Illusionen om human krig\nSerbiske m�l f�r og efter angreb: t.h. har NATO angivet "possible collateral damage" ["mulige f�lgeskader"]. Lysbilleder anvendt under NATO-pressekonference 9. april 1999 af air commodore David Wilby.\nUnder Operation Allied Force understregede General Clark, at alliancens etiske angrebsstrategi havde kollideret med �nsket om milit�r effektivitet. Her interviewes han i et tv-studie i NATOs eget hovedkvarter. [Fotos: NATO]\nIllusionen om human krig: Erfaringer fra Kosovo og Irak\n22. marts 2005 | �I forl�ngelse af, at forventningerne til teknologien og planl�gningen er steget, er de vestlige befolkninger blevet mere og mere intolerante i forhold til krigens menneskelige pris. Men milit�r magt ER magten til at �del�gge og sl� ihjel. Det er essentielt, at de vestlige lande ikke overbeviser sig selv om, at milit�re resultater kan opn�s uden konsekvenser for civilbefolkningen under angreb.�\nKan krig v�re human? Kan man n� sine m�l hvis ikke man t�r bruge de rette midler? Skal bombepiloterne flyve s� h�jt, at de ikke selv kan blive ramt � hvis det betyder, at de rammer mindre pr�cist? De sp�rgsm�l rejser cand.scient.pol. Katrine L. DiBona i en stor artikel i R�SON om dilemmaerne ved den �humane� krig, som hun mener en farlig illusion.\nAf Katrine L. DiBona, Cand. scient. pol.\nKatrine Luise DiBona (f. 1978) er uddannet cand.scient.pol. fra Institut for statskundskab i Odense, Syddansk Universitet. Hun afleverede i efter�ret 2004 speciale om liberale demokratiers krigsf�relse i Bosnien, Kosovo og Irak. Hun arbejder p.t. som forskningsassistent ved Institut for statskundskab, Syddansk Universitet.\n�Kind-hearted people might of course think there was some ingenious way to disarm or defeat an enemy without too much bloodshed, and might imagine this is the true goal of the art of war. Pleasant as it sounds, it is a fallacy that must be exposed: war is such a dangerous business that the mistakes which come from kindness are the very worst� (Carl von Clausewitz).\nDE vestlige lande er blevet mere humane n�r de g�r i krig. Eller m�ske rettere sagt, de vestlige lande vil gerne v�re humane n�r de g�r i krig. Efter afslutningen af Den Kolde Krig er verdens magtbalance �ndret. De vestlige lande besidder uden sammenligning den st�rste milit�re magt i verden � og samtidig er de begyndt at fokusere p� emner som menneskerettigheder, demokrati og global ansvarlighed i deres udenrigspolitik. Vesten ser sig selv i rollen som ansvarlig supermagt � og den ansvarlighed indeb�rer, at milit�re operationer er karakteriseret ved m�dehold og hensyntagen til civilbefolkningerne, med andre ord: at krigsf�relsen er human. Men hvad karakteriserer egentlig human krigsf�relse? Og er det overhovedet muligt at kombinere den med milit�r effektivitet?\nKernen i human krigsf�relse er at begr�nse antallet af dr�bte. Midt i halvfemserne, i en rapport sponsoreret af det amerikanske milit�r foresl�r Alvin og Heidi Toffler endda, at m�ls�tningen for den amerikanske udvikling af v�ben og taktik m� v�re reduktionen eller eliminationen af risikoen for mennesker i krigssituationer. Det er en ambiti�s m�ls�tning. Formentlig er det ogs� en m�ls�tning, der lider under selvmodsigende logikker. Men selv hvis eliminationen af den menneskelig risiko i krig er utopisk, s� str�ber de vestlige lande stadig mod at begr�nse antallet af ofre, n�r de g�r i krig. Dette g�lder b�de blandt civilbefolkningen, egne styrker og - til en vis grad - fjendtlige styrker. Eller m�ske er det mere pr�cist at sige, at de vestlige lande g�r et indledningsvist fors�g p� human krigsf�relse. Men som de vestlige landes milit�re operationer i Kosovo og Irak kan bevidne, har vestens humane krigsf�relse ofte en meget begr�nset levetid.\nP� trods af de gode intentioner, p� trods af de avancerede v�ben og p� trods af de strikse regler for magtanvendelse, havde den humane krigsf�relse kun begr�nset holdbarhed i b�de Kosovo og Irak. _________________________\nForud for begge operationer var l�fterne om human krigsf�relse ellers mange. F�r NATOs Operation Allied Force i Kosovo, lovede den britiske udenrigsminister Lord Robertson for eksempel, at bombem�lene i landet udelukkende var milit�re, at ethvert bombem�l ville have et klart form�l, og at pr�cisionsammunition ville blive brugt. Endvidere var der ikke tale om at bombe Milosevic til fornuft, men udelukkende at reducere de milit�re enheder, der forfulgte albanerne i omr�det. NATOs talsmand James Shea understregede adskillige gange i l�bet af konflikten, at der aldrig havde v�ret en s� grundig indsats for at overholde krigens love og skelne mellem civile og milit�re m�l.\nOgs� Operation Iraqi Freedom blev pr�senteret som human krigsf�relse. Den amerikanske stabschef general Meyers forsikrede, at der ville blive taget ekstraordin�re forholdsregler for at beskytte b�de den civile befolkning og civile faciliteter. Ogs� briterne understregede det humane element i kampagnen og p�pegede n�dvendigheden af at overholde international ret og udelukkende angribe milit�re m�l, samt at juridisk r�dgivning altid skulle v�re inkluderet i udv�lgelsen af bombem�l.\nDet vestlige budskab var ikke til at tage fejl af: N�r vi bruger milit�r magt, bruger vi den p� den rigtige m�de. Men i l�bet af begge kampagner blev l�fterne delvist glemt og krigsf�relsen mindre entydig. P� trods af de gode intentioner, p� trods af de avancerede v�ben og p� trods af de strikse regler for magtanvendelse, havde den humane krigsf�relse kun begr�nset holdbarhed i b�de Kosovo og Irak.\nNATOs milit�re operation i Kosovo og Serbien fik navnet Operation Allied Force. Dens overordnede form�l var at tvinge de serbiske styrker ud af Kosovo. For at opn� dette m�tte den serbiske milit�re kapabilitet st�kkes gennem angreb p� b�de milit�re m�l i Serbien og tunge v�ben og logistiske st�tteenheder i Kosovo.\nDen indledende planl�gning af bombem�l var i h�j grad p�virket af det politiske �nske om human krigsf�relse. NATOs politiske ledere afviste st�rstedelen af de bombem�l, som de milit�re planl�ggere havde udvalgt. Ud af 2000 potentielle m�l var det indledningsvist kun 200, der var politisk acceptable. Derfor blev den f�rste del af kampagnen gennemf�rt med et meget begr�nset antal m�l, hovedsageligt i Kosovo. Det stod dog hurtigt klart, at denne strategi ikke havde nogen reel effekt p� serberne. Da de serbiske styrker i Kosovo og de forskellige komponenter af det serbiske luftforsvar var problematiske at identificere og ramme, blev angreb p� den milit�re infrastruktur i Serbien opprioriteret. Dermed blev ogs� olieraffinaderier, opbevaringsomr�der og v�bendepoter udvalgt som legitime bombem�l.\nNATOs m�lplanl�gning udviste en kontrol og omhyggelighed, der ikke tidligere var set i moderne krigsf�relse. V�beneksperter udvalgte de bedst egnede v�ben til samtlige m�l og evaluerede den forventede eksplosionskraft i forhold til fire niveauer af civil skade. Juridisk og moralsk evaluering var ogs� indbygget i planl�gningsprocessen. Hvert m�l blev gennemg�et i lyset af Geneve-konventionerne af milit�rjurister. Dette arbejde inkluderede l�bende vurderinger af, hvorvidt den forventede milit�re gevinst overgik den forventede civile skade; samt dragning af gr�nsen mellem civile og milit�re m�l. Endvidere skulle ethvert NATO-medlemsland med fly i luften godkende angrebsplanerne og ofte m�tte NATOs �verstkommanderende SACEUR General Wesley Clark, i samarbejde med NATOs Generalsekret�r Javier Solana, tage kontakt til de europ�iske hovedstader for at opn� godkendelse af specifikke m�l.\nHvor Golfkrigens missiler var i stand til at ramme specifikke bygninger eller bunkere, kunne Allied Force ramme pr�cise dele af bygninger, eksempelvis Milosevics sovev�relse p� anden sal.\nUdover den omhyggelige planl�gning af bombem�l var Operation Allied Force banebrydende i brugen af pr�cisionsammunition. 35 procent af de 23.000 missiler og bomber, som blev afsendt mod Jugoslavien, var pr�cisionsstyrede. General Clark konkluderede da ogs� hurtigt, at operationen havde brugt den h�jeste andel pr�cisionsammunition nogensinde i en v�bnet konflikt. Sammenlignet med Golfkrigen, hvor pr�cisionsammunition for alvor var blevet introduceret, udviste Operation Allied Force imponerende pr�cision. Hvor Golfkrigens missiler var i stand til at ramme specifikke bygninger eller bunkere, kunne Allied Force ramme pr�cise dele af bygninger, eksempelvis Milosevics sovev�relse p� anden sal. Det amerikanske forsvarsministerium konkluderede, at ingen milit�r operation af den st�rrelse nogensinde havde for�rsaget s� lidt skade p� ikke tilsigtede m�l. Den amerikanske forsvarsminister gik s� langt som at udn�vne Operation Allied Force til den mest pr�cise bombekampagne i historien.\nI starten af kampagnen blev det fra politisk side p�lagt General Clark at undg� bombning af serbiske kaserner. Rationalet var logisk: man kunne ikke forhindre et blodbad ved at starte et nyt. Bestr�belserne p� at undg� serbiske tab viste sig dog at v�re et kortvarigt f�nomen. If�lge General Clark blev de moralske angrebsrestriktioner opgivet p� grund af hensynet til den milit�re effektivitet. Et �r efter krigens afslutning reflekterede General Clark over bombekampagnen og pointerede, at serberne ikke var fjenden. I starten �nskede alliancen ikke engang at angribe serbiske soldater. Men tre uger senere, da alliancen ikke kunne f� krigen stoppet, begyndte den at bombe kaserner. Clark overvejede derfor om krigen kunne v�re stoppet tidligere, hvis man blot var begyndt at sl� dem ihjel tidligere. Alt i alt var cirka 31 procent af NATOs luftangreb rettet mod serbiske styrker p� jorden, og cirka 400 serbiske soldater mistede livet.\nMen den �ndrede holdning til de serbiske soldater var ikke nok til at skabe de �nskede milit�re resultater. I praksis havde NATO store problemer med at identificere og angribe de serbiske landstyrker i Kosovo og Serbien (og dermed d�mme op for den etniske udrensning). Derfor blev presset i h�jere og h�jere grad lagt p� strategiske m�l i Beograd. Udover angrebene p� milit�re anl�g blev ogs� tv- og radiosendere, metalbehandlingsanl�g, broer samt Milosevics private villa ramt. Angreb p� s�danne strategiske m�l udsatte den civile befolkning for v�sentlig risiko. Adskillige af m�lene viste sig da ogs� at v�re politisk kontroversielle, selv internt mellem alliancens medlemslande. Et eksempel var bombningen af tv- og radiosendere. If�lge General Clark var m�lene legitime, da senderne var del af Milosevics milit�re maskine, idet de b�de forl�ngede og forst�rkede konflikten. Den britiske premierminister Tony Blair st�ttede General Clark, mens den italienske udenrigsminister Lamberto Dini mente, at angrebene aldrig skulle have fundet sted.