HESTHOLM ORIENTERING. April 2014 Nr. 2 - PDF\nDownload "HESTHOLM ORIENTERING. April 2014 Nr. 2"\n1 HESTHOLM ORIENTERING April 2014 Nr. 2\n2 Kalenderen 2014 Søndag den 13. april kl : Fællesarbejde Søndag den 4. maj kl : Fællesarbejde Søndag den 18. maj kl : Fællesarbejde Søndag den 1. juni kl : Opsamling fællesarbejde Mandag den 16. juni kl : Viseaften i Lillelund Mandag den 23. juni kl : Sct. Hans aften Lørdag den?? Sommerfest?? 2\n3 VELKOMMEN På bestyrelsens vegne, skal jeg ønske gamle som nye havelejere VELKOM- MEN til havesæsonen Vi håber alle får en god sommer i haven og håber at alle vil deltage i de forskellige arrangementer der finder sted i løbet at året. RIGTIG GOD SOMMER. Formanden FESTUDVALG!!! Som tidligere omtalt, er der i øjeblikket ikke noget festudvalg i haveforeningen! Bestyrelsen vil derfor gerne, endnu en gang, bede om at frivillige melder sig, så der igen kan blive afholdt en fælles sommerfest i Skulle du være interesseret i at være med til at planlægge en sådan fest, beder vi dig om at henvende dig til bestyrelsen. Det er ønskeligt at et festudvalg består af 3 4 personer, så meld dig hvis du er interesseret i at være med, eller har nogle gode ideer. På bestyrelsens vegne FORMANDEN Flaghejsning 30. marts På en flot solskinsdag blev flaget hejst, mens vi sang Der er ingenting, der maner. Og så blev der skålet på en dejlig ny sæson, hvor vi fortsat hjælpes med at værne om Hestholm. En fin start på sæsonen!! 3\n4 Generalforsamling 9. marts 2014 Formanden Anne-Marie startede med at byde alle velkommen og herefter blev der holdt 1 minuts stilhed for afdøde medlemmer.. Punkt 1- valg af dirigent Formanden Tonny fra haveforeningen Højvænget blev valgt som dirigent. Punkt 2- valg af stemmeudvalg 3 medlemmer meldte sig og blev valgt som stemmeudvalg Pia, Max og Lene. Punkt 3- bestyrelsens beretning Formanden Anne-Marie indledte med at der ikke er så meget yderligere i forhold til den udsendte beretning. Dog har vi desværre igen i år har haft en del indbrud og ødelæggelser i vores haver og opfordrer derfor alle til fortsat at passe på hinandens haver og hvis man hører og ser noget er obs. på dette. Dirigenten Tonny spørger til om beretningen kan godkendes og om der er spørgsmål til beretningen. En have ønsker at stille forslag der skal vedtages på mødet, dirigenten oplyser at det desværre ikke er muligt, idet det i henhold til vedtægterne skal være indsendt skriftligt inden generelforsamlingen. Marion have 232 har 2 spørgsmål! Et til vores medlems debitorer, der står et stort beløb og mener at hvis det er en enkelt person der skylder, hvad har man tænkt sig og gøre? En anden ting, vil vide hvorfor hun ikke selv måtte grave i det grønne område, når hun efterfølgende får at vide at der er andre der har fået tilladelse. Hvorfor? Formanden Anne-Marie oplyser at omkring skyld i haveforeningen, så har vi haft en have der gennem flere år skylder penge og at der er advokat involveret så vi kan få sagen afsluttet. Næstformanden Anders oplyser at vedrørende gravning i de grønne områder, er der ingen haver der selv har fået lov at grave der. Der er 2 haver, der har fået lov at grave i grusstien. Have 108 Bent stiller spørgsmål til bestyrelsen angående TC anlæg. Har problemer med for lidt fald ned til kloakken og beder derfor bestyrelsen om at tage kontakt til TC- anlæg så det kan blive bragt i orden, så de kan komme videre med deres have. Anders næstformanden oplyser han har hørt om problemet og at har bedt pågældende kloakmester om at sende noget på skrift så det kan blive behandlet. Have 188 Jørgen: spørgsmål til bestyrelsen der i det forgangne år har besluttet at bladet ikke skal sendes, men kan afhentes på kontoret eller læses på mail. Han mener det er en stor fejl og mener vi skal bibeholde vores gamle ordning, hvor det omdeles med skraldemændene og udsendes i vinterhalvåret. Anne-Marie formanden oplyser at bestyrelsen er af den overbevisning at 75 % af dem der har have også har en computer og læser det på computeren. Og til dem der ikke har en computer, men gerne vil 4\n5 have bladet, har vi valgt at der ligger et antal blade nede på kontoret, som man kan hente. Have 278 Flemming. Vil gerne sige tak fordi det er en god haveforening, er ny i haven har købt et hus sidste forår. Det han siger håber han ikke betragtes som en kritik af vurderingen, men han købte et hus på solsortestien et ældre hus med god have og hvad han ikke opdagede, var at der var skimmelsvamp i entreen som viste sig at være omfattende. Han håber man kan gøre noget i vurderingsudvalget, at de måske får nogle kurser, så sådanne fejl undgås. Bjarne have 91 fra vurderingsudvalget svarer, at det nok er hvad man kan forvente. Bjarne har selv et hus og skulle bare lige flytte en varmvandsbeholder og opdagende at træet og gulvet var råddent så hele huset skulle skiftes ud. Vedrørende gamle huse står der i øvrigt tydeligt på overdragelsesdokumentet, at dette ikke er en syns og skønsrapport, men at man bør kontakte en person der har styr på det, så man kan få gået tingene igennem. Alle vurderingsfolkene har været på kursus. Dirigenten slutter med at informere at han også sidder i vurderingsudvalget og at det efter de gældende regler ikke er tilladt og begynde at bore i folks huse, men kun kigge. Have 265 Gert oplyser, at han er skraldemand og at han har fået af vide at det nu er skraldemændene der skal dele skraldeposer ud på deres runder når de åbner for vandet. Han mener det er en bedre ordning at folk selv henter poserne på kontoret. Arnt fra bestyrelsen svarer, at bestyrelsen har ment det som en god ide at få det afleveret engang for alle, idet nogle glemmer deres sedler når de henter poser, og at der sidste år ikke var nok poser. Derfor er det besluttet at de bliver afleveret. Bestyrelsen har taget forslaget til efterretning. Beretningen er herefter godkendt. Punkt 4- Regnskab Karen (kassereren) indleder med at fortælle at, der er få ting i regnskabet der skiller sig ud, og hvor budgettet ikke er overholdt. Under telefongodtgørelse er der i bestyrelsen brugt lidt mere, idet der er udleveret telefoner med simkort for at undgå alle de refusioner af regninger. Kontor ekstraartikler er lidt overskredet, der er købt 2 computere og 1 printer. El forbrug i kontorbygning er meget lav, det er fordi TC-anlæg har indbetalt noget fra i år, den vil blive større næste år. Foreningsanlægget har brugt en del ekstra, der er blevet beskåret ved Vestbuen og der er blevet skiftet låse og nøgler. Have 260 fortæller, at han havde forventet en redegørelse i forhold til kloakering med hensyn til hvem der har betalt og hvem der ikke har betalt for ændring at indførelse af kloak. Kassereren Karen oplyser, at ændring i forhold til indføring til kloak ikke er med i vores regnskab, det er TC-anlæg selv der har stået for dette. Regnskabet er herefter godkendt Punkt 5- indkomne forslag Der drøftes at man ikke kan vedtage noget der ikke er blevet sendt ud på forhånd. Anders næstformanden informerer at bestyrelsen godt er klar over at det plejer at blive sendt ud, men at de indkomne forslag skal efter de gældende 5\n6 vedtægter bare være nævnt i indkaldelsen. De har ikke været medsendt, idet det kostede meget ekstra porto. De bliver lagt på hjemmesiden næste år. Helårsvand- forslag 1. Anders næstformanden oplyser at, vedrørende helårsvand er der både fordele og ulemper. Helårsvand er kun muligt på det nye system. I øvrigt vil det gamle system blive lukket ned til efteråret og ikke åbnet igen. Næste år 2015 er det derfor kun det nye system. Hvis man indfører helårsvand, så er det haverne selv der er ansvarlige for at lukke for deres vand ude ved vandmålerbrøndene, og hvis man indfører helårsvand vil det formentlig give en del ulovlig beboelse herude. Det er bevist i andre haveforeninger. Det tekniske er, at der i perioder i efteråret vil være totalt lukket for vand inkl. vinterhaner, idet der skal ske en afkobling af det gamle vand. Rent praktisk kan det være en fordel at man har mulighed for at kunne være herude i kortere ferier og weekend og jul og nytår. Bestyrelsen vil gerne argumentere for helårsvand. Have 108 spørger vedrørende helårsvand: skal det aftales med kredsen og kommunen, det kan vi ikke tage stilling til. Anders næstformanden oplyser at, det er udelukkende haveforeningen der bestemmer det. Men at der ikke må være helårsbeboelse og det er 2 forskellige ting. En have spørger til hvordan vi styrer det, for der er jo nogle der bor her alligevel hele året rundt. Svar: Det må så være kommunen for vi skal ikke lege politimænd. Have 257 vedrørende forslag: det har altid været kutyme at forslaget i det mindste blev læst op, her står der helårsvand. Det kunne jo være, hvis forslaget blev læst op, at vi kunne vide, hvad der blev forslået. Dirigenten læser forslaget op fra have 175 Martin, der foreslår at vi får helårsvand. Der stemmes vedrørende helårsvand, der er 154 haver tilstede det er i alt 308 stemmer. Der er 234 der stemmer for og 40 stemmer imod. Forslaget er derfor vedtaget. Ændring i vedtægter og ordensregler forslag 2. Bestyrelsen foreslår at ordet pligtarbejde ændres til fællesarbejde. Der står pligtarbejde i vores vedtægter/ ordensreglement og dette ønskes ændret til fællesarbejde. De omhandlende vedtægter og ordensreglementet læses højt af dirigenten. Have 278 Flemming spørger til hvad grunden er for ændringen, da pligtarbejde er et godt ord. Have 151 Arne fortæller, at vedtægter ikke kan ændres uden at de er blevet vedtaget på en generalforsamling, og at pligtarbejde lyder alt for hårdt. Forslaget er vedtaget Ny trailerplads- forslag 3- foreslået af 6\n7 næstformanden Anders Oprettelse af trailerplads på Tværstien ca. 4x15 m med stabilgrus. Anders næstformanden fortæller, at Trailerpladsen på plads 6 er efterhånden så overfyldt og derfor er vores forslag at der laves en ny trailerplads på Tværstien på 4x15 meter ved det grønne område fra plads 2 til plads 3 på højre hånd. Dette for at aflaste plads 6. Have 194 John fortæller, at der også sidste år var et forslag om trailerplads, men at bestyrelsen bad om at den ikke blev lavet, da det var for dyrt. Er det nu blevet billigere? Anders næstformanden svarer, at det var fordi der skulle laves kloakrør i området, de er nu lavet og det kunne være en mulighed at det var fællesarbejdet der lavede det. Have 124 Lau foreslår, pladsen bliver lavet ved Lillelund langs træerne mod Vestbuen. Have 176 vil ikke have trailerpladsen placeret foran sin have og stiller spørgsmål til hvorfor ved Tværstien? Anders næstformanden svarer at, det næsten vil genere lige meget, hvor vi placerer den. Have 265 Gert: det er et godt forslag ved Vestbuen så man ikke generer haverne. Have 278 Flemming oplyser, at man ikke kan tage stilling til et nyt forslag og derfor ikke kan vedtage noget. Anders oplyser at der i indkaldelsen står forslag om oprettelse af trailerplads ved Tværstien. Der er 59 der stemmer for og 141 imod, derfor er forslaget forkastet. Der stilles spørgsmål til hvor de så skal stå? Arnt fra bestyrelsen svarer, at som det er lige nu må de stå hvor de står. Ændring i forhold til parkering- forslag 4 foreslået af næstformand Anders Anders næstformanden fortæller, at som det er nu, står der man skal holde med fronten ind mod haverne. Forslaget er at den ændres til at man skal holde med bagenden ind mod hækken til haven. Begrundelse: Den gamle regel med front mod hækken var for at undgå udstødnings os ind i haverne. Det er ikke noget problem med nutidens biler. Der er efterhånden sket mange påkørsler af træer