göteborg - Odense / Stockholm - Odense / Göteborg - Aalborg / Charlottenberg - Aalborg\nHar du spørgsmål om forbindelsen mellem Asker og Asnæs? Er der noget som ikke virker som det skal? Spørg bare i vores forum og få kompetente svar fra vores togrejsende eksperter.