\nKritikken af NATO for ikke at udvise m�dehold steg med antallet af strategiske angreb. P� trods af at de strategiske m�l oftest var milit�re i natur og udvalgt p� grund af deres (potentielle) milit�re betydning, blev den h�jeste pris betalt af civilbefolkningen. FNs H�jkommiss�r for Menneskerettigheder Mary Robinson kritiserede NATO for at bombe civil infrastruktur ud fra rationalet om, at de kunne v�re milit�rt anvendelige og for at v�re den eneste dommer over, hvad der var acceptabelt at bombe. Den efterf�lgende nedsatte uafh�ngige internationale kommission konklude-rede, at p� trods af, at NATO havde udvist forsig-tighed i luftangrebene, havde bombningerne af civil infrastruktur medf�rt h�je sandsynligheder for civile tab. Samtidig blev brugen af traditionel ammunition intensiveret, for p� trods af l�fterne om gennemf�rt pr�cision i luftangrebene var pr�cisionsammunition langt fra den eneste v�bentype, der blev anvendt.\nNATO brugte ogs� 150 af de meget kritiserede klyngebomber. Brugen af klyngeammunition blev specielt intensiveret i den sidste del af kampagnen. Selv en episode den 7. maj, der resulterede i adskillige civile ofre, endte ikke alliancens brug af klyngebomber. Mens amerikanerne som et resultat af episoden afstod fra at bruge klyngebomber som fortsatte andre alliancepartnere med at bruge den kontroversielle ammunition. Der er da ogs� efterf�lgende blevet argumenteret for, at det netop var brugen af klyngebomber den 7. juni mod serbiske landtropper (som dr�bte adskillige hundrede), der endeligt �overtalte� de serbiske forhandlere til at indg� en aftale. NATOs brug af klyngebomber blev intensivt kritiseret af b�de Amnesty International og i den endelige rapport fra Kosovo-kommissionen. Amnesty p�pegede, at brugen af klyngeammunition stod i mods�tning til alliancens forsikringer om den h�jeste hensynstagen til den civile befolkning.\nEpisoden i Somalia, hvor amerikanske soldater i 1993 var blevet dr�bt og sl�bt gennem Mogadishus gader, havde stor betydning for specielt den amerikanske opfattelse, at tab blandt egne tropper for alt i verden skulle undg�s.\nEndelig blev NATOs l�bende overgang fra humane til mere traditionel krigsf�relse, fordret af organisationens modvilje mod at risikere egne tab. Episoden i Somalia, hvor amerikanske soldater i 1993 var blevet dr�bt og sl�bt gennem Mogadishus gader, havde stor betydning for specielt den amerikanske opfattelse, at tab blandt egne tropper for alt i verden skulle undg�s. Denne modvilje udm�ntede sig for det f�rste i, at alliancens bombefly ikke gik under 15.000 fod n�r de udl�ste deres last. Mens denne sikkerhedsforanstaltning beskyttede NATOs piloter mod de serbiske antiluftskyts, �gede det ogs� risikoen for fejlafleveringer og civile tab. Samtidig bet�d sikkerhedsforanstaltningen ogs�, at NATO blev tvunget til at fokusere p� de strategiske m�l i eksempelvis Beograd, da effektiviteten mod de operative serbiske styrker p� jorden i Kosovo blev begr�nset af h�jdekravet. For at stoppe serbernes etniske udrensning i Kosovo var det n�dvendigt at angribe deres styrker p� jorden. Men dette ville medf�re en �get risiko for NATOs piloter, idet s�danne m�l var sv�re at identificere fra NATOs hovedkvarter i Bruxelles - de m�tte endeligt identificeres af piloterne selv. General Clark st�dte gentagne gange p� modvilje og undrede sig over, hvordan man moralsk kunne retf�rdigg�re ikke at bombe de serbiske styrker p� jorden, n�r muligheden forel�. Siden Kosovo har de vestlige lande ikke i den grad s�gt at begr�nse egne tab. Som nedenst�ende diskussion af invasionen af Irak i 2003 ogs� indikerer, har terrorangrebene den 11. september til en vis grad devalueret amerikanernes frygt for egne tab.\nFordi vesten havde legitimeret operationen i Kosovo med moralsk forpligtigelse, m�tte magtanvendelsen v�re af tilsvarende moralsk kaliber.\nMen i Kosovo blev ogs� beslutningen om at udelade landtropper kritiseret for at minimere risikoen for egne tab p� bekostning af kosovoalbanerne. Mellem marts og juni m�ned blev 10.000 kosovo-albanere dr�bt af serbiske styrker. 14 dage efter kampagnens begyndelse var en halv million kosovoalbanere flygtet til nabolandene. Risikoen for mange utilsigtede civile tab, som blev accepteret af de politiske ledere for at minimere risikoen for deres egne soldater, tillod i h�j grad den anklagende finger at blive rettet mod NATO. NATO stod i et dilemma - mellem at tvinge Milosevic til at opgive og at g�re dette via human krigsf�relse. Fordi vesten havde legitimeret operationen i Kosovo med moralsk forpligtigelse, m�tte magtanvendelsen v�re af tilsvarende moralsk kaliber. Og det viste sig at v�re nemmere at forsvare bombekampagnens moralske m�l end bombekampag-nens midler.\nDilemmaerne omkring human krigsf�relse har ikke kun gjort sig g�ldende under Operation Allied Force. P� trods af at invasionen af Irak var befriet for de h�je moralske m�ls�tninger (Irak kunne trods alt vurderes som en trussel mod vestlig sikkerhed), blev verden endnu engang lovet human krigsf�relse.\nOperation Iraqi Freedom havde som overordnet m�l at v�lte Saddam Husseins regime. I mods�tning til Allied Force inkluderede Iraqi Freedom landtropper allerede fra starten. Om aftenen den 21. marts 2003 blev bombardementet af Bagdad indledt. Samtidig krydsede amerikanske og britiske tropper den irakiske gr�nse fra Kuwait. I de efterf�lgende fire dage bombarderede de allierede styrker intensivt - i overensstemmelse med deres shock and awe-strategi. Samtidig arbejdede den amerikanske tredje infanteridivision sig hastigt mod Bagdad, mens de britiske styrker sikrede de sydlige byer og omkransede Basra. I ugerne der fulgte, fortsatte de allierede med at bombe strategiske m�l. Den 7.april var Basra faldet, og to dage efter blev Saddams statue p� Firdouzpladsen i Bagdad v�ltet. Bagdad var indtaget.\nIrakerne fik aldrig igangsat s� meget som et eneste luftangreb.\nDen indledende bombekampagne var omhyggeligt planlagt med henblik p� at minimere risikoen for civile tab. Som i Operation Allied Force blev de planlagte m�l l�bende vurderet af v�beneksperter og milit�rjurister. De foretrukne m�l var irakiske antiluftsystemer og flyvev�benets milit�re kapabilitet. Amerikanerne fik da ogs� hurtigt etableret total luftdominans og irakerne fik aldrig igangsat s� meget som et eneste luftangreb. Efter den indledende kampagne fokuserede amerikanerne p� �effekt-baseret� bombning specielt rettet mod milit�re faciliteter og kommunikationsenheder. Samtidig blev angrebene p� den irakiske republikanske garde intensiveret.\nP� trods af at Operation Iraqi Freedom ikke opererede med den samme modvilje mod direkte at angribe fjendtlige styrker, udviste man, i hvert fald i starten, stor omhyggelighed i at undg� un�dvendige civile tab. Koalitionen syntes ogs� villig til at prioritere de civile hensyn tiln�rmelsesvist lige s� h�jt som beskyttelsen af egne tropper. Samtidig udgjorde pr�cisionsammunition udgjorde n�sten 70 procent af ammunitionen.\nOgs� de allierede landstyrker opererede indledningsvist under strikse regler for magt-anvendelse. Der blev udelt skrevne regler til samtlige soldater. Reglerne understregede at soldaterne 1) udelukkende m�tte angribe fjendtlige styrker og milit�re m�l, 2) skulle sk�ne civile og civil ejendom, 3) skulle opf�re sig med �re og v�rdighed, samt 4) skulle overholde krigens love. Specielt sondringen mellem civile og fjendtlige personer blev understreget som en v�sentlig del af strategien for at �vinde irakernes hjerter�. Ogs� de 32 Apache-kamphelikoptere, som var inkluderet i Operation Iraqi Freedom, var underlagt strikse regler for magtanvendelse og p�lagt aldrig at besvare skud i befolkede omr�der.\nEndnu engang fik human krigsf�relse kun en kort levetid. Reglerne for magtanvendelse blev dramatisk �ndret, efter irakere begyndte at bruge selvmordsbomber.\nMen endnu engang fik human krigsf�relse kun en kort levetid. Reglerne for magtanvendelse blev dramatisk �ndret, efter irakere begyndte at bruge selvmordsbomber. Specielt selvmordsbomben, der, blot halvanden uge efter invasionens start, eksploderede ved checkpointet i Najaf fik konse-kvenser. Adskillige officerer begyndte at opfordre soldaterne til at g� ud fra, at civile var kombattanter, indtil det modsatte var bevist. Ogs� i Bagdad fik styrkerne besked p�, at alle m�l var fjendtlige i stedet for at foretage positiv identifikation. Omr�det ved al-Nasiriyya blev erkl�ret fjendtligt og styrkerne fik tilladelse til at skyde p� alt, der bev�gede sig. Samtidig blev restriktionerne p� Apache- helikopterne oph�vet, da de fik tilladelse til at besvare ild i selv befolkede omr�der.\nOgs� i forhold til udv�lgelsen af bombem�l n�rmede den omhyggeligt planlagte fase sig efterh�nden slutningen, og improvisationens problemer begyndte at melde sig. De planlagte m�l udgjorde nu kun halvdelen af alle m�l. Resten var targets of opportunity. Adskillige sortier blev fl�jet uden nogen centraliseret kontrol med hvilke m�l, der blev ramt. Tillige havde amerikanerne store problemer med at identificere deres m�l. Ofte blev m�l angrebet, udelukkende fordi de kunne associeres med milit�ret, eller fordi de havde specielle sikkerhedsforanstaltninger. Ofte havde amerikanerne ingen sikker viden havde om faciliteternes anvendelse forud for invasionen. Det var derfor ofte h�jst tvivlsomme efterretninger som placerede faciliteter p� listen over potentielle bombem�l. Forsvarsminister Donald Rumsfeld skulle fungere som politisk kontrol, idet han personligt skulle godkende bombem�l med store potentielle store civile tab. I juli rapporterede New York Times, at mere end 50 af s�danne m�l var blevet foresl�et og at Rumsfeld havde godkendt dem alle.\nDet var ofte h�jst tvivlsomme efterretninger som placerede faciliteter p� listen over potentielle bombem�l.\nEndvidere blev de s�kaldte tids-sensitive m�l introduceret. S�danne m�l d�kkede hovedsageligt over efterretninger om det irakiske lederskabs tilholdssteder. I forhold til human krigsf�relse var disse typer m�l dybt problematiske. For det f�rste tillod tidsbegr�nsningerne ikke tilstr�kkelig evaluering af risikoen for civile tab. For det andet var m�lene ofte placeret i t�t befolkede omr�der. Endeligt var koordinaterne ofte udledt fra upr�cise satellittelefoner, der kun kunne lokaliseres indenfor en 100 meter radius. Af de 50 godkendte tids-sensitive m�l opn�ede ingen at ramme det tilsigtede m�l.\nKlyngebomberne blev hovedsageligt brugt mod de irakiske styrker i de s�kaldte kill-boxes, hvor irakiske styrker blev man�vreret ud i det fri, omringet og bombet.\ngs� m�ngden af ikke-pr�cisionsammunition blev gradvist �get. Igen blev de berygtede klyngebomber anvendt. I l�bet af kampagnen brugte luftv�rnet 1276 klyngebomber, hvilket svarer til 247.836 spr�ngladninger, mens landstyrkerne affyrede 11.606 klyngeammunitioner, hvilket svarer til n�sten 2 millioner spr�ngladninger. P� trods af, at amerikanerne har udviklet og i h�j grad brugte nyudviklede og mere pr�cise klyngebomber, blev ogs� de for�ldede brugt i kampagnens sidste fase. Klyngebomberne blev hovedsageligt brugt mod de irakiske styrker i de s�kaldte kill-boxes, hvor irakiske styrker blev man�vreret ud i det fri, omringet og bombet. Men luftv�rnet brugte ogs� klyngebomber i befolkede omr�der. Lidt over en m�ned inde i kampagnen, blev klyngebomber eksempelvis brugt i al-Hilla. 