og skilte, når man bakker ud fra pladsen, da man åbenbart ikke kan se træer mv. Have 265 Gert: det er gået udmærket med parkeringen, vi behøver ingen ændringer. Hvis vi vender alle bilerne så får vi os ind i haverne. Det er jeg imod. Have 16 Anette svarer, det vil ødelægge haverne, da der er mange der holder i tomgang på parkeringspladsen, det er hun meget imod. Have 257 Hans, er imod forslaget. Anders næstformanden, trækker forslaget. Ændring af vores nøglesystem til digitalt- foreslået af have 31 Have 31 Pia. Forslag om at nøglesystemet ændres til digitalt så det giver adgang til bestemte ting, f.eks. i Lillelund hvor man kan få adgang i de timer man har brug for uden at man behøver være til stede. Have 265 Gert mener ikke der er forskel på en nøgle eller et kort. Det er en god ide med forslaget men ingen garanti, da man også kan tabe det. Anne-Marie formanden svarer, vi har forsøgt at undersøge det hos vores låsemand. Det har dog ikke været muligt endnu at få en pris idet alle steder skal undersøges først, inden der kan gives en pris. 7\n8 Muligheden er, at hvis man taber brikken, kan vi nulstille den så ingen anden kan bruge den, hvorimod der med nøgler er mulighed for at kunne komme ind. Det vil også give os færre nøgler at holde styr på. Forslag fra have 265 Gert, at vi venter med at stemme til vi har en pris? Forslaget er vedtaget. Punkt 6 - Budget Karen (kassereren) fortæller om budget for 2014, det er især til forening og vedligehold der er sat et større beløb af til stier og vores område, idet der er flere ting der har været udsat pga. kloakeringen. Vedrørende kloakeringen er vores lån nu oprettet og det vil betyde et beløb på 900 kr. pr. kvartal dvs. 300 kr. om måneden til lån på kloakering og det vil blive opkrævet fra april Værdien for haver med kontant indbetaling er på Værdien for dem der er på lånet er i 2014 på kr. Have 257 Hans roser budgettet og som er overskueligt. Budgettet er herefter vedtaget Punkt 7- valg Kasserer Karen Offenberg modtager genvalg: valgt. Bestyrelsesmedlem for 2 år Linda Cornelius ønsker genvalg: valgt for 2 år. Bestyrelsessuppleant for 2 år Tonny Silbæk: valgt for 2 år. Revisor Johnna Brandal modtager genvalg: valgt Revisorsuppleant Gert Wrisberg modtager genvalg: valgt. Vurderingsmand Bjarne Osbæck modtager genvalg: valgt. Vurderingsmand Bjarne Puggaard modtager genvalg: valgt. Vurderingssuppleant Ove Jensen: valgt for 1 år. Vurderingssuppleant Peter Aabank modtager genvalg: valgt for 2 år Vurderingssuppleant Darryn Dobbs modtager genvalg: valgt for 2 år. Punkt 8- Eventuelt Anders næstformanden starter med at fortælle, at der er nogle, der har ment at der skulle være noget med i beretningen om kloakeringen. Det mener Anders ikke, idet der har været 1 hel side med i indkaldelsen, og der har løbende været information inde på vores hjemmeside og på kontoret. Vedrørende den private del i haverne mangler der stadig, for en del af haverne, en kopi af anmeldelsen til kommunen og af tegningen, så der kan blive lagt en kopi i vores arkiv på kontoret. Tag fat i jeres kloakmester og sig vi skal have en kopi. Via mail til næstformanden eller aflever som papir. Vedrørende ændret indføring i haverne, så var der jo mulighed for man kunne flytte pælen. Hvis det medførte en ekstra udgift for entreprenøren, så var det haven selv der måtte betale for dette, da der var lavet en tegning over indføringerne. Vi er i alt 295 haver inkl. kontoret. Der har været 184 haver der har flyttet deres indføring og der er 82 der har betalt for flytning. 8\n9 Have 278 Flemming spørger til det kort der er inde på vores hjemmeside over vores kloakforbindelse, er der mulighed for at opdatere de oplysninger over indføringerne? De er ikke opdateret inde på vores hjemmeside. Anders næstformanden oplyser at det er der. TC anlæg har været lidt sløve med at aflevere tegningen til Balslev, men Balslev er i gang med at få lavet en ny tegning og Anders skal nok sørge for at den skiftes ud. Have 91 Bjarne spørger til at der skal være tilsluttet afløbet fra huset senest , men det er såfremt man ønsker den tilsluttet, der står ikke at man er tvunget til det? Anders næstformanden oplyser at der ligger flere vedtagelser udefra, hvor der står at der skal være kloakeret Vi kan som haveforening ikke selv vedtage særregler. Have 91 Bjarne spørger hvad gør vi for de haver der ikke har penge til tilslutningen inden ? Anders næstformanden henviser til lovgivningen og de regler der er. Have 278 Flemming: Hvis det er et problem skulle man måske bede bestyrelsen om at rette henvendelse til kommunen, hvis man skal søge dispensation, der er lovgivning i det. Anders næstformanden fortæller at vedkommende have der måtte have et problem må komme med skriftlige argumenter til hvorfor deres indføring skal udsættes. Have 265 Gert. Det kan ikke være rigtigt at man tvinger dem ud, der ikke kan betale. De kan ikke låne penge, da de ikke kan betale dem tilbage. Der må findes en fælles løsning, det kan ikke være rigtigt, at vi ikke kan gøre noget for at hjælpe de haver med at finde en løsning, så de ikke skal smides ud af deres haver. Have 278 Flemming mener, at hvis det er ok for bestyrelsen, så kan man bede dem der har problemer kontakte bestyrelsen, så må bestyrelsen vurdere, hvad man kan gøre og rette henvendelse til de steder, der er muligt. Have 56 Kasper fortæller at han blev lidt overrasket over der ikke mere blev sendt blad ud, talte om TC anlæg og roste næstformanden. Opfordrer til at der også skal være plads til at rose og anerkende folks arbejde. Opfordrer også folk til at sørge for at søge forskellige tilbud, inden man beslutter sig for, hvem der skal lave arbejdet i egen have, da der kan spares mange penge. Hvad gør man udenfor sin egen have, hvor der er et træ der er blevet for højt? er der mulighed for at man kan gøre noget ved det? Arnt fortæller at der i forbindelse med fællesarbejdet også er mulighed for at hjælpe med dette, eventuelt mod betaling. Have 74 fortæller at der sidste år var forslag om at købe og køre med miljø rive, men det blev afvist. Pludseligt kommer der en dag skraldemænd forbi med traktor og begyndte at rive, så det nu ser forfærdeligt ud. Der er brugt kr. på at få lagt dug i de 1 ½ meter hun ifølge ordensreglementet er forpligtet til og holde udenfor haven. Det er ikke i orden. Hvis man skal fortsætte med miljø rivning, vil hun bede om at de skal holde på en afstand af 1 ½ meter fra haven ifølge ordensreglementet. Arnt bestyrelsen fortæller at de vil sørge for at man ikke kommer for tæt på haverne. Have 108 Finn stiller spørgsmål til hvad man kan tillægge som forbedring? Den 9\n10 udendørs og den indendørs? Og afskrivning på anlægget. Anders oplyser at det er vurderingsfolkene, der vurderer dette, og at der ved vurdering er mulighed for at forberede sig, helst med dokumentation. Have 108, Finn spørger til hvad vi gør med det indendørs kloaksystem? Udendørs ved vi hvad der er betalt. Anders næstformanden fortæller at der i forbindelse med et toilet er en maks. pris for det indvendige i forhold til badeværelset. Den udendørs er der ikke endnu ikke nogen endelig pris for og hvordan afskrivning skal være for dette. Have 91 Bjarne, oplyser at han gennem de sidste 2 år har fremsat et forslag! Han beder bestyrelsen om at være opmærksom på, at der nu kan være mulighed for at få toilet i husene. Det kunne være rart, at vi som andre haver kan få lov til er at bygge 5-6 kvadratmeter mere, uden at skulle tage noget fra stue eller køkken. Tænk på det i forbindelse med deklarationen som skal genforhandles i For ikke at få for store huse, kan vi stadig sige at det er de 80 m², f.eks. med de 60 m² beboelses og 20 m² terrasse eller anden overdækning med tag. Beder bestyrelsen være opmærksom, så det ikke løber ud i sandet. Anders næstformanden fortæller, at deklarationen der snart udløber, ikke medfører at haverne skal nedlægges, de er varige haver. Deklarationen skal genforhandles, og det er ved at ske, der er også mulighed for en lokalplan, den er varig, hvor en deklaration skal genforhandles. Som det er nu er det ikke muligt at bygge mere end 80 kvadratmeter, der er ingen dispensationsmuligheder, men måske med en ny lokalplan/deklaration er der mulighed for at ændre på det. Have 91 Bjarne. Har spurgt i kolonihaveforbundet og de har ikke noget imod vi udvider til 60 m² beboelse og 20 m² terrasse eller andet under tag, det skal bare aftales med kommunen. Han vil gerne gøre det og hjælpe med ansøgningen og selv tage kontakten til kommunen og beder bestyrelsen om at det tages med, så ikke begge parter søger. Anders næstformanden oplyser at det er i gang, idet der i Ballerup er flere haveforeninger der står for samme, og der arbejdes på et fælles slag. Have 265 Gert. Da vi ikke har haft mulighed for at stemme for kloakeringen, da det er vedtaget fra stat og kommunen og er en miljøforbedring, skal det med i vurderingen. Det må være en forhøjelse at vores vurdering af haven. Have 91 Bjarne fortæller at det er med i vurderingen og der er en separat rubrik. Man får den fulde pris og der er ingen afskrivning på dette. Men på ens egen grund er der en 2 procent afskrivning. Det er en god ide at tage billeder og gemme det i en mappe, så det kan komme med i en vurdering. Have 265 Gert fortæller at nu hvor der skal afleveres tegninger osv. til kommune og haveforeningen, skal vi også have en tegning selv, så vi kan vise hvordan det ligger i haven til den nye ejer. Have 56 Kasper spørger til den kommende motorvej, hvor der er en skov tæt på: bliver der gennemgang? 10\n11 Anders næstformanden oplyser ar der ved motorvejen kommer et vandløb, med to faunapassager med en kombineret cykel og gangbro, den ligger inde på vejdirektoratets hjemmeside. En have stiller spørgsmål til hvorfor der er afskrivning inde i haven men ikke udenfor? Det er da det samme. Karen kasseren fortæller at der med vurderingen i fælles arealet kommer der afskrivning på, men det inde på grunden vides endnu ikke. Bjarne oplyser at der i forhold til kolonihaveforbundets holdning ikke skal være afskrivning i forbindelse med kloakering. Have 278 Flemming oplyser, at det er et holdningsspørgsmål og hvis der ikke er afskrivning kan det blive meget dyrt for den enkelte have, hvis det ikke er vedligeholdt. En have anmoder om forsigtig kørsel til trailerpladsen, da der nu for anden gang er afvist en ny trailerplads. Han anmoder om at der køres ud fra de gældende love og regler. Vi skal arbejde for at få en plads et andet sted, da der er en enorm trafik og vi skal arbejde på at få en i den modsatte side af haven. Arnt: Det er en god ide ved Vestbuen Have 265 Gert informerer om vores foreninger i haven og opfordrer haverne til at være med til det sociale samvær. Vi har en seniorklub, bowlingklub og en petanqueklub. Kontakt gerne Gert hvis du er interesseret. Arnt: bestyrelsen vil gerne sige tak for at Anders kom ind i bestyrelsen, det har været en stor hjælp. Vi ved godt der også er andre der laver et godt stykke arbejde i haveforeningen. Have 74 fortæller at hun i alle de år kun har haft en cykel og kan ikke kan forstå det kan blive havernes problem med trailerne. De forurener og man kan låne en trailer på tanken mod betaling. Vi skal ikke have mere trailerplads da det forurener. Anne-Marie næstformanden afslutter med at sige tak fordi alle kom, for god ro og orden og oplyser der vil blive åbnet for vandet den 30 marts 2014 og håber selvfølgelig ikke der kommer frost. Tonny Mattissen Dirigent Anne-Marie Brandt Formand Linda Cornelius Sekretær Vedr. vand og kloak Husk at der skal afleveres kopi af anmeldelsen og tegninger sendt til Ballerup Kommune til HF Hestholm enten som mail til eller på papir i brevsprækken på kontoret. Der skal være havenummer på alle papirer. Ballerup Kommune svarer ikke på anmeldelser vedr. kloak og vand, så hører man ikke noget, er det OK. Derfor er det vigtigt at både haven og haveforeningen har kopi af anmeldelsen. Næstformand Anders 11\n12 STORT UDVALG! I BRUGTE: staldøre med termoruder termoruder dobbelte terrassedøre yderdøre indvendige døre termovinduer glaspartier energitermoruder nye og brugte radiatorer Vi foretager også reparationer, montering af døre, vinduer, terrasser og udestuer. Endvidere udfører vi havearbejde, træfældning og flisearbejde m. m. Herluf Christensen Herstedøstergade Albertslund Tlf Åbent alle dage efter aftale også weekend og aften 12\n13 Vedr. vand. Som vedtaget på Hestholms generalforsamling 9. marts 2014, sker der ikke lukning for vandet i det nye system om vinteren. Der lukkes permanent for det gamle system d. 26. okt Så nu må de enkelte haver selv sørge for at få lukket for og tømt vandsystemet i huset. Procedure for nedlukning af vand i haverne. I forbindelse med nedlukning af haverne og tømning af vandledninger i huset kan følgende procedure udføres: Ude i målerbrønden Drej først grebet på forsyningssiden til vandret hermed lukkes for vandet fra forsyningen. Det er i den side hvor den lyseblå plombering sidder. Ventil mod huset skal fortsat være åben Åben den lille aftapningsventil Åben alle vandhaner i huset, og åben sikkerhedsventilen på vandvarmeren. Det er ofte svært at få tømt vandvarmere. 13\n14 Derpå kan man håbe på, at der ikke står vand nogle steder, der kan fryse og frostsprænge rør og andet. Eller tømme system yderligere med luft. Luk derpå aftapningsventilen, så der ikke kan løbe grundvand ind i vandsystemet. Men læs alligevel videre selvom du ikke vil bruge luft til tømning. Som ekstra sikkerhed kan derefter udføres dette: Luk alle vandhaner og sikkerhedsventilen på vandvarmeren. Skrub messing toppen af ved cykelventilen. Der kan nu med en fodpumpe eller kompressor fyldes luft i systemet. Haner i huset åbnes en ad gagen, indtil der kun kommer luft ud. Det kan tage flere minutter, fordi vandvarmere evt. skal tømmes! Husk at lukke alle haner i køkken og bad igen - så undgås oversvømmelsesskader, hvis der ved et uheld åbnes i målerbrønden. Cykelventil lukkes igen efter systemet er tømt, så det sikres, at der ikke kommer grundvand til systemet. Luk for ventil i målerbrønd mod huset. Tøm cisternen, og fyld derefter en lille håndfuld salt i toilettet. Tap vand af vaske- & opvaskemaskine. Vær opmærksom på at i kugleventiler og ballofix ventiler (der hvor man kun drejer håndtaget ¼ omgang), er der vand i ventilhuset, så de skal hverken være helt åben eller lukkede, hvis man vil undgå frostsprængning. Gælder dog ikke ventiler i målerbrønden. Sørg for at dækslet altid er på plads i målerbrønden, ellers kan der ske frostsprængninger. Hvis man er i et område med høj grundvands stand anbefales, det at lægge en flise ovenpå dækslet. Et termostart blandingsbatteri er næsten umuligt at få tømt helt for vand, så det bedste er at skrue det af og tage det med hjem. Næstformand Anders 14\n15 Ballerup Trælast er flyttet til Søborg Trælasten flyttede i 2013 til Søborg efter mange i Råmosen i Ballerup. De leverer stadig til adresser i Hestholm og de kan finde rundt i vores haveforening. Man skal dog købe for mindst 500 kr., hvis det skal køres ud. Udover levering af byggematerialer, så giver de også råd og vejledning. Redaktøren 15\n18 Foreninger i Hestholm Ædedolkene Kontaktperson: Kaj Sørensen (Lokestien 14) Den aktive Seniorklub Kontaktperson: Gert Wrisberg (Grævlingestien 4) Bent Nielsen (Tværstien 14) Harmonikavennerne Kontaktperson: Vivi Neander (Jordbærstien 2) Bowling Kontaktperson: Gert Wrisberg (Grævlingestien 4) Petanque Kontaktperson: Gert Wrisberg (Grævlingestien 4) Andre vigtige kontakter Festudvalget Kontaktperson: Festudvalget er nedlagt indtil videre. Vurderingsudvalg Darryn Brian Dobbs Bjarne Osbæck Kim Larsen Bjarne Puggaard Hans Rangstrup Peter Aabank Ballerupkredsen: Formand Kirsten Holm Tinglysningskontoret: Majsmarken Hobro\n19 Vurderinger af haver Vurdering af haver bestilles ved henvendelse hos Darryn Brian Dobbs. Vurdering koster 1000 kr. Havesalg Ved salg af have skal der aftales tid med næstformand Anders Clausen. Sælger skal indbetale 1000 kr. Salget foregår på kontoret. Indmeldelsesgebyret for nye medlemmer på 1000 kr. skal også være indbetalt inden salget. Tinglysning Tinglysningsattest skal fremvises ved værdiansættelsen af hus og have. Rottesikring Alle bygninger på grunden skal være rottesikrede. Stophaner Skal kontrolleres jævnligt. Hvis I er væk i længere tid, er det en god ide at lukke jordhanen, så I ikke kommer hjem til vandskader eller andre kedelige overraskelser. Undgå vandspild Det koster et gebyr på 1½ måneds haveleje. Kalmarhegn Kalmarhegnet ud mod stien skal være malet med sort træbeskyttelse på alle sider, og skal være i god stand. Nye kalmarbrædder sælges i kontortiden den 1. og 3. søndag fra kl i perioden 1. april til 30. september. Stier og rotunder Stier og rotunder skal være renset for ukrudt. 1½ meter bag hækken skal græsset være slået, og ukrudt i hækken skal fjernes. Tilbygning Ved alle forandringer og tilbygninger af hus, udhus, terrasser og legehuse, skal der leveres en tegning af det planlagte og eksisterende byggeri, indtegnet på grundplanen for haven, med angivelse af alle mål, også på det eksisterende byggeri. Denne tegning skal godkendes af bestyrelsen. Det er ulovligt, hvis der ikke er en godkendt samt hvis byggereglementets bestemmelser for kolonihaver ikke overholdes. Bestyrelsen kan kræve de forandringer der er lavet, nedrevet. Batterier Brugte batterier kan afleveres ved containeren, søndag mellem Adresseændring Ifølge vedtægterne, så skal adresse ændringer meldes til formand eller kasserer inden fjorten dag efter ændringen. 19\n20 Haveforeningen Hestholm Vestbuen Ballerup Bestyrelsens telefoniske træffetid er mellem kl kl.19.00, mandag til torsdag. I nødstilfælde kan der rettes henvendelse til bestyrelsen udenfor telefontiden. Formand Anne-Marie Brandt Bispevangen 10, 3. tv Ballerup (Månestien 3) Næstformand Anders Clausen Fensmarksgade 37, st. th København N (Frejastien 12) Kasserer Karen Offenberg Rævens Kvarter Ballerup (Lærkestien 8) kasserer. Sekretær Linda Ring Cornelius Rugvænget 55, 2. th Ballerup (Marsstien 3) Områdeformand Arnt Winther Møllehusene 3, 2. th Roskilde (Grævlingestien 5) Alle henvendelser vedrørende pligtarbejde, skal ske til områdeformanden Kontortid 1 og 3. søndag i måneden kl i perioden 1. april til 30. september. Vurdering: Vurdering bestilles hos Darryn Brian Russel Dobbs for aftale, onsdage eller Dog ikke i perioden 1. november til 31. marts. Køb/Salg: Der rettes henvendelse til næstformanden. Udlejning af foreningshus: Skal aftales med Hanne Christensen på torsdage eller Formand for skraldemændene: Arne G Hansen (Tværstien 10) Formand for eliteholdet: Bent Hansen (Violstien 8) Ansvarshavende redaktør: Arne G Hansen Magleparken 21, 2. th Ballerup (Tværstien 10) Deadline for indlevering af indlæg: Hjemmeside: 20


Profeten Jeremias, kapitel 9\nJeremias udtaler sin Vemod over Jødernes jammerlige Tilstand og den Straf, som for deres Synders Skyld vilde komme over dem ved Kaldæerne, 1-9; han beskriver Landets Ødelæggelse, fordi de forlode Herrens Lov og bedreve Afguderi, 10-16; forkynder den store Veklage, som da skulde ske, og raader enhver til at forlade sig alene paa Herren, som vil straffe baade Jøderne og Hedningerne, 17-26.\n9:1Gid mit Hoved var Vand og mit Øje en Taarekilde! da vilde jeg begræde Dag og Nat mit Folks Datters ihjelslagne. 9:2Gid jeg havde i Ørken et Herberg for vejfarende! da vilde jeg forlade mit Folk og gaa fra dem; thi de ere alle sammen Horkarle, en Forsamling af troløse Folk. 9:3Og de spænde deres Tunge som deres Bue til Løgn, og ikke ved Troskab ere de blevne vældige i Landet; men de gaa fra det ene Onde til det andet; og mig kende de ikke, siger Herren. 9:4Forvarer eder hver for sin Ven, forlader eder ikke paa nogen Broder; thi hver Broder er fuld af List, og hver Ven vandrer om som en Bagvadsker. 9:5Og de handle bedragelig hver imod sin Ven og tale ikke Sandhed, de have lært deres Tunge at tale Løgn, de have trættet sig med at handle forvendt. 9:6Du bor midt i Bedrageri; i Bedrageri vægre de sig ved at kende mig, siger Herren. 9:7Derfor, saa siger den Herre Zebaoth: Se, jeg vil smelte dem og prøve dem; thi hvorledes skal jeg handle over for mit Folks Datter. 9:8Deres Tunge er en dræbende Pil, der taler Bedrageri; med sin Mund taler enhver Fred med sin Ven, men i sit Hjerte lægger han Snarer for ham. 9:9Skulde jeg ikke hjemsøge dem for disse Ting? siger Herren; eller skulde min Sjæl ikke hævne sig paa saadant Folk som dette?\n9:10Jeg vil opløfte Graad og Klage paa Bjergene og Klagemaal over Græsgangene i Ørken; thi de ere forbrændte, saa ingen gaar over dem, og man ikke hører Lyd af Kvæg, baade Himmelens Fugle og Dyrene de ere bortfløjne, de ere bortgangne. 9:11Og jeg vil gøre Jerusalem til en Stenhob, til Dragers Bolig; og jeg vil gøre Judas Stæder til en Ørk, saa at ingen bor der. 9:12Hvo er den Mand, som er viis? han forstaa dette! og til hvem har Herrens Mund talt? han kundgøre det, hvorfor Landet er ødelagt, er forbrændt som en Ørk, saa at ingen gaar igennem det! 9:13Og Herren sagde: Fordi de forlode min Lov, som jeg lagde for deres Ansigt, og ikke hørte paa min Røst og ikke vandrede derefter, 9:14men vandrede efter deres Hjertes Stivhed og efter Baalerne, som deres Fædre lærte dem: 9:15Derfor siger den Herre Zebaoth, Israels Gud, saaledes: Se, jeg vil bespise dem, dette Folk med Malurt og give dem besk Vand at drikke. 9:16Og jeg vil adsprede dem iblandt de Hedninger, som hverken de eller deres Fædre kendte, og jeg vil sende Sværdet efter dem, indtil jeg faar gjort Ende paa dem.\n9:17Saa siger den Herre Zebaoth: Lægger Mærke dertil og kalder ad Klagekvinder, at de komme, og skikker Bud efter kyndige Kvinder, at de komme; 9:18og de skulle skynde sig og opløfte Klagesang over os, og vore Øjne skulle rinde med Graad og vore Øjenlaage strømme med Vand. 9:19Thi der er hørt en Klagerøst fra Zion: Hvor ere vi dog ødelagte! vi ere saare beskæmmede; thi vi have maattet forlade Landet, og de have omstyrtet vore Boliger. 9:20Thi hører, I Kvinder! Herrens Ord, og eders Øre modtage hans Munds Ord; og lærer eders Døtre Klagesang, og hver Kvinde lære sin Veninde Klagemaal. 9:21Thi Døden er steget ind igennem vore Vinduer, er kommen ind i vore Paladser til at udrydde de spæde Børn, at de ej findes udenfor, de unge Karle, at de ej findes paa Gaderne. 9:22Tal: Saa siger Herren: Menneskers døde Kroppe skulle ligge som Møg paa Marken og som et Neg efter Høstmanden, hvilket ingen sanker op. 9:23Saa siger Herren: Den vise rose sig ikke af sin Visdom, og den stærke rose sig ikke af sin Styrke, den rige rose sig ikke af sin Rigdom; 9:24men hvo som vil rose sig, rose sig af dette, at han forstaar og kender mig, at jeg er Herren, som gør Miskundhed, Ret og Retfærdighed paa Jorden; thi disse Ting behage mig, siger Herren. 9:25Se, de Dage komme, siger Herren, da jeg vil hjemsøge hver omskaaren, som har Forhud: 9:26Ægypten og Juda og Edom og Ammons Børn og Moab og alle dem med rundklippet Haar, som bo i Ørken; thi alle Hedningerne have Forhud, men Israels hele Hus, de have Forhud paa Hjertet.