30 civile mistede livet og over 100 blev s�ret. Ogs� landstyrkerne brugte i vidt omfang klyngebomber, p� trods af at klyngeammunition brugt af landtropper er mindre pr�cise end luftv�rnets.\nDirekt�ren for organisationen Landmine Action, Richard Loyd, udtalte efterf�lgende, at brugen af klyngebomber i Irak modsagde enhver regerings p�stande om at minimere civile tab. I en af de mest detaljerede redeg�relser for Operation Iraqi Freedom konkluderes det, at koalitionen vurderede, at deres oprindelige begr�nsninger p� legitime bombem�l og regler for magtanvendelse var for restriktive til at skabe milit�r gennemslagskraft. Derfor valgte koalitionen at �ge intensiteten og koncentrationen af urbane m�l og �gede derved de civile tab.\nHuman krigsf�relse med begr�nset holdbarhed?\nB�de Operation Allied Force og Iraqi Freedom st�dte p� problemer med at forene human krigsf�relse og milit�r effektivitet. Begge kampagner startede ud med human krigsf�relse: pr�cisions-ammunition udgjorde st�rstedelen af ammunitionen, og bombem�lene blev omhyggeligt udvalgt og kontrolleret. Men da de milit�re resultater stadig lod vente p� sig begyndte de vestlige lande i begge tilf�lde at fravige de humane normer. Brugen af klyngebomber blev intensiveret, kontroversielle bombem�l blev angrebet, og reglerne for magtanvendelse blev afslappet. Derfor er det m�ske n�dvendigt at sp�rge, om human krigsf�relse overhovedet kan forenes med milit�r effektivitet? M�ske er human krigsf�relse reelt modstridende med brugen af milit�r magt?\nDer kan i hvert fald ikke herske tvivl om, at de vestlige landes fors�g p� at f�re human krigsf�relse i praksis endte med at f�re til gradvist intensiverede angrebsstrategier. Beslutningerne om l�bende at �ge det milit�re pres p� henholdsvis det serbiske og irakiske styre bet�d, at de indledende faser af kampagnerne var b�de humane og ineffektive, mens den anden del af kampagnerne var effektive, men inhumane. Derfor er den mest foruroligende l�restreg fra Kosovo og Irak m�ske, at de mest effektive milit�re indgreb involverede angreb p� den civile infrastruktur og en mere afslappet holdning til tab blandt civilbefolkningen.\nMens den humane krigsf�relse altid vil v�re et fors�g v�rd, s� vil den sj�ldent manifestere sig som andet end et fors�g.\nUmiddelbart kan den humane holdning synes tiltalende. I udgangspunktet vil vesten altid s�ge den humane krigsf�relse � hvor de milit�re angreb ikke rettes mod uskyldige civile. Men mens den humane krigsf�relse altid vil v�re et fors�g v�rd, s� vil den sj�ldent manifestere sig som andet end et fors�g. Som i Kosovo og Irak vil hensynet til milit�re resultater veje tungere end humane hensyn. Men ofte vil brugen af milit�r magt v�re lettere at acceptere, b�de for de vestlige landes politikere og de vestlige landes befolkninger, n�r man kan tr�ste sig med kun at p�f�re meget f� civile tab. Milit�re angreb vil s�ledes aldrig v�re rettet mod de serbiske, det irakiske eller det iranske folk - kun mod de despotiske regimer, der undertrykker de uskyldige civil-befolkninger. Problemet er, at milit�r magtanven-delse aldrig kan blive s� entydig. Som eksemplificeret i Kosovo og Irak er en komplet adskillelse af det civile og det milit�re dybt problematisk. Selv med klar afstandstagen til bevidste angreb p� civilbefolkningen, er det n�dvendigt at erkende, at eksempelvis angreb p� civil infrastruktur eller milit�re m�l i befolkede omr�der kan v�re en yderst effektiv komponent i at presse et regime til overgivelse eller til forhandlingsbordet. Og det var da ogs�, hvad de vestlige lande gjorde brug af i b�de Kosovo og Irak. Som Clausewitz pointerede i starten af 1800tallet, er krig blot den forl�ngede arm af politik.\nUnder Operation Iraqi Freedom beklagede general Myers, at amerikanerne var blevet n�dt til at rette angreb mod m�l i civile omr�der, men understregede at war is not a tidy affair, it�s a very ugly affair. Under Operation Allied Force understregede General Clark, at alliancens etiske angrebsstrategi havde kollideret med �nsket om milit�r effektivitet. Clark funderede efterf�lgende over, hvorvidt det var bedst at sl� 500 mennesker ihjel den f�rste nat eller, med overgivelse som det endelige m�l, at sl� dem ihjel langsomt. Han konkluderede, at alt andet lige var det bedre at f� det overst�et hurtigt.\nSelv med klar afstandstagen til bevidste angreb p� civilbefolkningen, er det n�dvendigt at erkende, at eksempelvis angreb p� civil infrastruktur eller milit�re m�l i befolkede omr�der kan v�re en yderst effektiv komponent i at presse et regime til overgivelse eller til forhandlingsbordet.\nDen farlige illusion\nPointen er, at de vestlige lande bliver n�dt til at erkende konsekvenserne af at slippe deres milit�re magt l�s. I forl�ngelse af, at forventningerne til teknologien og planl�gningen er steget, er de vestlige befolkninger blevet mere og mere intolerante i forhold til krigens menneskelige pris. Mens det selvsagt er �nskeligt, at de vestlige lande (eller alle lande for den sags skyld) s�ger at inddrage human krigsf�relse i deres milit�re strategier, m� dette ikke forlede de vestlige lande til at tro, at de kan f�re �blodl�se� krige. Milit�r magt er magten til at �del�gge og sl� ihjel. Det er essentielt, at de vestlige lande ikke overbeviser sig selv om, at milit�re resultater kan opn�s uden konsekvenser for civilbefolkningen under angreb.\nDerfor er det en farlig udvikling, at l�fter om human krigsf�relse i h�j grad er blevet en integreret del af de vestlige landes legitimering af at bruge milit�r magt. N�r legitimiteten af en milit�r operation bliver betinget af udf�relsen � det vil sige, n�r sagen kun er v�rd at k�mpe for hvis kampen kan udf�res humant og uden egne tab � bliver vesten s�rbar. Human krigsf�relse vil h�jst sandsynligt blive opgivet til fordel for milit�r effektivitet, og de vestlige lande kan med rette kritiseres for at have brudt deres l�fter. For uanset m�ngden af l�fter s� er konsekvensen af milit�re kampagner civile ofre. Hvis vesten skal skatte menneskeliv s� h�jt som human krigsf�relse foreskriver, skal milit�re kampagner kun iv�rks�ttes, hvis deres form�l er v�rd at miste liv for. Ellers risikerer de vestlige lande at undervurdere den pris, der altid skal betales ved milit�re indsatser. I v�rste fald kan troen p�, at vestens milit�re operationer kan gennemf�res uden nogen n�vnev�rdig grad af menneskelig lidelse betyde, at de vestlige lande bliver mindre forbeholdne i at bruge milit�r magt.\n Clausewitz, C. v. (1976) On War, Edited and translated by Michael Howard and Peter Paret, Princeton University Press.\n Toffler, A. and Toffler, H. (1994) War and Anti-War: Survival at the Dawn of the Twenty-first Century, Warner Books, London\n Roberts, A. (1999) �NATO�s �Humanitarian War� over Kosovo�, Survival, 41(3), side 102-123.\n Amnesty International (2000) �NATO/FRY: �Collateral Damage� or Unlawful Killings?�, AI Index: EUR 70/18/00, Publiceret i juni 2000.\n Conetta, C. (2004) �The Wages of War: Iraqi Combatant and Noncombatant Fatalities in the 2003 Conflict�, Project on Defense Alternatives Research Monograph #8, den 20. oktober 2003.\n Cordesman, A. H. (2003) The Iraq War: Strategy, Tactics and Military Lessons, the Centre for Strategic and International Studies, Praeger, Westport and London.\n Funnell, R. (2000) �Military history overturned: Did air power win the war?� in Schnabel, A. and Thakur, R. (Eds.) Kosovo and the Challenge of Humanitarian Intervention � Selective Indignation, Collective Action and International Citizenship, United Nations University Press, side 433-447.\n Ignatieff, M. (2001) Virtual War. Kosovo and Beyond, Vintage, London.\n Clark, W.K. (1999) �Effectiveness and Determination�, The International Press, den 2. juni 1999.\n United States Department of Defense (1999) �Kosovo/Operation Allied Force After-Action Report�, Rapport til Kongressen, den 31. januar 2000.\n Air Force Magazine Editorial (1999) �Echoes from Allied Force�, Air Force Magazine, 82(8), side1-8. Men p� trods af pr�cisionen var pr�cisionsammunition ikke ufejlbar og der var adskillige tilf�lde af utilsigtede civile tab: Den 14. april blev en flygtningekonvoj bombet ved Korisa, den 7. maj blev den kinesiske ambassade i Beograd ramt og den 30. maj blev Varvarin broen ramt, blot for at n�vne de mest kendte.\n �The Serbs were not the enemy. I mean, we didn�t even wanted to kill Serb soldiers in the beginning�Three weeks later, when we couldn�t get this thing stopped, we started bombing barracks. Maybe we could have stopped it earlier, if we had just started killing them earlier�.General Clark er citeret i Der Derian, J. (2001) Virtuous Wars. Mapping the Military-Industrial-Media-Entertainment Network, Westview Press, Boulder and Oxford.\n The Washington Post, den 24. april 1999.\n Kommissionen blev nedsat p� initiativ fra flere internationale figurer, blandt andet den svenske statsminister G�ran Persson og den sydafrikanske dommer Richard Goldstone. Rapporten blev efterf�lgende afleveret til FNs General Sekret�r Kofi Annan.\n Independent International Commission on Kosovo (2000) The Kosovo Report, Oxford University Press, Oxford and New York.\n Amnesty International, 2000.\n Coicaud, J. (2000) �Solidarity versus geostrategy: Kosovo and the dilemmas of international democratic culture� in Schnabel, A. and Thakur, R. (Eds.) Kosovo and the Challenge of Humanitarian Intervention � Selective Indignation, Collective Action and International Citizenship, United Nations University Press, side 462-476.\n Daalder, I. H. and O�Hanlon, M. E. (2000) Winning Ugly. NATO�s War to Save Kosovo, Brookings Institution Press, Washington D.C.\n Clark, W.K. (2001) Waging Modern War, PublicAffairs Oxford.\n Independent International Commission on Kosovo, 2000.\n Thakur, R. and Schnabel, A. (2000) �Unbridled humanitarianism: Between justice, power and authority� in Schnabel, A. and Thakur, R. (Eds.) Kosovo and the Challenge of Humanitarian Intervention � Selective Indignation, Collective Action and International Citizenship, United Nations University Press, side 496-504.\n Clark, W. K. (2003) Winning Modern Wars: Iraq, Terrorism and the American Empire, Public Affairs, New York.\n Human Rights Watch (2003) �Off Target. The Conduct of the War and Civilian Casualties in Iraq�, Human Rights Watch Pub.\n Ramesh, R. (Ed) (2003) The War We Could Not Stop. The Real Story of the Battle for Iraq, Faber and Faber Ltd., London.\n Citeret i Cordesman, 2003.\n Would it be better to kill five hundred people on the first night? Or is it better to kill them slowly, and ultimately have them give up? I think all things being equal, it�s better to get it over sooner rather than later� (citeret i Der Derian, 2001).\n PoKempner, D. (2001) �Collateral Damage: Assessing Violations from the Outside�, working paper presented at the workshop on �Humanitarian Challenges in Military Interventions�, the Carr Center for Human Rights Policy, Harvard University, 29-30 november, 2001.\nKatrine L. DiBona i R�SON | Illusionen om human krig: Erfaringer fra Kosovo og Irak\n�De vestlige lande vil gerne v�re humane n�r de g�r i krig. Budskabet er klart: N�r vi bruger milit�r magt, bruger vi den p� den rigtige m�de. Men p� trods af de gode intentioner, p� trods af de avancerede v�ben og p� trods af de strikse regler for magtanvendelse, havde den humane krigsf�relse kun begr�nset holdbarhed i b�de Kosovo og Irak. I l�bet af begge kampagner blev l�fterne delvist glemt og krigsf�relsen mindre entydig.�\nKan krig v�re human? Kan man n� sine m�l hvis ikke man t�r bruge de rette midler? Skal bombepiloterne flyve s� h�jt, at de ikke selv kan blive ramt � hvis det betyder, at de rammer mindre pr�cist? De sp�rgsm�l rejser cand.scient.pol. Katrine L. DiBona i en stor artikel i R�SON:\n�B�de i Kosovo og Irak startede man med human krigsf�relse. Men da de milit�re resultater stadig lod vente p� sig begyndte de vestlige lande i begge tilf�lde at fravige de humane normer. Brugen af klyngebomber blev intensiveret, kontroversielle bombem�l blev angrebet, og reglerne for magtanvendelse blev afslappet.� Et eksempel var i Irak, hvor amerikanerne betegnede det irakiske lederskab som �tids-sensitive� m�l � dvs. at man pr�vede at ramme dem hvor de opholdt sig: � I forhold til human krigsf�relse var disse typer m�l dybt problematiske. M�lene var ofte placeret i t�t befolkede omr�der og koordinaterne ofte udledt fra upr�cise satellittelefoner. Af de 50 godkendte tids-sensitive m�l opn�ede ingen at ramme det tilsigtede m�l.�\nI artiklen advarer DiBona derfor mod illusionen om en �human� eller �blodl�s� krig. Hun insisterer: �De vestlige lande bliver n�dt til at erkende konsekvenserne af at slippe deres milit�re magt l�s. I forl�ngelse af, at forventningerne til teknologien og planl�gningen er steget, er de vestlige befolkninger blevet mere og mere intolerante i forhold til krigens menneskelige pris. Men milit�r magt ER magten til at �del�gge og sl� ihjel. Det er essentielt, at de vestlige lande ikke overbeviser sig selv om, at milit�re resultater kan opn�s uden konsekvenser for civilbefolkningen under angreb.�\nOg hun forts�tter: �Hvis de vestlige lande skatter menneskeliv s� h�jt som human krigsf�relse foreskriver, skal milit�re kampagner kun iv�rks�ttes, hvis deres form�l er v�rd at miste liv for. Ellers risikerer de vestlige lande at undervurdere den pris, der altid skal betales ved milit�re indsatser.�


Selskabs- og kapitalmarkedsretlige opgaver. Test din viden – Karnov Group\naf Peer Schaumburg-Müller, Morten Schaumburg-Müller & Erik Werlauff\nBogen indeholder, som den eneste opgavesamling inden for fagområdet på markedet, en række opgaver inden for selskabs- og kapitalmarkedsretten. Bogen indeholder også vejledninger til besvarelsen af opgaverne, sådan at disse kan bruges efterfølgende af den, der har søgt at løse opgaven.\nOpgaverne er opgaver, som forfatterne selv har brugt til deres undervisning i selskabs- og kapitalmarkedsret.\nBogen retter sig mod den, der på universiteter, business schools eller på specialkurser skal tilegne sig og forstå selskabsretten.\nOpgaverne er særdeles velegnet til både studerende, der arbejder alene, og studerende, der løser opgaverne i mindre grupper med henblik på studie- og eksamensforberedelse.\nMorten Schaumburg-Müller er chefkonsulent i Justitsministeriet, ekstern lektor i selskabsret ved Det Juridiske Fakultet, Københavns Universitet, juridisk sekretær i Klagenævnet for Domænenavne og censor på Statskundskab. Han er forfatter til fagtidsskriftartikler inden for selskabs- og immaterialret samt medforfatter til en bog inden for kapitalmarkedsretten.\nPeer Schaumburg-Müller er vicedirektør i TDC A/S, adjungeret professor på Aalborg Universitet, ekstern lektor i selskabs- og kapitalmarkedsret ved CBS, Law og censor på bl.a. de juridiske uddannelser. Han er forfatter og medforfatter til en lang række bøger og fagtidsskriftartikler inden for særligt selskabs- og kapitalmarkedsretten.\nErik Werlauff er professor, dr.jur., advokat og forsker og underviser ved Aalborg Universitet og virker endvidere som bl.a. advokat og voldgiftsdommer. Han er forfatter og medforfatter til talrige bøger inden for bl.a. selskabs- og kapitalmarkedsretten.\nKAPITEL 1. Introduktion til at skrive en erhvervsretlig opgave\n1.1. Skriv en god opgavebesvarelse\n1.2. Bring din selvsikkerhed i top\n1.3. Disponer tiden rigtigt\n1.4. Læs faktum ordentligt. Læs det én gang til\n1.5. Referér ikke faktum i din besvarelse\n1.6. Skriv et klart, tydeligt og enkelt sprog\n1.7. Skriv disposition, inden du begynder\n1.8. Citér domme og litteratur, hvis det er relevant\n1.9. Helgardér dig med alternative svar, men digt ikke selv\n1.10. Husk at koble den sunde fornuft ind\n1.11. Aflever ikke, straks du er færdig, men udnyt resttiden effektivt\n1.12. Når tiden er gået\nKAPITEL 2. Selskabsretlige opgaver\n2.3. Vejledning til besvarelse\nKAPITEL 3. Kapitalmarkedsretlige opgaver\n3.3. Vejledning til besvarelse\nUddrag af kapitel 2 (læs hele uddraget her)\nDette kapitel 2 indeholder en række selskabsretlige opgaver – i alt 21 stk.\nDer er som udgangspunkt tale om opgaver, som er rubriceret på et grundlæggende niveau, men det betyder ikke, at de ikke med fordel også kan anvendes også af den der læser selskabsret på udvidet niveau. Selvom selskabsret læses på udvidet niveau, forudsættes jo dog en forståelse og tilegnelse af den grundlæggende selskabsret. Flere opgaver – særligt i den sidste del af kapitlet – indeholder dog særskilt opgaver på kandidatniveau.\nOpgaverne indeholder spørgsmål inden for mange dele af den klassiske selskabsret, således f.eks. om stiftelse, kapitalejeren, kapitalen, herunder kapitaltab og kapitalforhøjelse, stemmeret, hæftelse, vedtægter og ejeraftaler, selskabsledelsen, generalforsamlingens, årsregnskab, udbytte og gaver, koncernen og ledelsesansvar.\nDe fleste opgaver relaterer sig til kapitalselskaber og typisk også til aktieselskabet som selskabsform. I mindre omfang er der dog også opgaver der vedrører andre selskabsformer, herunder anpartsselskaber, interessentskabet m.fl.\nUanset at de fleste opgaver kan rubriceres på et mere grundlæggende niveau er sværhedsgraden forskellig, idet selskabsret udbydes både på universiteterne på jura og på handelshøjskolerne på cand.merc.jur-og cand.merc. aut-uddannelserne. Inden man kaster sig over de enkelte opgaver, skal man derfor lige overveje.\nDe 21 opgaver indeholdes nedenfor i pkt. 2.2., 2.2.1 til 2.2.21.\nI pkt. 2.3. indeholdes så vejledninger til besvarelserne. Der er ikke tale om idealbesvarelser, men råd, vejledning og hints til hvad en besvarelse af den enkelte opgave i hvert fald skal berøre og behandle. Vejledningerne indeholder endvidere vejledning om hvilke bestemmelser – eller hjemmelsgrundlag – der er relevante at inddrage i den enkelte delbesvarelse.\nVejledningerne i pkt. 2.3., pkt. 2.3.2. til 2.3.22., knytter sig til de i alt 21 opgaver i pkt. 2.2.\n2.2.1. Opgave nr. 1 – virksomhed vs. aktieselskaber (ledelsesansvar, aktionærlån, honorar, kapitaltab, generalforsamlingsdeltagelse og taleret)\nJens Jensen har længe drevet et mindre servicefirma, som tilbyder viceværtservice, havepleje, snerydning om vinteren o. lign. Der er nogle få ansatte i firmaet, som er organiseret som et enkeltmandsfirma.\nJens Jensen er en lidt nervøs type og er bange for at komme til at hænge på erstatningskrav, hvis en af de ansatte kommer ud for en arbejdsskade f.eks. i forbindelse med betjening af firmaets maskinpark eller hvis de ansatte skulle ødelægge noget hos kunderne. Samtidig overvejer han er gå sammen med sønnen, som er uddannet gartner, idet mange kunder efterspørger egentligt gartnerarbejde.\nJens Jensen henvender sig derfor til en advokat, som han finder i lokalavisen, og beder denne om at rådgive ham om, hvordan han bedst undgår af egen lomme at skulle betale erstatning til ansatte eller kunder. Samtidig beder han advokaten om at fortælle ham hvordan han bedst organiserer virksomheden med henblik på at optage sønnen i firmaet.\nSpørgsmål 1: Hvad skal advokaten svare Jens Jensen?\nJens Jensen ender med at stifte et aktieselskab. Hertil overflytter han de aktiviteter, som har været i enkeltmandsfirmaet.\nJens Jensen har uregelmæssige indtægter i firmaet og har nogle gange brug for at trække kapital ud af firmaet. Jens Jensen spørger derfor advokaten ind til hvilke regler der gælder for at tage penge ud af aktieselskabet og hvad der sker, hvis han f.eks. låner penge af aktieselskabet til at finansiere privatforbrug i en periode med svigtende indtægter.\nSpørgsmål 2: Hvad skal advokaten svare på Jens Jensens spørgsmål?\nJens Jensen, hans hustru Margit Jensen og sønnen Ole Jensen er alle tre medlemmer af bestyrelsen. Samtidig ejer Jens Jensen og Ole Jensen hver 50 pct. af aktieselskabet.\nI bestyrelsen har medlemmerne hidtil modtaget et honorar på 50.000 kr. om året, men det forhøjes til 100.000 kr. om året.\nDa revisor i forbindelse med revision af årsregnskabet hører om de forhøjede bestyrelseshonorarer, mener han at der er et problem. Revisor siger, at det kan de slet ikke beslutte. De er inhabile.\nSpørgsmål 3: Hvordan er processen i forhold beslutningen om at forhøje bestyrelseshonoraret og var Jens Jensen og Ole Jensen inhabile i forbindelse med at de traf beslutningen om at forhøje bestyrelseshonoraret?\nFirmaet begynder efter nogle år at gå dårligt bl.a. fordi Ole Jensen ofte drikker lidt for mange øl og svigter kundeaftaler. Revisor konstaterer i forbindelse med en revision af årsregnskabet at 2/3 af aktiekapitalen er tabt.\nSpørgsmål 4: Skal Jens Jensen og Ole Jensen gøre noget i denne situation og i givet fald hvad?\nForholdet mellem Jens Jensen og Ole Jensen er efterhånden på frysepunktet og Ole Jensen er bange for, at Jens Jensen vil “tage røven på ham” på generalforsamlingen. Han ønsker derfor at tage sin nye veninde Petra Pedersen med, idet hun engang har læst forvaltningsret på Folkeuniversitetet i et semester.\nDa Ole Jensen møder op på generalforsamlingen sammen med Petra Pedersen, afviser Jens Jensen at veninden kan deltage. Ole Jensen fastholder, at Petra Pedersen kan deltage. De enes dog, efter et længere skænderi, om at ringe til den advokat, som Jens Jensen tidligere har brugt, og høre om Ole Jensen er berettiget til at tage veninden med på generalforsamlingen.\nSpørgsmål 5: Hvad skal advokaten svare?\nJens Jensen siger også, at hvis veninden virkelig kan deltage i generalforsamlingen, så må hun i hvert fald ikke sige et ord. Ole Jensen afviser dette. Ham mener at Petra Pedersen godt må blande sig. Da han selv får advokaten i røret, spørger han derfor også om Petra Pedersen må tage ordet på generalforsamlingen og støtte ham.\nSpørgsmål 6: Hvad skal advokaten svare på dette spørgsmål?\nDer ønskes i forhold til spørgsmål 1-6 en udførlig besvarelse med en klar sammenhængende retlig argumentation.