De 5 bedste spahoteller i Yixing - TripAdvisor\nBedste spahoteller i Yixing, Kina\nSpahoteller i Yixing\nNr. 1 ud af 6 i Spahoteller i Yixing med bedste værdi for pengene\nNr. 2 ud af 6 i Spahoteller i Yixing med bedste værdi for pengene\nNr. 3 ud af 6 i Spahoteller i Yixing med bedste værdi for pengene\nNr. 4 ud af 6 i Spahoteller i Yixing med bedste værdi for pengene\nNr. 5 ud af 6 i Spahoteller i Yixing med bedste værdi for pengene\nNr. 6 ud af 6 i Spahoteller i Yixing med bedste værdi for pengene


INFORMATION OM GENBRUGSPLADS I HERLEV MARIELUNDVEJ OG ÅBNINGSTIDER\nInformation Om Herlev Marielundvej Genbrugsplads.\nInformation om Genbrugspladsen i Herlev Marielundvej er også en side hvor du kan finde Åbningstider for Genbrugspladser i hele landet og året rundt. Find andre lokale Genbrugspladser. Ud over Åbningstider på din Genbrugsplads i Herlev Marielundvej, kan du også finde\nBrug Genbrugspladsen I Herlev Marielundvej.\nHos Vores Genbrugsplads i Herlev Marielundvej har vi samlet en masse nyttige oplysninger du kan bruge. Finder du ikke det der har din Interesse kan du bruge Vores Google SøgeFelt, som netop er tilpasset dine behov. Vores Genbrug har også samlet nogle Nyttige Link til dig.\nHerlev MarielundvejGenbrugsplads Åbningstider\nBrug Klare Sække på Genbrugspladsen i Herlev Marielundvej.\nHusk at Aflever dit affald i klare sække på din genbrugsplads! På alle genbrugspladser skal du aflevere affald i klare sække, for at personalet på genbrugspladsen i Herlev Marielundvej kan se at affaldet kommer i den rigtige container. Det er derfor af stor vigtighed, at du husker dette.\nKan Jeg aflevere tøj til genbrug i Herlev Marielundvej? Ja.....Vi genbruger det hele. Du kan aflevere alt tøj og tekstiler til tøjcontainere eller vores genbrugsplads. Du behøver ikke vaske det først, og du skal ikke lægge det pænt sammen. Vi tager imod tøj, sko, tasker og linned – bare smid tøjet til genbrug hos


Ting at spise med Guacamole Udover Chips - Tips for you - Tipsed.Com\nTing at spise med Guacamole Udover Chips\nGuacamole kan være en af dine favorit spreads, men det er ikke noget, man generelt spiser i skefulde - der skal en akkompagnement.Hvis du keder dig med de sædvanlige pita, majs eller tortilla chips, så fortvivl ikke.Du har masser af andre muligheder, når det kommer til at tjene op denne krydrede dip.\nting til dypning\nVeggies såsom baby gulerødder, selleri sticks, blomkål, broccoli, julienne peberfrugt, jicama pinde og druemost tomater gør en vifte af sundeguacamole øser.Nogle gange har du stadig brug for, at stykket faktor, selv om.I stedet for chips, afhente en pose saltkringler, mini riskager, croutoner, brød terninger eller kiks.Må ikke ærgre sig om prepping, hvis du ikke har tid.Du skal blot rulle op skiver kødpålæg i log former og nyde dem som guacamole øser.\nBrød, forskellige former\nSæson kubik kylling, oksek\nød højreb, muslinger, rejer eller svinekød tyndstegen med olivenolie, sort peber og havsalt.Slip af kød eller fisk og skaldyr på spyddene og grill indtil grundigt kogt - fjerkræ skal nå en indre temperatur på 165 grader Fahrenheit minimum mens kød og skaldyr er nødt til at være på 145 grader F. For at hjælpe bringe de latinske varianter af din guacamole, støvregn kogt spyd med lidt frisk limesaft og et drys af frisk koriander.\noksekød, fjerkræ, fisk eller skaldyr\nstedet for at bruge overdone krydderier - ketchup, sennep og mayonnaise - vælger guacamole.It par perfekt med næsten enhver sandwich eller wrap du kan komme op med.Fra en bacon, schweiziske og Tyrkiet panini til en veggie wrap, guacamole tilføjer masser af smag og tekstur til en tør måltid.For en low-carb mulighed, stable dine ingredienser i midten af en salat blade, tilføje en klat guacamole og rul den op.\nGuacamole er ikke kun for snacks eller middag entrees- nyd det på morgenmad, også, især med æggeretter.Brug guacamole til spejlæg, Huevos Rancheros, omeletter eller skåret hårdkogte æg.Eller hvis du kan lide morgenmad sandwich fyldt med æg, pølse og ost, spredt på nogle guacamole i stedet for smør.Guacamole endda par smukt med hjem fries, morgenmad quiche eller krydrede scones, ligesom jalapeno-cheddar sorter.\nGuacamole naturlige cremet konsistens og overflod af smag gør deten ideel salat Topper.For endnu dækning, tynde det ud med en lille mængde af olivenolie, vand eller limesaft - eller en blanding af disse - indtil du får den rigtige smag og konsistens.Når du nyder side retter, springe usunde, fedt-lastet smør eller creme fraiche.Pile guacamole på bagte kartofler, pasta salat, ris, dampede eller grillede grøntsager, quinoa, bønner eller risotto.\nForskellen mellem Buttermilk & kulturperler Kærnemælk


Hvad er ‘Install-free.net pop-up annoncer’?\nInstall-free.net pop-up-annoncer er falske meddelelser, der er forårsaget af en adware program, der kan vises på din computer ud af ingenting. Sådanne adware-programmer er typisk distribueres ved hjælp af vildledende «bundling» metode, som gør det muligt for udviklere af tredjepartsprodukter sprede dem som ekstra komponenter sammen med gratis programmer. Derfor, hvis ikke ønsker at føle irriteret af tilfældige annoncer popping op konstant under din browsing sessioner, skal du være mere forsigtig når du vælger og downloade gratis programmer. Install-free.net virus er specifikt anvendes til spredning af forskellige adwares og potentielt uønskede programmer.\nÉn gang inde, det genererer falske meddelelser, der tilbyder opdateringer til forskellige programmer, for eksempel Java eller Flash player. Hvis du mener, at du virkelig har brug at opdatere noget, er det bedre at finde sin officielle hjemmeside og hente opdateringen fra det. Ellers, du kan falde til at installere en anden adware eller potentielt uønsket program i stedet for nødvendige software. For øjeblikket af skriftligt, er det kendt, at denne tilføjelse spreder sådanne programmer som kupon kammerat, DeallSter, Couponarific, Passwordbox Toolbar og andre adware-programmer. Ikke for at nævne, bruges falske pop-up-meddelelser meget ofte af cyberkriminelle til at overføre forskellige virus og malwares at folks computere. Hvad mere er, kan dette vildledende ansøgning overvåge din browsing aktiviteter og dele indsamlede oplysninger med tredjemand. De kan bruge det til affiliate marketing og andre uønskede aktiviteter.\nHvordan kan Install-free.net kapre min computer?\nDette adware, der bruges til at vise Install-free.net annoncer er en vildledende værktøj, der hjælper tredjemand tjene penge og sprede andre potentielt uønskede programmer. På grund af dette, skal du ikke forvente, at det vil blive indført til dig, før det bliver inde i din PC. Faktisk, sandsynligvis finder du ud af at denne tilføjelse allerede har indtastet din PC kun efter at mærke annoncer, siger ‘Skal du installere den nye video opdatering’, på computeren. For at undgå dette, Husk på at adwares for det meste er spredt som yderligere komponenter af freewares, der aktivt fremmes på internettet. Hvis du ønsker at forhindre deres installation, skal du være meget omhyggelig under installationen af gratis programmer, såsom dataoverføre bestyrerer, video eller musik-afspillere, etc. Hvis du vælger Quick eller anbefalet installationsindstilling, kan du ikke lov til at se yderligere programmer, der igangværende at blive installeret sammen med det program, du har brug for. Derfor bør du vælge Avanceret eller brugerdefinerede installationstilstand og følg hvert trin omhyggeligt. Accepter ikke for at ændre din søgning søgemaskine eller hjemmeside, samt at tilføje plug-in, udvidelse, tilføjelse eller værktøjslinjen. Hvis du allerede har modtaget Install-free.net meddelelser under browsing, betyder det, at din computer er inficeret af en adware program, og du skal fjerne det forskellige spørgsmål.\nHvor hen til ophæve Install-free.net virus fra min computer?\nSelvom Install-free.net ikke er et ondsindet program, selv, forårsager det falske meddelelser, der let kan forstyrre din browsing sessioner og føre dig til installation af skadelige programmer. Af denne grund, skal du følge vejledningen nedenfor og fjerne dette og andre lignende programmer fra din computer.Download værktøj til fjernelse affjerne Install-free.net


FARUM-KOMMISSIONEN Bind 10. Beskæftigelsesindsats - PDF\nFARUM-KOMMISSIONEN Bind 10. Beskæftigelsesindsats\nDownload "FARUM-KOMMISSIONEN Bind 10. Beskæftigelsesindsats"\n1 FARUM-KOMMISSIONEN Bind 10 Beskæftigelsesindsats\n2 Bind 10 Beskæftigelsesindsats Publikationen kan bestilles via Justitsministeriets hjemmeside (www.jm.dk) eller hos Rosendahls - Schultz Grafisk Distribution Herstedvang Albertslund Telefon: Fax: ISBN: ISBN: (e-udgave) Tryk: Rosendahls - Schultz Grafisk A/S\n3 BIND 10 Kapitel 14 Beskæftigelsesindsats Indholdsfortegnelse 14. Beskæftigelsesindsats Indledning Generelt om kommissoriet og kritikpunkter Særligt om medieomtale mv Særligt om Folketingets behandling Den retlige ramme Generelt om kommunernes rolle i beskæftigelsespolitikken Lovhjemlen for aktivering Rimeligt tilbud om arbejde/aktivering Afsætning af produktion Tilsyn og revision Statsligt tilsyn Statsrefusion og tilskud Regnskab og revision Støtte fra Den Europæiske Socialfond Arbejdsmarkedsrådet og Arbejdsformidlingen Arbejdsmarkedsrådet Arbejdsformidlingen Beskæftigelsesindsatsen i Farum\n4 Målsætninger, udmøntning og evalueringer punktsprogrammet (1990) med opfølgning Ny arbejdsdeling (1995) timers jobgaranti Evaluering og statusrapporter (1996, 1997 og 1999) Målsætninger og håndbog (2000 og 2002) Forklaringer Undersøgelse af den rejste kritik Socialministeriets sager Aktivitetsaftaler ( ) Bistandslovens 4 (1996) Sygemeldte (1998) SiD's kritik ( ) Fortjeneste og overenskomst Særligt om opmandskendelse (1993) Forklaringer Rengøring, Føl-ordningen mv. (1993) Aftale med Jydsk Rengøring Forklaringer Sagsbehandling i Produktionshuset SiD's klager til Det Sociale Nævn ( ) Grundlovens 75, stk. 2, mv Andre klagesager Forklaringer Produktionshusets aftaler med private virksomheder mv Landsorganisationen af Arbejdsledige (1998-) Aktindsigt i Produktionshusets aftaler med virksomheder Aktindsigt i projekter under Den Europæiske Socialfond mv Eksempler på aftaler med virksomheder Forklaringer Opfølgning på SiD's kritik (2002) Farum Kommune redegørelse for den arbejdsmarkedsrettede indsats\n5 Forklaringer Sammenfatning og vurdering Særligt om støtte fra Den Europæiske Socialfond Sagsgang, kontrol og tilsyn Oversigt over de enkelte projekter Habilitet i Frederiksborg Amts Socialfonds Udvalg Forklaringer Sammenfatning og vurdering Særligt om relationerne til Arbejdsmarkedsrådet og AF Arbejdsmarkedsrådet Det faktiske forløb Efterforløb Forklaringer Sammenfatning og vurdering Arbejdsformidlingen Overtagelse af Arbejdsformidlingen Forklaringer Sammenfatning og vurdering Regnskab og revision Bemærkninger til de sociale regnskaber Rigsrevisionen Forklaringer Sammenfatning og vurdering Resultater af beskæftigelsesindsatsen Medieomtale Undersøgelser og anden dokumentation Kommunens eget materiale Kommunernes Revision Eksternt materiale Andet materiale\n6 Forklaringer Sammenfatning og vurdering Forklaringer Sammenfatning og vurdering (kapitlet som helhed)\n7 Kapitel Beskæftigelsesindsats Indledning Generelt om kommissoriet og kritikpunkter Efter kommissoriet skal kommissionen undersøge og redegøre for det samlede begivenhedsforløb, som knytter sig til de beskrivelser og påstande, der er fremkommet i medierne og den offentlige debat om kritisable forhold vedrørende bl.a. kommunens aktiveringsindsats. Kommissionen skal inden for denne ramme bl.a. undersøge og redegøre for de forskellige tilsynsmyndigheders varetagelse af deres opgaver, herunder Tilsynsrådet for Frederiksborg Amt, Frederiksborg Amtskommune, relevante ministerier samt Arbejdsmarkedsrådet. Kommissionen har under dette tema behandlet kommunens beskæftigelsesinsats med tilgrænsende emner vedrørende integration. I undersøgelsesperioden har Farum Kommune ved mange lejligheder fremhævet sin beskæftigelses- og integrationsindsats. En kommunes indsats på det sociale område og på integrationsområdet omfatter naturligvis flere delemner end beskæftigelse. Den førte politik i Farum var imidlertid udtryk for, at beskæftigelse blev anset som den væsentligste mulighed for at bringe borgerne ud af det sociale system og at skabe integration. Borgere med problemer, der alene skyldtes manglende beskæftigelse, skulle tages helt ud af det sociale system og andre borgere med problemer, der kunne løses ved arbejdstræning, sprogundervisning mv. skulle hjælpes i gang på arbejdsmarkedet. Kommunen mente sig bedre i stand til at skaffe beskæftigelse for de ikke arbejdsløshedsforsikrede end Arbejdsformidlingen, og der kæmpedes for at kommunen i det hele taget overtog beskæftigelsesindsatsen, jf. afsnit\n8 Også efter Farum-sagens opkomst er beskæftigelsesområdet både af lokale oppositionspolitikere og af flere landspolitikere, herunder af den daværende statsminister Anders Fogh Rasmussen (V), fremhævet positivt og som modstykke til navnlig den omfattende kritik af aktiviteter, der har medført straffesretlige skridt: Her var der et område med rigtig gode resultater, og hvor kommunen førte an også landspolitisk set. Andre af Folketingets politikere har imidlertid forholdt sig meget kritisk til beskæftigelsesindsatsen i Farum Kommune. Det viste sig navnlig med Lilly Gyldenkilde (F)'s spørgsmål i Folketinget først i perioden og med Line Barfod (EL)'s mange spørgsmål efter Farum-sagens opkomst, jf. oversigten i afsnit Den 22. januar 1990 besøgte Folketingets socialudvalg og arbejdsmarkedsudvalg om formiddagen Farum Kommune og om eftermiddagen Ballerup Kommune for at se på, hvordan de to kommuner gennemførte beskæftigelsesindsats inden for de rammer den dagældende lovgivning gav kommunerne 1. Når udvalgene valgte at besøge disse to kommuner, må det tages som udtryk for, at bl.a. Farum Kommunes beskæftigelsesindsats allerede dengang havde påkaldt sig Folketingets interesse. I Farum Kommune havde man angiveligt frem til midten af 1980 erne fulgt den almindelige udvikling. Herefter blev der taget flere selvstændige initiativer inden for rammerne af det såkaldte Produktionshus med henblik på øget aktiveringsindsats for ledige i Farum Kommune. Den primære målsætning var jobtræning og jobformidling for alle erhvervsduelige i kommunen. Produktionshuset arbejdede i 1990 inden for tre lovområder: lov om kommunal beskæftigelsesindsats, bistandsloven (revalidering) og lov om jobtilbud til langtidsledige A-kassemedlemmer (kvoter). Der var endvidere et samspil med integrationsindsatsen, hvor danskundervisning på kommunens sprogskole var væsentlig for beskæftigelsesmulighederne. Især SiD, nu 3F, og Landsorganisationen af Arbejdsledige har på forskellig måde forholdt sig kritisk til kommunens beskæftigelsesindsats både med spørgsmål om lovlighed og om de faktiske resultater. Kritikken er i vidt omfang fulgt op med folketingsspørgsmål. 