300 gardere indtager Fredericia\nDer er lagt op til stor musik og flot optræden, når cirka 300 gardere mellem 8 og 25 år fylder fæstningsbyen.\n300 gardere mødes i den 9. udgave af Fredericia Garderfestival i den kommende weekend. Det hele skydes i gang med stor fælles koncert på rådhuspladsen lørdag den 9. maj klokken 10.30, hvor borgmester Jacob Bjerregaard åbner festivalen. Herefter spiller garderne rundt omkring i byen, inden de igen samles til show, koncert og tattoo på Axeltorv klokken 14.30.\nDer venter publikum en stor musikalsk oplevelse med nogle af Danmarks bedste bygarder. I år får Fredericia Garderfestival besøg af Danehofgarden, Den Sønderjyske Pigegarde, Horsens Garden, Juelsminde Pigegarde, Odense Pigegarde og Vedbæk Garden, foruden 6. Juli Garden selv.\nFredericia Garderfestival bringer publikum og gardere tættere på hinanden. Garderne vil gerne vise, hvad de kan - og dermed få børn og unge til at fatte interesse for at spille musik og være med i det fællesskab, som en garde tilbyder.\nPå byens plejecentre får beboerne en lille intim koncert søndag formiddag, når de får besøg af en af bygarderne.\nSe hele programmet for Fredericia Garderfestival 2015 på www.6juligarden.dk.


NEW PLACEMENT - Be Clear\n– til dig, der er på vej videre\nEt femtrinsprogram, der styrker din selvtillid gennem et karriereskift. Forløbet sammensættes indholds- og tidsmæssigt, så det passer til dig og din særlige situation. Der vil både være coaching, idéudvikling, skrivebordsarbejde og opsøgende arbejde indlagt i programmet. Bliv klogere på dig selv og din karriere.\nFRA STUDERENDE TIL KARRIERE\nDu er på vej ud i erhvervslivet og vil gerne sikre, at du vælger det rigtige job.\nBLIV KLAR TIL EN MENINGSFULD KARRIERE\nDu har et job, men overvejer et karriereskifte og ønsker rådgivning til at træffe de rette valg og finde ind til ”dit kald”. Hvad gør du?\nFRA EN SVÆR SITUATION TIL DIT LIVS STØRSTE CHANCE\nDu er blevet opsagt og kigger på dine fremtidsmuligheder i et for smalt perspektiv. Glaskuglen for fremtiden er uklar, og du ønsker at vælge rigtigt.\nFOREDRAG "STEP UP"\nFå 1,5 time med ”Step Up – og få dig en karriere!\nDeltagere max 20 personer.\nTre timer, hvor du får masser af inspiration og værktøjer til at gøre det let at arbejde med et jobskifte.\nEmner: Din mentor, dit personlige cv, ansøgningen, netværk, dresscode, dine styrker og talenter, jobsamtaler, kontraktforhandling.\nVi arbejder med få værktøjer, og du får udlevet guiden ”Step Up i en fart” med inspirationsmaterialer.\nDeltagere max 12 personer.\nEn dag hvor vi dykker ned i relevante værktøjer og gør dem brugbare for netop dig/jer!\nStår du, som leder eller som privatperson, og skal holde en vigtig tale? Det kan være din første, din sværeste eller din mest følsomme tale. Du vil gerne have flow i ordstømmen og dit budskab klart igennem. Dit publikum skal mødes af den helt rigtige stemning, og din troværdighed skal stråle helt ind i publikums hjerner og hjerter.\nTag mig med på rejsen fra tanke til talerstol. Sammen stiller vi skarpt på dit budskab og dine formuleringer. Jeg kan hjælpe dig med dit personlige udtryk og fortællestil, så det indtryk, du efterlader hos publikum, er i tråd med dine intentioner.\nEt femtrinsprogram, der styrker din selvtillid gennem et karriereskift, jobstart eller en opsigelse.\nForløbet sammensættes indholds- og tidsmæssigt, så det passer til dig og din særlige situation.\nDer vil både være coaching, idéudvikling, skrivebordsarbejde og opsøgende arbejde indlagt i programmet. Bliv klogere på dig selv og din karriere.\nEr du kvinde? Sidder du i en magtfuld position? Savner du en uvildig, ærlig og kvalificeret sparringspartner med hjertet på rette sted?\nJeg kan hjælpe dig med at stille skarpt i pressede situationer.\nDu vil få en samtalepartner, der kan se dine styrker, og som tydeligt ser ”de andres” motiver og det psykologiske spil i enhver situation. Jeg har hjulpet mange kvinder på magtfulde poster igennem årene.\nBliv løftet til nye flyvehøjder med Be Clears Flyvende Foredrag. De nævnte foredrag og workshops er et udsnit af det samlede sortiment. Kontakt mig, hvis du ønsker at stille skarpt på et specifikt emne.\n“Ustyrlig høj motivation og arbejdsglæde –\narbejd med fornyelse”\nStyrk jeres forandringskultur, så alle trives med de nye vinde.\n“Så stress dog af mand!”\nHvordan får du styr på din høje puls og undgår søvnløse nætter?\n“Step Up – få happy hour fra kl. 8-16!”\nOpnå ekstraordinære resultater med en positiv attitude og din ypperste indsats.\nHvordan fremvaskes innovation og kreativitet i en travl hverdag?\n”Om kvinder af høj karat”\nEn række medrivende fortællinger om, hvordan kvinder med stort hjerte og mod opnår og bestrider topposter. *women only*\n“Bjergtag dine tilhørere med ægte budskaber!”\nSådan præsenterer du dit budskab med høj autenticitet.\n“Sælger du usexede produkter?”\nSkab adgang til bordet trods usexede produkter!\n“Kampen mellem salg og marketing”\nFå styrket broen mellem de to vigtige afdelinger.\nTHANKS FOR FLYING …\nDet frie fald ud i fornyelsens vinde kræver mod. Men det er der, magien sker.\nJeg ved, at alle ønsker at opnå deres visioner, fuldføre deres strategier og samtidig have gode og nærende relationer til kollegaer, kunder og andre samarbejdspartnere på vejen derhen.\nRing eller skriv, hvis du og din organisation står midt i, eller overfor, store forandringer.


Sektion for Tværsektoriel Forskning›Videndeling›Litteratur›Forskning i praksis\nSektion for Tværsektoriel Forskning har i samarbejde med VELUX FONDEN udarbejdet en erfaringsopsamling fra forskning i praksis. Erfaringsopsamlingen blev lanceret på et videndelingsmøde i VELUX FONDEN d. 29. oktober 2020 og er både udkommet i en elektronisk og i en trykt version.\nLink til elektronisk udgave af rapporten.\nLink til kontaktoplysninger for at bestille den trykte udgave af rapporten.


hvordan man kan udøve efter prostatakræft behandling\nIfølge oplysninger fra Mayo Clinic , er prostatakræft kræft påvirker prostata-en han- specifik , valnød-formet kirtel i nærheden af reproduktive organer . Prostatakræft er ret almindelig , som påvirker omkring en ud af hver seks mænd i løbet af deres liv , der forårsager symptomer såsom vandladningsbesvær, smerter, mens urinating eller ejakulere og mindre inkontinens . Motion kan bidrage til at bremse spredningen af prostatakræft , ifølge en artikel i september 2001 af Journal of Urology , så gør en indsats for at inddrage motion efter behandling er vigtig .\nUdøver Efter Prostata Cancer Treatment\nundgå at udføre øvelser, som vil irritere området nær prostata hvis du har haft kirurgi eller anden invasiv procedure ( som målrettet strålebehandling ) udført på området . Det betyder, dodging øvelser , der lægge pres på mellemkødet , såsom stationære cykling , rubrik hug , eller noget andet , der forårsager ubehag til regionen . Hvis du oplever nogen regional smerter udløst af motion , skal du vælge en anden aktivitet .\nOvervej lav til moderat intensitet aktiviteter at give din krop til at komme i noget motion uden risiko for overdreven belastning mens overvinde prostatakræft behandling . Mild til rask gang , er en fantastisk måde at få motion personer , der ikke er vant til at en øvelse regime eller på anden måde ude af stand til at give 100 procent på mere udfordrende aktiviteter . Tur på mindst 30 minutter om dagen , har til formål at ophøje din puls og vejrtrækning niveau i det mindste lidt at få størst mulig gavn .\nGør det til en målsætning om at udføre nogle slags motion mindst fem dage ud af ugen , hvis din tilstand tillader det . Smede, mens den legendariske jernet er varmt-hvis du har at have en god dag overveje at fordoble din normale træningspas for at give din krop med nogle ekstra ydelse og en mindre " stødpude " mod dage hvor du ikke føler dig så godt, og er nødt til at springe planlagt motion . Uanset , ikke føler dårligt, hvis du er nødt til at gå glip af en session på grund af din fysiske tilstand-bare forsøge dit bedste for at arbejde rundt om problemet og give så stor en indsats som du kan , mens de udøvede efter prostatacancer behandling .\nPrevious：slutstadiet livmoderhalskræft behandling\nNext：lithiumkarbonatopløsningen oplysninger om narkotika


Ken Ecce ramt af blodprop » TRAVSERVICE\nKen Ecce ramt af blodprop\nKen Ecce føler sig frisk igen efter tirsdagens blodprop, men afstår fra at køre løb på Lunden på søndag.\nKen Ecce fik sig noget af en forskrækkelse, da han i tirsdags blev ramt af en blodprop, men heldigvis slap Lunden-træneren billigt.\n-Jeg synes det er blev bedre i løbet af dagen, men jo, jeg har været heldig, siger Ken Ecce.\n-I tirsdags havde jeg sendt to af mine medhjælpere til dyrlæge i Sverige og blev i stedet hjemme for at træne på Skovbo om formiddagen. Jeg skulle så træne nogle heste herhjemme om eftermiddag, men blev lidt skidt tilpas og valgte så at stoppe, da det var to af mine egne, som godt kunne vente med at træne.\n-Jeg blev imidlertid endnu dårligere og familien ville ringe efter en ambulance, men jeg skulle bare i bad og i sent. Men det fik jeg ikke lov til og det er jeg selvfølgelig glad for i dag.\nKen Ecce er stadig lidt træt, men føler sig ellers helt oven på igen. Han har dog valgt at melde afbud til søndagens løb på Lunden.\n-Jeg er ikke blevet påvirket motorisk, så jeg fik også lov til at beholde mit kørekort, men besluttede mig i morges for, at det nok ikke var så smart at køre løb allerede på søndag, siger Ken Ecce, som dog regner med at være tilbage i sulkyen tirsdag aften på Jägersro.