1 Efter Ballerup Kommunes handleplan benævnt Pakken ( - aktivitet i stedet for passiv kontanthjælp ), skulle unge under 20 år, der ønskede kontanthjælp, rette henvendelse til Jobhuset, der bl.a. vurderede, om den unge var til rådighed for arbejde. Ved henvendelse inden den 10. i måneden blev den unge placeret i beskæftigelse straks og ved senere henvendelse fra den førstkommende 1.. Målet var uddannelse eller fast beskæftigelse og delmålet beskæftigelse 19 timer ugentlig i et midlertidigt job eller i kursusaktivitet. (232-7,b13-16 og 29)\n9 Farum Kommune har i øvrigt i hele undersøgelsesperioden søgt den positive effekt af beskæftigelsesindsatsen påvist både efter det menneskelige aspekt og med statistikker og beregninger, herunder i sammenligning med andre kommuner. Kommissionen har medtaget oplysninger om resultaterne af beskæftigelsesindsatsen, men skal samtidig understrege, at det ligger udenfor kommissionens opgave og muligheder at lave egentlig benchmarking, jf. afsnit Overordnet set skal beskæftigelsespolitikken i Farum Kommune i undersøgelsesperioden 1. januar 1990 til 6. august 2003 sammenholdes med de krav og de muligheder, der fulgte af den offentlige regulering i undersøgelsesperioden (den retlige ramme). Ansvaret for aktivering af ledige, der helt eller delvist stod til rådighed for arbejdsmarkedet var således ved periodens begyndelse opdelt mellem den statslige Arbejdsformidling, som forestod aktivering af de arbejdsløshedsforsikrede dagpengemodtagere, og kommunerne, som forestod aktiveringen af de ikke forsikrede, navnlig kontanthjælpsmodtagere. Herudover havde Farum Kommune i lighed med andre kommuner fået tildelt en kvote af ledige dagpengemodtagere, som man skulle finde beskæftigelse til. Ved periodens afslutning fandtes denne opdeling fortsat, men med et forløb og reformer undervejs, hvorefter ansvaret for aktivering for alle borgere i højere grad blev en kommunal opgave. Efterfølgende er den samlede beskæftigelsesindsats blevet lagt i kommunale jobcentre. Beskæftigelsesindsatsen har efter lovgivningen generelt gennemgået en udvikling mod en fortsat mere aktiv indsats med henblik på at bringe ledige i arbejde (aktivering/varig beskæftigelse). Mange spørgsmål og debatindlæg afspejler politiske holdningsforskelle og markeringer. Det gælder også Folketingets behandling. Udtrykket tvangsaktivering eller ligefrem slavearbejde afspejler således den opfattelse, at aktivering bør være et tilbud om beskæftigelse på overenskomstmæssige løn- og arbejdsvilkår snarere end en pligt med tilknyttede sanktioner ved ikke-opfyldelse. Kommissionen har på dette - som på andre - områder forholdt sig til den bevismæssige fastlæggelse af det faktiske forløb set i forhold til den retlige ramme, som den til enhver tid gældende lovgivning mv. har udgjort Særligt om medieomtale mv. Farum Kommunes beskæftigelsesindsats har givet anledning til megen omtale i medierne og i litterære fremstillinger\n10 Kommissionen har gjort sig bekendt med omtalen i en række fremstillinger, herunder Bjarne Birkbak: På med vanten - Moderne beskæftigelsespolitik i Farum (1997), Peter Brixtofte: På borgernes side - Liberal kommunalpolitik i praksis (1997) - Venstres Landsorganisation, Peter Brixtofte: Fremtidens Kommune (1999), Det politiske menneske - portrætter af Peter Brixtofte på 50-årsdagen (1999) - Lars Bjerregaard Jensens bidrag, Tôrun Ellingsgaard & Jaku-Lina Elbøl Nielsen: Brixtofte - Spillet om magten (2002) og Jens Jørgen Nielsen: Ikke bare rødvin - Om underet i Farum (2003). Peter Brixtofte har i bøgerne På borgernes side - Liberal kommunalpolitik i praksis (1997) og Fremtidens kommune (1999) fremhævet den positive effekt af kommunens beskæftigelsesindsats såvel for de beskæftigede selv som for kommunens økonomi og sammenholdt med andre kommuners indsats. I Peter Brixtofte: På borgernes side. - Liberal kommunalpolitik i praksis (1997), hedder det side 56: Farums beskæftigelsespolitik har givet meget store resultater. For det første har vi ingen arbejdsløshed blandt de ikke forsikrede, hvor vi burde have haft ca. 300 på helårsbasis, hvis vi havde været en gennemsnitskommune. Mange sociale tragedier er herved forhindret, fordi lediggang jo ofte er første skridt på en social nedtur. For det andet har kommunen sparet brutto millioner kr. om året, når også værdien af flere skatteindtægter fra de, der er kommet i job, og besparelsen på socialudgifterne er taget med i billedet. En del af besparelsen tilfalder staten. I Fremtidens kommune (1999) hedder det side 76: 1 Ledigheden i Farum er faldet drastisk og ligger betydeligt under landsgennemsnittet på trods af, at vi har en befolkningssammensætning, der berettiger os til at ligge betydeligt over landsgennemsnittet. Og udgifterne er faldet meget markant. Udgifterne til kontanthjælp kulminerede i 1990 med ca. 64 mio. kr. I dag er beløbet 23 mio. kr. Uden Farums grundlov af 1990 ville Farum ikke have sparet dette store millionbeløb. Hertil skal jo lægges, at de tidligere arbejdsløse også tjener mere og dermed bidrager med mere skat og færre sociale tilskud. 1 Herefter følger bl.a. en sammenligning med andre kommuner side 77f\n11 Alt dette er de umiddelbare økonomiske fordele for samfundet. Men herudover har beskæftigelsespolitikken sikret, at mange, mange mennesker har genvundet den selvrespekt, der sætter dem i stand til i andre af livets forhold at yde et positivt bidrag til såvel de nærmeste i familien som til samfundet. Det har været undersøgt to gange af Kommunernes Revisionsafdeling, hvad der senere sker med de personer, der har været i kontakt med Produktionshuset. Begge undersøgelser viser sammenfattende, at en meget stor del af de personer, der har været i kontakt med Produktionshuset, senere er blevet i stand til at klare sig selv. I forordet til bogen På med vanten - sammenfatter Bjarne Birkbak beskæftigelsespolitikken i Farum før undersøgelsesperioden således, at den indtil midten af 80 erne lignede den politik, der blev ført i det meste af landet: Der blev lavet beskæftigelsesprojekter hvor man opbevarede de ledige i et stykke tid, hvorefter de vendte tilbage på bistandshjælp eller arbejdsløshedsunderstøttelse. Det ændredes i 1986 efter ansættelse af en ny beskæftigelseskonsulent, Lars Bjerregaard Jensen, der havde vist gode resultater i arbejdsløshedsbekæmpelsen i Allerød Kommune. Lars Bjerregaard Jensens ideer fik væsentlig betydning for beskæftigelsespolitikken i Farum. Han havde den ide, at der skulle stilles krav, og kravene skulle efterleves. Mødte de unge ikke op, som de skulle, så blev de hentet! Han havde også den idé, at kommunens beslutning om at indrette en produktionsskole til unge ledige skulle opgives, således at Produktionsskolen blev erstattet af et Produktionshus indrettet i en industribygning med kontorer, produktionshal og systue, hvor de ledige, der ikke kunne placeres andre steder, blev sat i arbejde. Politikerne besluttede at følge disse ideer, og der blev indrettet et Produktionshus i lejede industrilokaler på Farum Gydevej 69. Bjarne Birkbak skriver herefter i forordet side 9: 1 Reglerne var klare: Bistandsklienter, hvis eneste problem var manglende arbejde, skulle henvende sig på Produktionshuset, og der skulle de tage anvist arbejde - uanset arbejdets karakter - ellers kunne de ikke få bistandshjælp. Tilsvarende gjaldt de for indvandrere, der ikke kunne dansk nok til at få et almindeligt arbejde: de skulle mod tage danskundervisning, ellers blev de nægtet bistandshjælp. Dette gav anledning til stor debat i medierne, hvor kravene blev kaldt urimelige og fra nogen sider også racistiske. Flere andre forhold omkring Farums beskæftigelsespolitik og Produktionshuset har gennem årene givet anledning til ,f1,b10-9 -\n12 polemik, men politikerne i Farum fastholdt deres linie, og resultaterne kan ses i arbejdsløshedsstatistikken. Tôrun Ellingsgaard & Jaku-Lina Elbøl Nielsen: Brixtofte - Spillet om magten (2002) har bl.a. følgende kritiske omtale side 101: 1 I slutningen af 1991 meddelte statsminister Poul Schlüter, at regeringen var parat til at stille stort set de samme krav til dagpengemodtagere, som Farum stillede til sine bistands- og kontanthjælpsmodtagere. Schlüter mente, det var udtryk for en enkel og sund tankegang, at de ledige skulle arbejde for deres dagpenge. Medierne beskæftigede sig knap så meget med det faktum, at hvis alle kommuner begyndte at bruge Brixtoftes mirakelkur, så ville det betyde, at statens i forvejen store udgifter til dagpenge ville stige eksplosivt. En stor del af forklaringen på, hvorfor Farum sparede så mange penge, og hvorfor udgifterne til kontanthjælp havde været stabile i tre år - mens landet som helhed havde oplevet en stigning på 18 procent - var, at Farum faktisk eksporterede sin kontanthjælpsbyrde til staten. For som Brixtofte selv sagde i en artikel i B.T. den 2. juli 1990: Jeg har en nem løsning på problemet. Jeg sørger bare for, at de får arbejde i et år, så er de understøttelsesberettigede, og det er igen statens problem. Når Lars Bjerregaard tildelte de ledige et job ude i det private, var det nemlig samtidig en betingelse, at de meldte sig ind i en A-kasse. For når de havde været i arbejde et år, så betalte staten - som Brixtofte forklarede det i artiklen - 90 procent af pengene til dagpengemodtagerne. Jens Jørgen Nielsen er i sin bog Ikke bare rødvin - Om underet i Farum meget kritisk og konkluderer side 15 bl.a.: 2 Beskæftigelsesunderet i Farum Der eksisterer ikke noget beskæftigelsesunder i Farum Kommune. Det er en reklameskabt opfattelse. Beskæftigelsen i Farum Kommune er stort set hverken bedre eller for den sags skyld værre end i nabokommunerne. Og de udsving der eksisterer, har andre forklaringer end dem, som Brixtofte ynder at anvende. I 1990 erne var det næsten en fast talevending, at Farum havde en af landets laveste skatteniveauer og landets bedste service. Hvis alle gjorde som ude i Farum ville vi stort set ikke have nogen beskæftigelsesproblemer. Disse udtalelser byggede i vidt omfang på Farum Kommunes sminkede regnskaber og på nogle tvivlsomme statistiske metoder ,f1,b ,f1,b7-10 -\n13 Medieomtalen af Farum Kommunes beskæftigelses- og integrationsindsats i undersøgelsesperioden var efter kommissionens bedømmelse overvejende positiv. Eksempelvis udsendte TDC den 14. juni 2000 følgende pressemeddelelse: 1 Integration med succes i Farum Integrationssuccesen får i dag indenrigsminister Karen Jespersen til at aflægge virksomheden, hvis vigtigste samarbejdspartner er Tele Danmark, et besøg. - Syv ud af vores i alt 33 medarbejdere er nydanskere, og vores arbejdsstyrke er på den måde med til at afspejle det danske samfund, siger direktør i MilCom Kenneth Soldal. Salgsdirektør i Tele Danmark Søren Bostrup-Sørensen tilføjer: - Nydanskerne repræsenterer en vigtig ressource, som det danske erhvervsliv har brug for, og derfor bakker vi op om MilComs arbejde, siger han. MilCom har ansat en gruppe indvandrerkvinder, som det hidtil har været svært at integrere på det danske arbejdsmarked. Det er sket i tæt samarbejde med Farum Kommune, som har fået støtte af Det Regionale Socialfondsudvalg. Projektet med navnet Stabelkassen har varet et lille år, og i den periode har kvinderne fået undervisning og været i praktik på virksomheder i Farum Kommune. Herefter var kun to ud af 18 deltagere ledige. Det er meningen, at erfaringerne fra Stabelkassen skal bruges af andre kommuner. Set i forhold til kommissoriets afgrænsning omtales nedenfor enkelte overvejende kritiske artikler, der har givet anledning til nærmere undersøgelse. I øvrigt henvises til artikler medtaget under de enkelte emner i dette kapitel og i bind 2, kapitel 3, om den generelle medieomtale\n14 Information skrev den 15. september 1998 Et dynamisk sted om Produktionshuset og beskæftigelsesindsatsen. 1 Flere aviser omtalte en høring i Farum den 27. oktober 1999 vedrørende aktivering, som var arrangeret af Landsorganisationen af Arbejdsledige. Jyllands-Posten skrev den 28. oktober 1999 Ledige føler sig ydmyget 2 og Politiken skrev samme dato Protest mod lavt lønnet aktivering. 3 Information skrev den 25. juli 2000 Farum mørklægger bistandsaftale med underrubrikken Tilsynsrådet finder det i orden, at Farum ikke vil afsløre aktiveringsaftale med erhvervslivet om Landsorganisationen af Arbejdslediges forsøg på at få aktindsigt i Produktionshusets aftaler med private virksomheder. 4 Bladet skrev videre om emnet den 29. juli 2000 under overskriften Brixtofte: Vi overholder loven med underrubrikken Farums borgmester mener, at det er noget bureaukratisk fnadder at kræve aktindsigt i kommunens aktiveringsaftaler med private firmaer. 5 Information skrev den 9. januar 2001 under overskriften Papir-mangel i Farum : 6 Borgmester Peter Brixtofte indgår kun mundtlige aftaler med virksomheder, der får udført opgaver af kommunens aktiverede. Det er klart ulovligt, mener forvaltningsekspert. Farum kommune indgår udelukkende mundtlige aftaler med de virksomheder, der får udført opgaver af kommunens aktiverede bistandsklienter. Derfor er der ikke noget at søge aktindsigt i... Det fremgår af et brev, som borgmester Peter Brixtofte (V) har skrevet til Folketingets Ombudsmand. Anledningen er en klage fra Landsorganisationen af Arbejdsledige. Den har ønsket aktindsigt i materiale om de indtægter, kommunen har haft i to forskellige aktiveringsprojekter. Men der er altså ingen dokumenter, aftaler eller mødereferater i Farums kommunale journaler om de to projekters indtægter ,b189. Af Ina Kjøgx Pedersen ,b172. Af Helle Ib ,b173. Af Lise Bondesen ,b310. Af John Henriksen ,b316. Af John Henriksen ,f1,b9. Af Ulrik Dahlin\n15 Den totale mangel på papir sker dels for spare tid og ressourcer, dels»af hensyn til et praktisk og smidigt samarbejde«med de forskellige virksomheder, skriver borgmester Brixtofte til Folketingets Ombudsmand, og tilføjer:»det ville være helt ude af proportion hvis hver enkelt opgave, hvor stor eller lille den er, skulle dokumenteres ved en skriftlig kontrakt.«men det synspunkt er afdelingsforstander ved Danmarks Journalisthøjskole, forvaltningseksperten Oluf Jørgensen, helt uenig i:»efter min mening er det klart ulovligt og klart uacceptabelt,«siger han.»en myndighed skal kunne dokumentere, hvad den laver herunder aftaler med private firmaer. Det er et ganske elementært krav, som ikke kan siges at kræve særlig mange ressourcer.«oluf Jørgensen uddyber sin kritik:»kommunen siger jo, at den har indgået aftalerne med de private virksomheder. Det er altså bare det at få aftalerne skrevet ned, som resterer og det kan næppe siges at kræve mange ressourcer.«virkelig forbløffende Oluf Jørgensen undrer sig også over, hvordan kommunen sikrer sig, at aftalerne overholdes, når de nu ikke er skrevet ned:»det er virkelig forbløffende, det må jeg sige. Skriftlighed har især to formål: Det ene er at sikre, at aftalerne overholdes, og det andet er at sikre demokratiet.«hvordan sikres demokratiet?»det er et grundlæggende element i demokratiet, at borgerne kan kontrollere, hvilke aftaler en myndighed som her en kommune indgår på borgernes vegne,«siger Oluf Jørgensen. Formanden for Landsorganisationen af Arbejdsledige Erling Frederiksen siger, at organisationen tidligere har fået lukket aktiveringsprojekter, fordi de gennem aktindsigt har kunne påvise, at konkrete projekter fungerede konkurrenceforvridende:»vi havde i foråret et eksempel fra Frederiksværk kommune, hvor firmaet Expandet i alt betalte kroner om måneden for, at i gennemsnit ti aktiverede bistandsklienter ordnede deres rawlplugs,«siger Erling Frederiksen. Det er det regionale arbejdsmarkedsråd, der kan vurdere, om et konkret aktiveringsprojekt virker konkurrenceforvridende. Superbillig arbejdskraft\n16 »Det samme havde vi så tænkt med Farum kommune, altså at søge aktindsigt i, hvor meget virksomhederne betaler for at få gjort arbejdet,«siger Erling Frederiksen. Landsorganisationen for Arbejdsledige vil have lukket alle de projekter, hvor private virksomheder»udnytter systemet til at få superbillig arbejdskraft, som er helt uden rettigheder,«forklarer formanden.»teoretisk kan man da godt forestille sig, at de virksomheder, som Farum har indgået de her mundtlige aftaler med, betaler en anstændig pris. Men når man ikke kan se kommunen efter i kortene, så bliver man nemt mistænksom.man kan forestille sig så meget måske at virksomhederne til gengæld for en lav pris støtter andre af kommunens aktiviteter som f. eks. kommunens sportsklubber.«politiken skrev den 17. februar 2001 under overskriften Farum skal svare : 1 Ombudsmand Hans Gammeltoft-Hansen har bedt Farum Kommune om at svare på i alt 11 spørgsmål om kommunens aftaler med private virksomheder om arbejdsopgaver, som virksomhederne får udført af kommunens aktiverede personer. Ombudsmandens henvendelse til Farum, efter at Landsorganisationen for Arbejdsledige har klaget over, at Farum Kommune har nægtet at give oplysninger om kommunens aftaler med de private firmaer. Landsorganisationen ønsker ifølge formanden disse oplysninger, for at Det Regionale Arbejdsmarkedsråd i Frederiksborg Amt kan vurdere, om aftalerne mellem Farum Kommunes Produktionshus og de private virksomheder, som får udført arbejde, er konkurrenceforvridende i forhold til andre virksomheder. Flere medier skrev herom, herunder Jyllands Posten, der den 21. februar 2001 bragte artiklen Aktivering: Kritisk eftersyn af lediges aktivering : 2 Ifølge Lars Bjerregaard, der er chef for erhvervs- og arbejdsmarkedsforvaltningen i Farum, har kommunen aftaler med fire-fem virksomheder. Gensidig tillid De ringer, når de har brug for hjælp, og vi laver mundtlige aftaler fra gang til gang i fuld tillid til hinanden. De ledige bliver ikke udnyttet. De får deres kontanthjælp og en aktiveringsydelse (11,20 kr. i time, red.), men jeg så da gerne, at der var en fast projektløn. Det havde været langt lettere at administrere, siger han. Lars Bjerregaard er også leder af Produktionshuset - den lokale arbejds ,f2,b24 Af Nina Kragh ,f2,b34 Af Asger Westh\n17 formidling i Farum med 48 timers jobgaranti. Af de ledige, der sluses ud herfra, får mange ifølge Lars Bjerregaard fast arbejde i det lokale erhvervsliv. Hovedformålet for os er at få folk i arbejde og integrere dem i en virksomhed. Vi hjælper, så godt vi kan, med de redskaber, der nu er til rådighed, og de private virksomheder påtager sig et stort socialt ansvar, siger han. Information bragte den 28. april 2001 artiklen Succes-kampagne mod Farum med underrubrikken De arbejdslediges landsorganisation har fået Matas og McDonald's til at opsige samarbejdet med Produktionshuset i Farum. 1 Også andre medier skrev herom. Information skrev den 18. maj 2001 Farum-svar ikke godt nok med underrubrikken Farum har ikke besvaret ombudsmandens spørgsmål om indholdet af kommunens mundtlige aftaler med private firmaer om aktivering af ledige 2. Jyllands-Posten skrev samme dag Tommelskruer på Brixtofte med underrubrikken Svar fra Farum Kommune om Produktionshuset er så mangelfuldt, at ombudsmanden igen må rykke for oplysninger. 3 Jyllands-Posten skrev den 14. juni 2001 Farum Produktionshus under nyt pres, hvorefter Arbejdsmarkedsrådet nu skulle behandle en klage indgivet af Landsforeningen for Arbejdsledige om konkurrenceforvridning. 4 Information skrev den 15. juni 2001 under overskriften Produktionshus i Farum mister kunder med underrubrikken Aktiveringsprojektet Produktionshuset i Farum stopper for nye virksomheder på grund af chikane fra Landsorganisationen af Arbejdsledige bl.a.: 5 Vi har såmænd rigeligt at lave, og vi får rigtig mange forespørgsler fra virksomheder, men vi er nødt til at sige, at de risikerer at blive udsat for chikane fra Landsorganisationen af Arbejdsledige,«fortæller Lars Bjerregaard, leder af Produktionshuset i Farum.»Så indtil der bliver mere ro om sagen, og indtil lovgivningen bliver mere klar, så stopper vi med at tage flere virksomheder ind.det vi gør, det gør man mange andre steder i landet,«forklarer Lars Bjerregaard.»Vi har siden 1987 haft en godkendelse fra Arbejdsmarkedsnævnet til at lave ,f4,b18 Af Lars Mogensen ,f5,b22 Af Asger Westh ,f5,b ,f6,b ,f6,b17. Af Ulrik Dahlin\n18 beskæftigelsesprojekter med produktion til afsætning. Hvorfor skal virksomheder, der gør en indsats for det rummelige arbejdsmarked, hænges ud i pressen?«lars Bjerregaard anfører, at»det er lykkedes ret flot«for Farum kommune at få arbejdsløsheden blandt kommunens indvandrere bragt ned. Undersøgelser viser, at kun 20 procent kommer tilbage til kontanthjælp. Så Landsorganisationen af Arbejdsledige burde i stedet henvende sig til Folketinget og til social- og arbejdsministeren, mener Lars Bjerregaard.»Hvis der skal være en projektløn, sådan som der var i gamle dage, så er det ikke noget, Farum kommune kan beslutte,«siger han. Erling Frederiksen fra Landsorganisationen af Arbejdsledige er»glad for«, at Farum kommune har lagt mærke til deres kritik.»og det er et forsøg på at give aben videre at forsøge at rette fokus mod Folketinget. Intet forhindrer Farum i at give deres bistandsklienter bedre forhold.« Særligt om Folketingets behandling Folketingsspørgsmål og forslag fra 1990 og frem med relation til emner, der behandles af kommissionen, er samlet i beretningens bilag 10. Nedenfor er medtaget en oversigt over spørgsmål og forslag vedrørende beskæftigelsesindsatsen i Farum Kommune. Folketingsåret S 1048 om hjælp efter bistandslovens 42 til flygtninge Folketingsåret AD 202 om revalidering m.v. AD 217 om revalidering m.v. S 550 om Farum Kommunes tilbageholdelse af dele af bistandsmodtageres løn for anvist arbejde Folketingsåret AD 301 om løntilskud S 363 om Farum Kommunes beskæftigelsesordninger Folketingsåret AD 285 om ledige stillinger Folketingsåret AD 313 om sygemeldt i arbejde Folketingsåret\n19 S 2200 S 2411 LF om kontanthjælpsmodtagere udfører ordinært arbejde for private virksomheder om hvor mange kontanthjælpsmodtagere i Farum Kommune der har fået ordinært arbejde efter jobtræning om ændring af aktivloven (skriftlige planer) Folketingsåret AD 381 supplerende redegørelse for aktiveringsindsatsen i Farum Kommune S 885 om statsministerens opfattelse af Peter Brixtoftes ideer og initiativer S 1012 om aftaler med Farum Kommune/Produktionshuset om arbejde udført af kontanthjælpsmodtagere i jobtræning S 1013 om ansættelsesvilkår for lederen af Produktionshuset/forvaltningschefen for beskæftigelsesafdelingen i Farum Kommune S 1015 om løn- og ansættelsesforhold for aktiverede i Farum Kommune S 1101 om hvor mange bistandsklienter der er kommet i varigt arbejde efter aktivering i Farum Kommune. S 1102 om hvad Farum Kommune har betalt til private firmaer i forbindelse med aktivering af bistandsklienter. S 1103 om løn- og ansættelsesvilkår for deltidsansatte flygtninge og indvandrere i Farum Kommune. S 1166 om hvordan pakning af produkter i Farum Produktionshus adskiller sig fra en ulovlig pakning i Bjergsted Kommune. S 1398 om ansættelsesvilkårene for lederen af Produktionshuset i Farum Kommune. S 1399 om ministerielle redegørelser om ansættelsesvilkårene for lederen af Farum Produktionshus. S 1400 om Tilsynsrådet afviste at tage stilling til ansættelsesvilkårene for lederen af Farum Produktionshus. S 1401 om aktivering af kontanthjælpsmodtagere i Farum Kommune S 1402 om aktivering af kontanthjælpsmodtagere i Farum Kommune S 1403 om forventet løntilskud til private virksomheder, der ansætter ledige kontanthjælpsmodtagere. S 1404 om antallet af indvandrere og flygtninge i job og i aktivering i Farum Kommune. S 1694 om effekten af aktiveringen i Farum Kommune. S 1695 om effekten af beskæftigelsespolitiken i Farum Kommune. S 1696 om marginalproduktionen i Farum Produktionshus er i overensstemmelse med lov om aktiv socialpolitik. S 1697 om Arbejdsmarkedsrådets vurdering af lovligheden af aktiveringen i Farum Kommune. S 1698 om omfanget af produktionen i Farum Produktionshus sammenlignet med produktionen i Hal 13 i Bjergsted Kommune. S 1699 om private virksomheders betaling til Farum Kommune for produktion udført af kontanthjælpsmodtagere. S 1702 om antallet af kontanthjælpsmodtagere i Farum Kommune, der er kommet i varigt, ordinært arbejde. S 1703 om ansættelsesvilkårene for lederen af Farum Produktionshus\n20 S 2014 S 2102 S 2103 S 2106 S 2107 S 2119 S 2213 S 2610 S 2873 S 2909 S 2910 S 3149 US 41 US 44 F 23/25 F 43 LF LF om at ansættelsesvilkårene for lederen af Produktionshuset i Farum ikke er blevet vurderet. om administrationen af aktiveringen af arbejdsløse i Farum Kommune. om værdigrundlaget for Farum Kommunes beskæftigelsespolitik er anbefalelsesværdigt. om SiD's anklager om at aktiveringen i Farum Kommune er lovstridig. om afvisning af SiD's anklage om lovstridig aktivering i Farum Kommune. om Farums aktiveringspolitik er forbilledlig. om at borgerne sættes over systemet i klagesager til de regionale arbejdsmarkedsråd. S 2443 om dokumentation for Farum Kommunes resultater med at skaffe folk i arbejde om en analyse af beskæftigelseseffekten af Farum Kommunes aktivering om hvilke undersøgelser der er lavet af aktiveringsindsatsen i Farum Kommune siden 1996 om hvorvidt kommunerne overholder loven om kontanthjælpsmodtagere i individuel jobtræning om hvor mange sager om kontanthjælpsmodtagere i jobtræning arbejdsmarkedsrådene har behandlet siden 1997 om hvorfor Farum Kommune har særlig lave udgifter til aktivering og jobtræning i forhold til udgifterne til kontanthjælp. om statsministerens syn på Farum Kommune om indenrigsministerens syn på Farum Kommune om Farum Kommune om den indenrigs- og udenrigspolitiske situation om ophævelse af lov om servicejob om ændring af aktivloven og integrationsloven Folketingsåret AD 636 om aktivering S 761 om hvordan kommuner med Farum Kommune som forbillede, kan spare milliardbeløb S 3164 om individuel jobtræning i kommunale produktionshuse m.v. Folketingsåret S 3114 om en undersøgelse af kommunernes administration af reglerne om ansættelsesbevis til aktiverede BF om ret til overenskomstmæssig løn under aktivering Folketingsåret S 6116 om fusk med aktivering Herudover er i beretningens bilag 10 medtaget beslutningsforslag B84, bilag 38, om sager i Beskæftigelsesministeriet