American Crew Tilbud – Køb voks og fiber voks fra American Crew!\nAmerican Crew er hårpleje og styling produkter specielt velegnet til den moderne mand, som går op i sit udseende. Du kender sikkert den ellers anerkendte hårvoks, som er brugt og elsket verden over. Hos Signatura har vi også et stort udvalg i shampoo og andre styling produkter, som kan hjælpe dig til at vise dit hår fra sin bedste side. Du kan være helt sikker på at kunne finde et produkt, som passer til dit behov for hårpleje eller styling – American Crew har produkter for enhver smag. Alle American Crews produkter er ikke testet på dyr. Se hele Signaturas udvalg af American Crew produkter i kategorien her.\nAmerican Crew - Nine Fragrance - Eau de Toilette EDT 75 ml.\nVejl. udsalgspris: 225,00 dkk\nAmerican Crew – Styling til den moderne mand\nAmerican Crew er et fantastisk brand til mænd, især dem der går lidt ekstra op i at have godt stile. Det har længe været kvinderne, og produkter rettet mod kvinder, der har domineret markedet for styling og skønhedsprodukter. Men der er gang i en revolution. Mændene er ved at komme på banen, interessen for kvalitets stylingprodukter er højere end nogensinde før – og mærker som American Crew er med til at lede os på rette spor! Vi er rigtig glade for at have i massevis af voks, shampoo og andre styling emner på hylderne, så du finder helt sikkert et produkt til dig selv eller måske som gaveide? Du har helt sikkert set American Crew voks ude i salonerne, men nu kan du få det med hjem til en pris som salonen ikke kan konkurrere med!\nDer er ingen vej uden om det – American Crew voks er en af de mest populære stylingprodukter på de danske marked. Selvom det amerikanske brand har et stort sortiment, er det nok altid deres voks de vil være mest kendt for. Det forstår vi dog godt her på Signatura, for det er styling i absolut topklasse. Produceret efter hårde kvalitetskrav, ikke testet på dyr og massevis af emner at vælge imellem. Voks fra American Crew findes i mange forskellige versioner – Fiber, Paste og mere cremet voks, de stilede amerikanere klarer det hele! Hvis du aldrig før har prøvet andet end tilbudsvoks fra supermarkedet, så vil både din frisure og din hovedbund virkelig takke dig for at give Crew voks en chance!\nShampoo fra American Crew\nDet kan både være fedt og problematisk at være så kendt for et enkelt produkt. Voks tager det meste af rampelyset fra American Crew shampoo – men det er der faktisk ingen grund til! Shampooen er i absolut topkvalitet, udviklet specifikt til herrehår. Ordentlig herreshampoo er desværre en mangelvare, i hvert fald på det danske marked, men det har vi nu gjort noget ved hos Signatura. Du finder shampoo fra American Crew, der passer til dit specifikke behov eller hårproblem.\nSuper priser hos Signatura\nHvad er bedre end hårprodukter i topkvalitet? Det er selv samme produkter til en super pris! American Crew, og mange andre produkter du normalt kun finder i hårsalonen, finder du på Signatura til en pris man pludselig godt kan betale sig fra. Det er dyrt nok at gå til frisøren og hvis man vil have et af deres produkter med hjem, så kan du sikkert lige ligge det dobbelte oven i. Køb i stedet American Crew tilbud hos Signatura – Det er nøjagtig det samme produkt, bare til en meget bedre pris. ”Skal jeg så ikke vente længe på det?” tænker du. Vi har dag-til-dag levering med Post Danmark, så der går ikke længe før du har produktet indenfor døren. Vi er selv store fans af American Crew og er sikrer på du også vil blive det!\nDufte: Eau de toilette Fjern element


Key Account Manager, Food Service | Hudson Nordic - Danmark\nHar du kompetencerne og lysten til at indgå i et stærkt Food Service team i en af Danmarks mest anerkendte fødevarevirksomheder? Ønsker du et arbejde, hvor du får selvstændigt ansvar for udvikling af samarbejdet med kædekunder og grossister? Så læs mere her…\nHudson Nordic søger lige nu en engageret og erfaren Key Account Manager på vegne af Stryhns A/S og deres Food Service team. Som Key Account Manager får du ansvaret for at samarbejde med kædekunder og grossister i det vestlige Danmark. Alt med et selvfølgeligt fokus på at skabe salg og vedvarende relationer til både grossister og kædekunder samt at opnå gode partnerskaber med dine grossister og deres kunder for at opnå en værdifuld indsigt i deres behov og muligheder.\nDu bliver en del af et dedikeret Food Service team på 4 medarbejdere, der sammen arbejder med fokus på at sikre højest mulig kvalitet i salget til kunderne, distributionsopbygning, samlet P&L og fælles prioriteringer. Derudover vil du samarbejde bredt med virksomhedens marketingfunktion for at sikre kunderejsen og skiftet fra produktorientering til løsningsorientering i salgsarbejdet.\nRollen er placeret på Stryhns A/S’s hovedkvarter i Roskilde og refererer ind til Channel Manager for Food Service. Der må påregnes nogle rejsedage ifm. kundemøder, salgsmøder og messer; overnatning ude er dog begrænset.\nFuldt P&L ansvar for egen kundeportefølje\nAktivering af kædekunder, herunder sparring, udvikling og fastholdelse.\nSamarbejde med grossisternes enheder i dit område\nFokusere på udvikling af Food Service kategorien, herunder fokus på at give Stryhns Food Service en bredere kulinarisk vinkel.\nUdvikling af inspiration og produkt ideer kantinesegmentet\nKøkkenfagligt input og know-how til organisationen, for hermed at sikre professionalisme i indsalgsmateriale, fokus og metoder.\nFor at blive en succes i rollen som Key Account Manager i Food Service afdelingen, udvikler og gennemfører du kanal- og kundestrategi, ligesom du systematisk kan prioritere og bearbejde dine kunder inden for kanalerne. Der ses lige nu et skift fra en produktorienteret tilgang til en mere løsningsorienteret tilgang til salg af Stryhns sortimenter, og der forventes derfor, at du har fokus på systematisk at opbygge analyser og facts om kæderne og slutbrugere, der bruges til løsningssalg og mersalg til nye og eksisterende kunder.\nErfaren salgsprofil med omfattende kendskab til Food Service\nVi leder efter dig, der kommer med en køkkenfaglig uddannelse, gerne fra kantinebranchen, samt omfattende kendskab til Food Service branchen. Det er et krav, at du forstår fokusset på udviklingen af relationerne til Food Service grossisterne, ligesom du gerne har dit netværk i orden og har påvist gode resultater i det job du besidder i dag. Som person er du udadvendt og proaktiv, og besidder strålende kommunikations- og relationsevner, som du aktivt bruger i udviklingen af din kundeportefølje.\nDu har et højt drive og motiveres af en selvstændig rolle, hvor du får mulighed for at sparre med dedikerede og dygtige kollegaer i et mindre velfungerende team. Du har et ønske om at leve Stryhns værdier og er motiveret af at formidle kendskabet om Stryhns’s produkter både i og udenfor køkkenet.\nDet forventes, at du arbejder struktureret og kan lade at arbejde ud fra satte KPI’er og deadlines. Det forventes derudover, at du har kendskab til Office pakken (Outlook, Word, Excel).\nHudson Nordic varetager rekrutteringen på vegne af Stryhns A/S og du er derfor meget velkommen til at kontakte Partner Martin Hellesen +45 20 19 93 78 / mh@hudsonnordic.com) for mere information om stillingen.\nDu søger stillingen ved at klikke på knappen ”Ansøg” ovenfor, hvor du samtidig kan læse og godkende hvordan vi behandler din persondata efter gældende lovgivning.\nStryhns AS – lang historie i dansk fødevareproduktion\nMed sin lange historie er navnet Stryhns nærmest blevet en institution i dansk fødevareproduktion. Siden 2008 har Stryhns, sammen med Graasten Salater AS, været en del af den familieejede norske fødevarekoncern Agra under koncernnavnet Stryhns AS.\nMan producerer og markedsfører mærkerne Stryhn’s leverpostej, Jensens Køkken, Graasten salater og K-Salat, remoulader og dressinger samt Langelænder pølser. Alle mærker med en lang tradition for høj ensartet kvalitet, god smag og ikke mindst en madglæde, der i generationer har gjort Stryhns til en del af danskernes hverdag. Deres hovedkontor ligger i Roskilde og har fem fabrikker, som ligger i Graasten, Havnsø, Lystrup, Himmelev og på Langeland. I 2015 modtog Stryhn’s fabrikken DIs produktivitetspris, som fremhævede virksomheden som en rollemodel.\nSe mere på www.stryhns.dk


En dyrlæge med hestekræfter | Dansk Veterinærtidsskrift\nKarriere Dyrlæge Elin Lisby Kastbjerg Jørgensen har sjældent stået stille i sin karriere. Fra de første spadestik som hestedyrlæge til forskning udi humanmedicinen har interessen drevet hende mod nye udfordringer. Da chancen i 2020 bød sig for at tage del i bekæmpelsen af den verdensomspændende pandemi, der stadig er over os, greb hun den. I dag er hun del af en forskergruppe, der står med lovende resultater for en inhalationsmedicin til behandling af patienter med COVID-19.\nElin bruger gerne sig selv som eksempel. Som hun fortæller historien om sin karriere, får man dog hurtigt det indtryk, at der er få som hende. At hun kører på et brændstof, vi andre ikke har fundet endnu. Hendes arbejdsgejst afslører sig i små detaljer om tid og sted, hvor man sjældent kan få de 24 timer, døgnet nu engang har, til at gå op med de ting, hun fortæller, hun har lavet.\nAt det er hendes egen arbejdsomhed, der har ført hende til, hvor hun er, lader dog til at træde lidt i baggrunden for hende. For Elin er der et »os«, der er vigtigere, og i historien om sig selv bliver hun et eksempel på noget fælles, hun gerne vil fremhæve.\n- Det var derfor, at jeg gerne ville lave det her interview. Det viser, hvor mange hjørner af vores uddannelse, man kan få brugt, og vores evne til at tilegne os viden. At man kan lave en rejse fra den klassiske kliniker og så nu til at lave lægemiddelforskning i mennesker.\nFascinationen af heste\nElin har været mange piger i sin barndom, fortæller hun. Udover at være en Tjørring-pige, og for de mindre stedkendte, en Herning-pige, var hun håndbold-, danse- og frem for alt heste-pige. Så drømmen om at blive hestedyrlæge lå i klassisk forlængelse af forkærligheden for de store dyr. Som en selvfølgelighed brugte hun derfor mange timer i praktik i en dyrlægepraksis, og som 9.-klasseelev passede hun anæstesien, når den lokale dyrlæge var i operationsstuen.