Svar p� dine sp�rgsm�l vedr. trylleri og Peter jakobsen\nSvar på de spørgsmål, som folk oftest stiller\nHar du andre spørgsmål eller noget du undrer dig over, så mail peter@tryllekunstner.dk eller ring 5357-9180 Hvad koster du?\nPriserne er differentierede alt efter hvem I er, hvor i landet arrangementet foregår, samt hvilket show, der ønskes. Men pris-niveauet starter ved 4000 kroner. Send en mail, fortæl hvem I er og hvad I kunne tænke dig. Husk dato, by, tidspunkt og antal tilskuere. Benyt gerne formularen og jeg e-mailer et tilbud.\nHvor længe optræder du?\nDet kommer naturligvis an på hvilken form for trylleri der vælges og arrangementets art. Så nogle gange optræder jeg eksempelvis med et ultra kort show i 15 minutter. Andre gange er jeg booket med close-up tryllerier henover 5 timer. Vi aftaler på forhånd, hvad der er passende.\nMen for at gør en lang historie kort.....\nSom oftest varer et trylleshow mellem 30 og 40 minutter. Hvor mange kan du optræde for?\nDet kommer an på forholdene. Det er vigtigt, at alle kan høre og se mig tydeligt. Intet publikum er for småt – faktisk behøves der kun at være en person. Som oftest optræder jeg for grupper fra 20 personer til 50-120 personer. Når forholdene tillader det, gerne større grupper. Fra scene kan jeg optræde for optil 500 tilskuere, hvis publikum sidder foran på tilskuer-rækker. Sidder folk ved borde og spiser, kan jeg optræde foran max. 120 personer. Det kræver blot et lille podium eller en eller form for scene. Når det er close-up trylleri, kan jeg optræde under alle forhold - uanset antal tilskuere. En tryllekunstner kan ved dinner-arrangementer optræde for ca. 80-100 personer i timen. Til receptioner og loungearrangementer hvor jeg blot cirkulerer rundt, er der ingen tilskuer-begrænsning.\nVed større arrangementer, kan jeg medbringe nogle dygtige kollegaer. På den måde vil en gruppe af Danmarks dygtigste tryllekunstnere kunne optræde tæt-på for en væsentligt større forsamling. Hvor meget plads behøver du?\nJeg kan optræde i alle slags rum. Og har prøvet alt - lige fra store scener, kantiner, restauranter, sportshaller til private stuer. Et minimums ønske er 2x1 meter. Det vigtigste er blot, at der ingen tilskuere er bagved mig, da de ikke vil kunne se tryllenumrene. Når det er close-up trylleri kan jeg optræde under alle forhold. Hvilke steder optræder du?\nJeg optræder i hele landet og for hvilket som helst publikum. De seneste år har jeg dog specialiseret mig i firmaarrangementer. Men jeg optræder stadig og meget gerne til private fester, skoler, foreninger, dagcentre, biblioteker, institutioner osv.\nDet absolut vigtigste for mig er at underholde og få folk til at grine så meget som muligt. Det er min beskedne mission som tryllekunstner at få folk til at elske trylleri.\nDet er ikke trylleri, som man normalt ser det i fjernsynet. For det første taler jeg løs, og så er her ingen duer eller kaniner. Numrene er en blanding af gedigent tryllehåndværk og komik. Utraditionelle remedier som fra pølsebrød til bøjler bliver brugt. Er det sjovt? Ja! Det er underholdning, og et publikum skal underholdes. Så der grines meget, imens jeg tryller.\nEr det for voksne?\nJa bestemt! Jeg ved ikke helt hvorfor, men det er som om mange mennesker har et fastlåst billede af, hvad en tryllekunstner er og kan. Heldigvis er dette billede ved at ændres og de seneste år har flere og flere voksne fået øjne op for, at trylleri er også for voksne. Jeg hører tit om enkelte i et festudvalg, som ikke tør hyre en tryllekunstner. De er bange for at det ikke er sjovt nok. Jeg ved ikke helt hvorfor, men det som om mange mennesker har et fastlåst billede af, hvad en tryllekunstner er og kan. Det er i al beskedenhed min mission her i livet at ændre!\nPrøv f.eks. at læse hvad Aim-Nielsen og FIH skriver:\nKan du også optræde for børn?\nJa. Jeg optræder gerne for børn, og gør det ofte. Faktiske var det sådan, at i mine første 5 år som professionel tryllekunstner optrådte jeg næsten udelukkende for børn under mit forhenværende kunstnernavn KAZAB. Jeg optrådte på hundredvis af institutioner, skoler, biblioteker, foreninger osv. Mere familietrylleri her\nKan du skræddersy dit trylleshow?\nTil dels. Jeg tilpasser ethvert show til stedet. Rent praktisk er jeg klar til hvad som helst, når jeg kommer ud til et arrangement. Det vil sige, at jeg stikker en finger i jorden og finder ud af, hvad publikum er til. Jeg skriver ikke tekster af mere personlig karakter eller inddrager personlige ting i showet. Men jeg inddrager altid festens hovedperson i showet og laver noget sjov med vedkommende. Det virker personligt og fungerer som en naturlig del af underholdningen.\nTil firmaer er det en anden sag. Læs mere om trylleri med mening her. Hvad betyder helt præcist stand-up magi?\nDet betyder, at det er en kombination af stand-up Comedy og trylleri. Jeg lyder og ser ud som en stand-up komikker, men jeg er det ikke. Det skal forstås på den måde, at jeg er tryllekunstner, men at humoren og energien ligger tæt op ad standup-komikernes måde at optræde på. Det er en kombination af standup sprog og trylleri. Det gør trylleriet langt mere involverende, direkte og nutidigt. Jeg har aldrig hørt om dig. Hvem er du?\nJammen dog, det er jeg da lidt ked af at høre... Hvad kan jeg sige?\nJeg hedder Peter og er professionel tryllekunstner og regnes af kollegaer for at være blandt de dygtigste i Skandinavien. Men nu er det jo min hjemmeside, du er havnet på, så du kan læse mere om mig lige her Lever du af at trylle?\nJeps! Jeg har levet af at trylle siden 1994, efter jeg stoppede helt med at undervise i kreativ dramatik. Har du selv skrevet udtalelserne?\nNej. så selvglad er jeg heller ikke. Alle "publikums oplevelser" og anmeldelser er ordret citeret fra skriftlige anbefalinger og mails fra tidligere kunder. Når man bestiller materiale får du en fotokopi af flere af anbefalingerne.\nJeg medgiver at nogen af dem lyder lidt vilde. Men de er faktisk autentiske. Jeg ved, at det giver høje forventninger til mit show. Der er noget at leve op til - hver gang.\nAt være tryllekunstner er noget, man selv uddanner sig til. Men det kan du læse meget mere om her\nMin søn er 9 år og elsker trylleri. Hvordan starter han?\nDet bedste er nok at kontakte Pegani og tale med Steen og Anna om hvilke tricks , der er velegnet til at starte med. Hvert år i starten af oktober arrangerer Pegani en junior tryllekongres. Det er helt unik arrangement og kan ikke anbefales nok til unge tryllekunstnere. Derfor skal man starte, er der ingen vej udenom Pegani.\nEt andet sted at starte, er at gå ned på biblioteket og kigge under reolen ved 79.37. Der står alle tryllebøger. Og en tredje god mulighed er at melde sig ind i en trylleklub. Her møder man andre ligesindede. Du kan læse mere og finde alle relevante links her\nHvad er der på de hemmelige sider?\nPå de hemmelige sider får man adgang til nogle af de oplysninger, som jeg ikke synes hvem som helst skal have adgang til. Det betyder, at du er nødt til at oplyse dit navn og email for at få adgang. På de hemmelige sider er der trylletricks, en tryllebog, gode tryllelinks med mere. Du får adgang her\nKan du lære mig at trylle?\nJeg tager ingen private elever mere. Men du kan jo tjekke min trylleskole ud og melde dig ind på de hemmelige sider. Så er du godt begyndt.


Piger vælger naturfag til i gymnasiet, men fra på de videregående uddannelser | Engineer the future\n15.6.2020 07:00:00 CEST | Engineer the future\n”Man skulle tro, at piger, der har valgt den naturfaglige linje i gymnasiet, også ville være interesseret i at tage en uddannelse inden for området. Men det er der mange, der ikke gør. Og der er ærgerligt, for en mangfoldig medarbejderskare er et helt afgørende succesparameter for erhvervslivet. Kvinderne kan bidrage med et nyt blik og fx være med til at udvikle nye og anderledes tekniske løsninger,” siger Ghita Wolf Andreasen.\n”Vi skal have vendt udviklingen med, at få piger søger de naturvidenskabelige uddannelser. Og det skal vi blandt andet gøre ved at blive bedre til at fortælle om de muligheder, du har som ingeniør. Du kan være med til at løse verdens klima- og miljøudfordringer og gøre verden til et bedre sted at leve,” siger Ib Enevoldsen og fortsætter:\n”Det er yderst vigtigt for os som virksomhed, at der kommer flere kvindelige naturvidenskabelige kandidater. Vi kan se, at teams med stor diversitet inden for eksempelvis køn, etnicitet og alder er mere innovative og tænker mere ’ud af boksen’ end grupper af medarbejdere, som er ens.”\n”Samtidig kommer vi ikke uden om, at der fortsat hersker en myte om ingeniøruddannelserne som en uddannelse for de ekstremt dedikerede, hvilket kan skræmme mange af de kvinder væk, som er i tvivl om deres valg af uddannelse,” siger hun.\n”Tidligere forskning viser, at rollemodeller skal være autentiske og turde fortælle om de bump, de har mødt på vejen i deres uddannelse og karriere. Det nytter ikke kun at vise stjernerne frem, for dem kan de færreste identificere sig med. Med det nye projekt håber vi at blive endnu klogere på, præcis hvilke historier rollemodeller bør lægge vægt på.”\nRapport om naturvidenskabelige studenter.15.juni.pdf


Udpint jord er ikke løsningen - Bæredygtigt Landbrug\nUdpint jord er ikke løsningen\nAf Flemming Fuglede Jørgensen | 15. april 2016\nFor at få energiafgrøder, godt foder og sunde fødevarer til at gro og trives på vore marker kræver det både næring og struktur til jorden\nSF-formand Pia Olsen Dyhr har fat i en dybere forståelse for landbrugets muligheder, når hun forleden i Jyllands-Posten skriver, at dansk landbrugs største styrke er evnen til at udvikle og tilpasse sig. Når hun skriver, at landbrugets rolle i fremtidens energiforsyning skal udvikles. Og når hun påpeger dansk landbrugs evne til at udvikle varer af god kvalitet uden helbredsmæssige risici. Sunde og sikre fødevarer er et kendetegn for dansk landbrug.\nJorden kræver næring\nMen fru formand – du tager helt fejl, når du skriver, at ny teknologi alene er løsningen.\nDet er en meget væsentlig del af løsningen, men for at få energiafgrøder, godt foder og sunde fødevarer til at gro og trives på vore marker kræver det både næring og struktur til jorden. Vi kan ikke – uden at udpine jorden – vedvarende fjerne alle næringsstoffer og organisk materiale (f.eks. halm) uden at tilføre jorden nye næringsstoffer og mere struktur. Udpint jord har mange gange gennem historien haft katastrofale følger for sunde samfund. Det skulle vi nødigt opleve i Danmark. Men politikerne har i mange år troet, det var muligt at dyrke jorden uden at tilføre en tilstrækkelig mængde næringsstoffer.\nDet råder landbrugspakken nu til en vis grad bod på.\nDerfor har vi i landbruget modtaget den med glæde. Samme pakke lægges nu for had – SF-formanden kalder den for sort og oldnordisk. Men det er langt fra tilfældet. Landbrugspakken tilfører ny næring til de udpinte marker, så vi igen kan dyrke de kvalitetsafgrøder, dansk landbrug har været kendt for. Det er af allerstørste vigtighed for erhvervet.\nAlle er samtidig enige om, at pakken på sigt vil give et løft til miljøet, men der er uenighed om, hvordan pakken vil påvirke miljøet de første år. De år er i debatten løftet helt ud af proportioner. Den skræmmekampagne giver Pia Olsen Dyhr sit bidrag til.\nLandbrugspakken indfører et tiltrængt paradigmeskifte i regulering af landbruget. Nu skal udledninger måles i stedet for at beregnes. De målinger, der hidtil er foretaget, viser, at udledningerne er langt mindre, end beregningerne viser. Det bliver godt for fremtidens miljø, idet vi på den måde præcist kan finde ud af, hvor en effektiv miljøindsats skal sættes ind til glæde for en mangfoldig natur og et producerende landbrug.\nDen merudledning, som Olsen Dyhr og andre mener, der vil komme de første år, er af en meget lille størrelse – og kan gå i både plus og minus. Og det skal i øvrigt også kompenseres igennem den nye naturpakke, som også vi i Bæredygtigt Landbrug vil være positive medspillere på.\nUlige konkurrence med økologerne\nVi håber så også, at Olsen Dyhr vil være positiv medspiller på en konstruktiv fremtid for landbruget. Hun ser en god økonomi i økologien, og vi ønsker vore økologiske kollegaer en god fremtid.\nMen det klinger hult, når en partiformand priser økologiens økonomi – hun burde jo vide, at den økonomi er drevet af nationale tilskud i både produktions-, forædlings- og afsætningsleddet. Tilskud, der får det øvrige landbrugs EU-tilskud til at blegne. De økologitilskud, der er kommet også på SF-stemmer, er med til at skævvride konkurrencevilkårene. Det er fakta, som ikke skal overses i debatten.\nEt andet faktum er nødvendigheden af næringsstoffer. Det må Pia Olsen Dyhr se i øjnene, hvis hun ikke vil bygge på fordrejninger. Og det tager hun i kronikken fra forleden jo selv afstand fra.


Forældrekøb af ejerlejlighed eller andelsbolig\nSkal dit barn flytte hjemmefra? Måske for at studere i en af landets store uddannelsesbyer? Måske det var værd at overveje et forældrekøb, hvor I køber en lejlighed, som I så lejer ud til jeres barn.\nHvorfor det kan være en god idé? Det giver vi dig 6 grunde til her:


3 gode grunde til at bære et ur | news.dk\n3 gode grunde til at bære et ur\nMangler du at blive overbevist om, hvorfor uret er det vigtigste smykke, du kan bære?\nUanset om du allerede er overbevist, eller mangler tre gode grunde til, hvorfor du skal bære et ur, så læs med her:\nEt ur giver mennesket, der bærer det, muligheden for at have en god tidsfornemmelse i alle vågne timer. På den måde er du aldrig i tvivl om, hvorvidt du kommer for sent eller ej. Samtidig får du en fornemmelse af, hvordan du disponerer din tid i det daglige.\nForuden urets tikkende visere, der viser klokken, kan du også give dit håndled et smukt accessorie. Vi kan i dag finde et utrolig stort udvalg af forskellige ure, hvor du som forbruger med garanti kan finde det ur, der passer til din personlige stil. Når du bærer et ur, får du en fornemmelse af tiden på smarteste vis.\nLad mobilen ligge i lommen\nVi danskere har aldrig brugt vores mobiler mere, end vi gør i dag. Dette overforbrug har medført, at ord som skærmtid, skærmbriller og dataforbrug bliver brugt som aldrig før. Mobilen er en tidsrøver af en helt ny kaliber, derfor skal vi passe på med, at mange af døgnets timer ikke bliver brugt med øjnene rettet mod mobilen.\nDet er lige netop her, at et ur kan hjælpe dig godt på vej. Mobilen har naturligvis også overtaget urets vigtigste funktion - klokkeslættet. Du kan med et ur på armen spare dig selv for mobilens fristende notifikationer, mens du samtidig udsmykker dit håndled på smukkeste vis.\nEt ur er med andre ord et utroligt brugbart smykke, hvilket også skaber grundlaget for, at de fleste mennesker er villige til at betale ekstra for det. Køber du et ur i høj kvalitet, får du som regel også et ur, der er slidstærkt og holdbart. Dette er klart en fordel, for urets placering på håndleddet bliver udsat fra daglig slid - uanset dit erhverv.\nØnsker du at vide med sikkerhed, at du har investereret i et ur, der er modstandsdygtig overfor daglig slitage? Du kan med fordel vende blikke mod jaguar ure udvalg , hvor du kan finde et ur, der ser professionelt og stilet ud, mens det samtidig kan holde til stort set alt.\nHos Lotte Rank smykkebutik i Pandrup (Nordjylland) finder du et flot udvalg af ure og smykker fra flere af de kendte brands. Kig forbi butikken og lad dig inspirere.\nUenighed mellem forældre: Transseksuel dreng fik to begravelser og to gravsten\nUdgivet af Dagens.dk for 28 min. siden\nGranat fra krigens tid fundet i Lille Vildmose: Sprunget i luften af bombeeksperter\nKnastør natur: nu kan du se, hvor du skal passe på\nUdgivet af Feltet.dk for 34 min. siden\nHund i voldsom manøvre på motorvejen: Satte bilen i bakgear\nFrygter konsekvenserne efter dansk træner-fyring\nDansker jagter stor bedrift: Vil være historisk\nTo døde i Tesla-ulykke: Ingen sad på førersædet\nOptakt: Lyngby Boldklub: SønderjyskE\nUdgivet af Nordjyske.dk for 47 min. siden\nStore stjerner ude af Superligaens midtuge-runde\nSå falder hammeren: Nu tager Skattefar tre nye ‘våben’ i brug


Udlejning af sommerhuse Råde Strand - Vælg mellem 74 sommerhuse - Dansk-sommerhusferie.dk\nEmne nr. 121-62-1020\nNaturskønt ferieområde med fine oplevelser til lands og vands\nRåde Strand er en fredelig lille sandstrand med lavt vand. De overskuelige forhold gør det trygt at lade børnene lege i vandkanten. Et grønt og meget familievenligt område.\nTa’ cyklerne de knap 6 km til Aarøsund Havn og tag færgen videre til Lillebælts perle; Årø. Her mærker man straks roen og det behagelige tempo. På havnen kan man nyde synet af de små kuttere og lystbåde i marinaen og spise en is fra havnekiosken. På turen rundt på øen kommer man forbi åbne græsarealer med store flokke af grågæs og viber samt græssende køer, og man kan besøge Vingården med vinsmagning og vandretur på vinmark og i æbleplantage. Flere steder på øen er der gårdbutikker, hvor man kan købe lokale specialiteter som kød, honning og grøntsager. Slå også vejen forbi Årø Fiskerøgeri og køb lækre nyrøgede fisk med hjem.\nEn anden anbefalelsesværdig sejltur er med den moderne og eldreven dambåd på Haderslev Dam. Turen tager ca. en time og man kan stå af og på undervejs. En unik måde at opleve naturen og dyrelivet omkring dammen på. Et af de steder, man kan stå af, er ved Haderslev Dyrehave, der er Danmarks næststørste, og som består af både sletter og skov. Her lever ca. 200 dådyr og 20 krondyr, og hver sommer fødes ca. 70 kalve. Besøg også shopping miljøet i Haderslev og den smukke gotiske domkirke – Vor Frue Kirke.\nKan I lide at fiske, er der masser af muligheder ved Lillebælt – bl.a. efter store havørreder.\nLej sommerhus ved Råde Strand hos Dansk Sommerhusferie\nHos Dansk Sommerhusferie finder du et stort og meget forskelligartet udvalg af sommerhuse til udlejning. Der er udelukkende tale om private sommerhuse ved Råde Strand, så I kan glæde jer til en uforglemmelig ferie i et dejligt sommerhus, som er 100% individuelt indrettet efter ejerens egen stil. Et privat sommerhus ved Råde Strand er således det oplagte valg når det drejer sig om en dejlig ferie med nem adgang til spændende oplevelser.\nHer på siden er der samlet så mange private sommerhuse ved Råde Strand til leje, at der også er det helt rigtige sommerhus til dig. Uanset hvilken slags sommerhus du drømmer om, kan du hurtigt få et overblik over dine muligheder her på siden. Det giver ingen mening at søge efter et sommerhus på mange forskellige portaler; det er meget nemmere bare at søge på Dansk Sommerhusferie. Groft sagt: Hvis du ikke kan finde sommerhuset hos Dansk Sommerhusferie, så skyldes det at det ikke findes.\nDu får altid den laveste pris, når du lejer et privat sommerhus ved Råde Strand hos os, for vi har prisgaranti på alle vores sommerhuse.\nHvis du har spørgsmål i forbindelse med din leje af et privat sommerhus ved Råde Strand, hjælper vi gerne. Ring til os eller send en mail til info@dansk-sommerhusferie.dk, så finder vi en løsning.\nSeneste artikler om Råde Strand


Skrællekniv og -spidser - Karoto (Sort) - kun kr. 99.95\nHjem / Monkey Business / Skrællekniv og -spidser – Karoto (Sort)\nVarenummer (SKU): 519 Kategori: Monkey Business\nDekorér dine salater og andre retter med hjælp fra den særlige grøntsagsskræller Karoto, som på en nem og sjov måde spidser og skræller dine grøntsager til de fineste bånd. Båndene kan du bruge til et give et ekstra pift til enhver servering. Læg bånd af … læs mere her\nSkrællekniv og -spidser – Karoto (Sort) Produktfakta\nNavn: Skrællekniv og -spidser – Karoto (Sort)\nSkrællekniv og -spidser – Karoto (Sort) fra\nSkrællekniv og -spidser – Karoto (Sort) er en af de mest populære varer her på shoppen i den populære kategori Monkey Business. Du får også hele hele 30 dages returret oven i hatten når du køber Skrællekniv og -spidser – Karoto (Sort). Den gode service betyder at rigtig mange i Danmark køber deres Skrællekniv og -spidser – Karoto (Sort) i den kendte webshop Propagandashop.dk, der har alle de efterspurgte varer i deres sortiment. Hos webshoppens store udvalg finder du noget for alle, og der er det oplagte valg Skrællekniv og -spidser – Karoto (Sort). Når du handler online kan priserne findes lavere end i butikker- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nSkrællekniv og -spidser – Karoto (Sort) og online fordele\nHusk at når du køber varer i webshops, begunstiges du af bedre rettigheder, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Alle danske webshops skal jævnfør loven give 14 dages returret. når du har handlet dine varer, og du kan finde webshops der giver mere og nogle giver endda et helt års returret. En stor fordel for dig som forbruger er, at webshops har deres priser online, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, i den store skov af webshops, der er derude. For at det ikke skal være løgn, kan du endda lave en prissammenligning så snart du lige har fem minutter, og sidder ved computeren eller med din telefon. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Dine varer bliver sendt direkte hjem til dig, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. Webshops har ikke en kø som i butikker eller supermarkeder så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.\nSmåkageform – Nutter\nMagnote – Do not forget!\nDKK 119,95 DKK 50,00


BAYOUS - Randers musik fond\nOm Randers Musikfond\nRanders Musikfonds vedtægter\n14. august kl. 19:30 - 22:30\nZydeco og cajunmusik. Der bliver gang i den – igen – igen; så bare kridt danseskoene.\nCajun og Zydeco musik er først og fremmest dansemusik, og hvis det fremføres med et humør og en spillegejst som er tilfældet med Bayous, er intet øje tørt og intet ben urørt efter en koncert. Denne fantastiske musik fra Louisiana har taget det danske publikum med storm – og Bayous er vendt tilbage år efter år til et fyldt telt i Randers-Ugen.\nÅrhus gruppen Bayous blev dannet i 1986 som et alternativ til de andre 100 kopi-rock-orkestre der florerede på markedet og efterspørgslen var stor lige fra starten, også udenfor landets grænser.\nDen store succes skyldes bl.a. at Bayous er et af de eneste orkestre i Danmark, som er leveringsdygtige i Zydeco – Cajun – Tex Mex – musik, som stammer fra det sydlige USA og Mexico. Blandingen af harmonika-rock, fransk hopsa og fiddle-folk har resulteret i tumultagtige scener over hele landet – og dansen går over stok og sten.\nBayous har besøgt store og små festivaler, værtshuse, sportshaller, højskoler, kongresser, firmafester og privatfester i en skønsom blanding. Desuden har Bayous turneret i Hong Kong, på Færøerne, i Norge, Skotland, Holland & Belgien, og har medvirket i adskillige TV- og radioprogrammer. Alle steder er reaktionen som en 3-trins raket: chok – ellevild begejstring – udmattelse!\n…liver op på en grå hverdag, den slags burde kunne fåes på recept“\nHvor de fem musikere får energien fra må guderne vide, men hvor publikum får kræfterne fra kan vi godt røbe: Fra den spilleglæde og udstråling som overvælder og medriver publikum gang på gang.\nJazz & Folk Teltet, Dytmærsken\nRanders , 8900 Danmark + Google Maps\n« Spis før musikken: Skipperlabsskovs\nSpis før musikken: Frokostarrangement med mad »\nVore hovedsponsorer er:\nSideWalk Webløsninger © 2017