\n- Det var virkelig en skør tid, og der var ikke sparet på noget. Der fandt man i hvert fald ud af, hvis man ikke kunne tåle blod eller andre ting, forsikrer hun smilende.\n2020- Postdoc (person i en midlertidig forskerstilling, som har taget en ph.d.-grad) på Costerton Biofilm Center, Institut for Immunologi og Mikrobiologi, Københavns Universitet\n2019-2020 Postdoc på LEO Foundation Center for Cutnaeous Drug Delivery, Institut for Farmaci, Københavns Universitet\n2015-2019 Ph.d. ved Københavns Universitet: »Biofilmdannelse i hestemodel for kronisk sårheling«.\n2015-2018 Bagvagt, intern medicin, på Universitetshospitalet for Store Husdyr, Københavns Universitet\n2014-2015 Seniordyrlæge på Universitetshospitalet for Store Husdyr, Københavns Universitet\n2011-2014 Klinikveterinær på Universitetshospitalet for Store Husdyr, Københavns Universitet\n2007-2011 Hestedyrlæge ved Kasernes Hesteklinik, Næstved\nSelvom interessen for ridning så småt stilnede af i gymnasietiden, bibeholdt hun fascinationen og har både på veterinærstudiet og det meste af sin karriere beskæftiget sig med heste. Når Elin snakker med sine veninder, der er blevet diplomater og specialister i intern medicin for smådyr, kan hun dog også se fordele ved at arbejde med de mindre dyr.\n- Nogle gange tænker jeg også, at det må da være praktisk – det er jo dyr, som ikke er så farlige, smiler hun.\n- Men jeg har altid været fascineret af heste, og det har bare været den vej, jeg skulle.\nMan må begynde fra en ende af\nDe første år på studiet beskriver Elin som »fagre nye verden«, hvor de mange termer, hun ubevidst jonglerer med i dag, var helt nyt land. Men læres, det skulle det. Og man skal ikke have talt med Elin i mange minutter for at mærke, at det for hende aldrig bliver et spørgsmål om gærdets højde, men hvordan hun bedst lærer sig selv at springe.\n- Så er jeg bare den type, at så må man begynde fra en ende af, sætte sig ned på sin »rumpet« og finde ud af det, man ikke forstår, og læse sig igennem det.\nPå kandidaten mente hun, at hun kunne blive dygtigere til sin hovedinteresse, hvis hun søgte udenfor Danmark. Derfor tog hun på sidste del af kandidaten et semester på veterinæruddannelsen ved University of California Davis, hvor de har en hestelinje, der både er berømt og »berygtet«.\n- Man skulle have tjekket alle sine egne patienter hver morgen inden morning round klokken 8. Her skulle man gennemgå alle prøvesvar, updates og kliniske fund, og så fik man patienter i løbet af hele dagen og havde også ansvar for behandlingen om aftenen. Det var superhårdt, men ekstremt lærerigt, fordi man bare blev tæsket igennem de her mange cases, husker hun.\nMed ansvar følger læring\nDa Elin senere i sit dyrlægevirke selv skulle undervise veterinærstuderende i Taastrup, tænkte hun tilbage på tiden på UC Davis og ville gerne give videre, hvad hun selv havde erfaret.\n- Jeg har som underviser altid haft for øje, at det her med at blive tildelt et ansvar gør, at man engagerer sig dybere. Med et større ansvar sætter man sig bedre ind i tingene, gør det grundigere og lærer derfor også mere.\nAt se unge, videbegærlige mennesker blomstre, når man giver dem lille smule ansvar, og opleve dem få de her »aha-oplevelser«. Det var superfedt.\nSiden hendes egen studietid i Taastrup i midten af 00’erne mener Elin, at undervisningen er blevet meget bedre. De studerende har langt mere tid i klinikken og får i højere grad selv lov til at løse dagens opgaver. I Danmark går vi dog stadig ikke lige så hårdt til de studerende som på mange skoler i USA, mener Elin. Men det er også vigtigt at holde en balance, der sikrer et godt studie- og arbejdsmiljø, siger hun.\n- Vi kan jo bare se på den her »Not One More Vet«-kampagne. Den stammer jo heldigvis ikke fra Danmark, men kommer især fra USA, for det er rigtig hårdt at være dyrlæge derovre. Da jeg var på UC Davis, fandt jeg også ud af, at jeg ikke skulle arbejde som dyrlæge i USA.\nPå en torsdag i 2007 kunne Elin kalde sig autoriseret dyrlæge. Den følgende mandag stod hun som nyansat på Kasernens Hesteklinik i Næstved, og om fredagen var hun alene på vej ud til en dystoki-hoppe. Mens den nyslåede dyrlæge med sved på panden forsøgte at nå frem til Skælskør i tide, ringede ejeren og sagde, at nu var føllet ude.\n- Så tænkte jeg »pyha«. Indtil han ringede 10 min senere og sagde, at nu kom hestens tarm ud! Har jeg nogensinde lært om det? Tænkte jeg. Der blev man eddermame kastet for løverne.\nDe følgende år på kasernen blev en stejl læringskurve, hvor Elin brugte al sin fritid på at opdatere sig gennem forskellige tidsskrifter indenfor equin medicin. »En superspændende, men hård tid«, beskriver hun den.\nEfter nogle år, da en af kasernens erfarne dyrlæger med speciale i kiropraktik stoppede, kom chefen over for at høre, om ikke Elin skulle overtage dén opgave.\n- Der havde jeg det sådan lidt; »aaahr«, det er lige lidt meget hokuspokus for mig. Men vi blev enige om, at jeg skulle prøve første modul, og hvis det ikke var mig, så behøvede jeg ikke fortsætte.\nKiropraktikken skulle dog vise sig at rumme overraskende værktøjer.\n- Jeg fandt jo ud af, at det rent faktisk er appliceret neurologi på højt plan. Det kunne jeg godt se, kunne anvendes til noget, og jeg bliver til stadighed overrasket over, hvor stor effekt det kan have. Hun fortsatte derfor kurserne og i 2009 fik hun sin certificering i veterinær kiropraktik.\nMed de neonatale føl til Taastrup\nEfter 4 år på kasernens hesteklinik, begyndte Elin at ærgre sig over de manglede muligheder i praksis.\n- Jeg syntes, at hver gang noget blev rigtigt spændende – som fx syge diarré-heste, svære kolikheste eller neonatale syge føl – så blev jeg nødt til at henvise dem. Jeg måtte sende dem på universitetshospitalet, hver gang det var nødvendigt, men så begyndte jeg at tænke - måske jeg bare skulle tage med derind!\nPanum-bygningen er lige nu rammen for Elin Jørgensens daglige arbejde. Her indgår hun i en forskergruppe, der står bag en ny lovende behandling mod COVID-19.\nHun søgte derfor ind som klinikveterinær på universitetshospitalet i Taastrup, hvor hun endte med at arbejde i tre år, forfulgt af et år som seniordyrlæge. Formidlingen viste sig at være et knopskud på Elins realiserede drømmejob, og de studerende bragte noget nyt til hverdagen som dyrlæge.\n- At se unge, videbegærlige mennesker blomstre, når man giver dem lille smule ansvar, og opleve dem få de her »aha-oplevelser«. Det var superfedt.\nSamtidig er hospitalet i Taastrup et sted, hvor en stab af specialister sørger for at holde én til ilden i det, Elin beskriver som et inspirerende miljø. Som klinikveterinær er man der dog kun på lånt tid.\n- Hvis man gerne vil blive i miljøet, hvor der er høje kompetencer, forskning og fokus på det nyeste nye, så bliver man næsten nødt til at skrive en ph.d. På den måde kan man blive i universitetsverdenen og stadig have fingrene i noget klinik.\nMediciner af hjerte\nSammen med professor Stine Jacobsen sammensatte Elin et projekt om dannelsen af biofilm i krops- og lemmesår hos heste. Som selvbeskreven »mediciner af hjerte« er der noget særligt spændende ved de kroniske sår på hestens lemmer, som det ofte kræver en omfattende indsats at få bugt med.\n- De her klassiske sår, når hesten har været i hegnet, og der mangler hud, så det slet ikke kan lukkes og skal hele per sekundam, synes jeg er vildt spændende. Det er næsten intern medicin for mig, for det handler i virkeligheden om at finde ud af, hvad årsagen er, for at behandle det rigtigt – oftest medicinsk – og nogle gange selvfølgelig mediciner-kirurgisk, som vi kalder det.\nJeg skal kunne se, hvordan det her skal kunne gavne nogen.\nDa det ofte er vanskeligt at skaffe midler til forskningsprojekter med udelukkende veterinære formål, var Elins ph.d. også et oplagt projekt, der kunne anvendes translationelt. Med de mange ligheder mellem forskellige kroniske sår hos heste og mennesker, som fx diabetiske fodsår eller venøse bensår, fik projektet også et humant sigte. Med udviklingen af en equin biofilm-inficeret sårmodel kunne projektet også anvendes til videre forskning i sårbehandling hos humane patienter.\n- Mange af de andre sårmodeller, man bruger nu om dage, er på mus, rotter og kaniner. Men de heler vanvittig godt. Ofte må man faktisk sætte huden i spænd på absurde måder for at undgå, at de heler. Desuden er de fleste af de dyr, man bruger, ekstremt unge. Men sådan en ung mus eller gris heler jo superfint, hvorimod voksne heste ikke heler særlig godt på deres lemmesår.\nElins ph.d. viste, at der opstår en grad af hypoxi og en kronisk inflammationstilstand, samt at biofilm er til stede i stort set alle lemmesår hos heste. Men hvordan de tre parametre hænger sammen, er endnu uvist.\n- Hvad der er hønen og ægget, ved vi ikke endnu. Men der er noget helt specielt med de her heste, som vi måske desværre har avlet os frem til. Det er jo ikke noget, vi ser hos ponyer, som heler fint. Jeg tror ikke kun, det ligger i længden af benet. Der er nogle andre årsager til iltmanglen og den kroniske inflammation og den sikkert deraf følgende tilstedeværelse af biofilm.\n- Jeg skal kunne se, hvordan det her skal kunne gavne nogen, det vil sige patienter, på den lange bane, og der var lidt for langt til mål på projektet på Farmaci for mig.\n- Hvordan holder vi styr på luftvejsparametre? Hvordan skal vi overvåge dem? Skal vi lægge dem i fuld anæstesi, så vi kan overvåge alting, eller skal de være vågne? Der var en masse parametre, der skulle tages stilling til på nul komma fem, fortæller hun.\n- Mennesker er jo lidt nemmere. Dem kan man jo få til at lave fx spirometriske undersøgelser, hvor man beder dem om at puste, så man kan måle på luftvejsfunktionen. Det er lidt sværere at bede en minigris om. Så der er en hel masse ting, vi kan teste i de her raske frivillige, som stiller op i vores fase-1-studier nu. Men der er ingen effektstudier på det her tidspunkt, det handler kun om sikkerhed.\n- Det skader sådan set bare der, hvor det når frem, forklarer Elin.\n- Det elegante her er, at det er en meget mild syreopløsning, som kroppens eget immunforsvar bruger i forvejen. Den dannes af vores neutrofile granulocytter, som et forsvar mod netop bakterier og virus. Så vi rækker bare immunforsvaret en arm, kan man sige. Det er et stof, som er kendt for kroppen, og derfor er det heller ikke skadeligt for kroppen, hvis det tilføres i de rigtige koncentrationer.\n- Hvis pandemien holder op, så er det ikke sådan, at vores lægemiddel falder til jorden. Det har så uspecifik en virkningsmetode, at det også virker på mange andre vira og bakterier. Der er jo millioner af mennesker, der dør af akut lungebetændelse, især i tredjeverdenslande. Så der er masser af andre områder, hvor det kan bruges, hvis vi skulle være så heldige, at den her COVID-19-pandemi snart er overstået.\n- Opkaldene bliver sjældnere efterhånden. Det trækker nok heller ikke helt så meget mere. Ikke dermed sagt, at det ikke kunne ske en dag, at jeg vender »hjem« til hestepraksis. Men jeg synes, lægemiddelforskningen er superspændende, og jeg kunne godt se mig selv gå videre den her vej, springe ud af universitetsmiljøet og gå ind og arbejde i lægemiddelindustrien.\n- Lige nu synes jeg bare, alt er sjovt og spændende, og det er jo heldigt, for det gør også, at næsten ligegyldig, hvad man bliver udsat for, så giver det arbejdsglæde. Det er vigtigt for mig. Det skal være sjovt. Så må det godt være hårdt. Det skal bare også være sjovt.\nKarriere Life science Forskning Klinisk praksis


“If you can infuse a sense of magic into your life, you are truly blessed.”\nForsigtigt samler jeg min intention op som en sjælden perle i skrøbelig skal. Holder den i min hånd uden at klemme. Mærker dens kraft, ordene og hvad der bor i den. Håbet. Miraklet. At det virkelig ER muligt at leve et fortryllende liv i disse urolige tider, at holde et inderligt fokus og holde om håbet som jeg holder min elskedes hånd.\nMorgenen er forbavsende kølig, duggen tyk og standhaftig. Den boltrer sig og trækker en streng ind i efteråret, puster mig i nakken. Nej, protesterer jeg, det er for tidligt. Jeg ryster følelsen af mig. Endnu er det vel sommer?\n”Det vil jeg undlade at svare på” siger hun og træder ind i min sfære, kommer til syne bag den gamle eg i kanten af skoven.\n”Each, hvor dejligt at det er dig i dag.” Mit smil bærer ingen maske, jeg mener det. Tanken om at gå helt hen til hende og lade min hånd stryge hendes mule, glide videre over ryggen, musklerne og hvile mit blik i hendes dybbrune øjne. De er som blød muld efter regnen. Da vil jeg svinge mig op på hendes ryg i tillid til, at tilliden er gengældt og at jeg ikke forgriber mig, men blot griber en mulighed for at skabe forbindelse med et af de prægtigste dyr, jeg ved. Hesten.\nEach pruster, er det virkelig sandt, hvad jeg ser? Luften fra hendes næsebor danner små røgringe i morgenlyset. Sløret, endnu indhyllet i dugperler, som den intention, jeg holder i min hånd.\nSå venter jeg og gør holdt på stien, som egentlig er en gammel markvej, en hærvej måske. Den går gennem skoven. Jeg har det med at kalde den slags veje for stier, det får landmænd til at le. Ha! Kvinden fra byen, der bar landet i sit hjerte.\n”Det var engang dit store ønske, din inderlige intention” husker Each mig på og tager de sidste skridt hen til mig. ”Og nu er du her. Sjæl, kød og blod.”\nJeg nikker. Resten sker i slowmotion, kvinde kysser mule og får tårer i øjnene, hest nikker og gør tegn til, at hun gerne må svinge sig op. Det er et helligt øjeblik. Så rider de af sted, vender sig mod sydøst og følger vejen ind i skoven. Uglen sidder skjult bag grønne blade, men de ser hinanden og hilser anerkendende.\nKender du historien om det agern, der blev til et egetræ?\nVækket af en krage stod jeg op til en ny morgen og samlede min intention om. Det er et ritual, jeg må gentage. Igen og igen.\n“Lad det gå, som ønsker at gå. Lad det komme, som ønsker at komme.” Ordene synger i min krop, mens vi rider gennem graner og bøg. Duft af kogler, lyd af sensommerbro. Hestehove på skovsti.\n“Jeg hengiver mig i tillid”, siger jeg højt til Each, som bevæger sig fremad med regelmæssige bevægelser. Men hun lytter, jeg kan se det på hendes ører og mærke det i min kontakt med hendes krop.\nBedst er det at træde af vejen og åbne sine arme og hjerte. For alt det gode, som gerne vil lande, berige og berøre. Hvor ofte har jeg ikke stået i vejen for mig selv, fordi frygten fik lov til at sejre?\nDet er andre tider nu.\nTil september starter jeg ny hold op af Fortællersken I, Intuitiv Skrivning og Fortællersken II, Eventyret. Fortællersken III, Pennens Kraft følger efter til oktober.\nPå samtlige hold starter skriverejsen med, at du formulerer din intention med at deltage. Og du får også lejlighed til at skrive fortællingen om din intention. Lad mig vise dig hvordan og hav så tillid til, at intentionens kraft vil folde sig ud undervejs og vise dig hvorfor.\nDet må hjertens gerne føles lidt højtideligt, når du formulerer din hensigtserklæring og måske endda skriver den under. Du forbinder dig nemlig via din intention. Den er en kontrakt mellem dig og Kilden.\nOg du kan altid påkalde dig intentionens kraft. Igen og igen.\nDu kan påkalde dig fortællingens kraft og alliere dig med dens visdom. Og den tid, vi nu går i møde, høsten og det kommende efterår, er perfekt til at skabe grobund for nye fortællinger. Mørket vokser og tilbyder dig sit univers, her kan du nære det indre og lytte.\nTil september starter jeg nye hold op på Skriveskolen for Fortællersker. Er det din tur nu?\nKom, skriv og sæt din indre fortællerske fri, hun har gaver med til dig. Du lærer at skrive intuitivt og at arbejde med fortællinger på den indre rejse.\nAgern, Fortællersken, Fortællersken I, Fortællersken II, Fortællersken II Eventyret, Fortællersken III, Fortællingens Kraft, Historiemedicin, Intention, Intentionens kraft, Skriveskolen for Fortællersker, Wayne Dyer\nAgern, Det magiske landkort, eSkrivekursus, Fortællersken, Fortællingens Kraft, Hesten, Historiemedicin, Intention, Intentionens kraft, Intuitiv skrivning, Online skrivekursus, Skrivekursus, Skrivelængsel, Spirituel skrivning, Træer, Wayne Dyer\n2 thoughts on “Agern”\nPingback: Velsignet – Skrivecoach Lene Frandsen\nPingback: Awen – Skrivecoach Lene Frandsen


Droner ApS | Amino Bizz\nKontakt information for Droner ApS\nFirmaprofil Sidst opdateret 05/05-15\nSalg af droner til private og virksomheder. Vi forhandler de største dronemærker som DJI, Hubsan og Walkera. Derudover forhandler vi også GoPro kameraer og meget andet. Endvidere står vi også for professionelle videoproduktioner til virksomheder ved at hjælp af droner.\nCVR-nummer:36022752Virksomhed startet:jul 01, 2013 Antal ansatte:1 - 5\nEjer: Frederik Skøt\nVi er officielle forhandlere af DJI Phantom droner i Danmark. Phantom dronen er den første masseproducerede kommercielle drone som er i så høj en kvalitet, at man faktisk kan bruge den til professione...\nVi er godkendte forhandlere af de meget populære actionkameraer fra GoPro. Vi fører blandt andet GoPro Hero 3 Black Edition, som er det førende action kamera på markedet, der filmer i fuld HD. Dette f...\nNår du flyver med din DJI Phantom drone, så vil der unægteligt kommer et par rystelser forårsaget af vinden. Med en kamerastabilisator vil kameraet altid stå helt stille ude de mindste rystelser og er...


Voksen dating program for gamle mænd, yngre 30 – Jill Buchanan\nVoksen dating program for gamle mænd, yngre 30\nJeg paiid vores tid 6måneder mødt en mand, og efter en måned med at tale. vigtigst af alt, de er ikke nødvendigvis af den slags voksen dating program for gamle mænd, yngre 30 piger, som du ønsker at have et forhold med. hendes ung mand søger kvinde, ældre 40 for forholdet personlighed er at tage tingene til ende, ingen spil, alle i, indtil arbejdet er gjort. hvis du er interesseret i at møde mænd oversøiske jeg anbefale at tjekke nogle af dem ud. universitet og mig:.\nHvis du ikke kan se kommentarer, kan du prøve at deaktivere privatliv og ad blokerer for plugins i browseren.\njeg leder efter en pige. og så jeg besluttede, at den bedste unge biseksuelle online voksen dating service ting, jeg kunne gøre, var at give det et skud og se, hvad der skete,–dels fordi jeg følte også temmelig sikker på, ved nærmere eftertanke, at mit venskab med jake var stærk nok til at på nett dating web site for unge homoseksuelle overleve næsten alt. jeg underviser mine sønner til at bære dem selv, henholdsvis med hovedet højt og ikke den stereotype opfattelse, at samfundet mener, at de er.\npå ti år er antallet af forhold med ældre kvinder og yngre mænd af mænd under 30 år hos landets gamle.\nLeder du efter en person, der er alvorlig, er ligetil,ærlige,gamle gud at frygte,fra rwanda, men ophold i kampala gerne rejse, se film og møde nye mennesker. reklame, der gennemser dine kampe er nemt, og du kan bruge filtre til at justere din søgning. nye brugere vil modtage 200 app-genereret hjerter til at bruge som valuta. jeg er dejlig flot fyr, der søger at opbygge voksen dating program for gamle mænd, yngre 30 et venskab med en kvinde af enhver race.meget intelligent og smart,jeg de bedste swinger dating for forholdet gratis elsker at rejse og tage en tur med min kærlighed.hvis du føler, at du er det.\nDu vil helt sikkert finde utroligt attraktive kvinder og mænd. de prijsopgaven bij deze hjemmeside suggereren dat, wanneer je een abonnement neemt voor 3 maanden, et halvt år af jaar, je daarvoor per maand de bedste swinger voksen dating app helt gratis betaald maar nee. den oprindelige komfort, som du fandt i dit forhold er nu spækket med interne spørgsmål og usikkerheder. ligesom andre steder, skabt af amor medier, det er også et websted, der hjælper dig med at finde det rigtige match og tager hensyn til, hvad voksen dating program for gamle mænd, yngre 30 dine særlige interesser er, hvor du er, hvad dine præferencer er, osv.\nNedrivning af den tredje avenue forhøjet metro linje set fra en bygning boom, og voksen dating program for gamle mænd, yngre 30 en white-collar tilstrømning, især af unge, veluddannede kvinder, der pludselig fandt sig fri af familie, opprobrium, og tak til prævention, problemet med seksuel betydning. i virkeligheden, området omkring manuel antonio har i bare de sidste par år, blevet en yderst populær homoseksuel turist destination. du gjorde en meget på nett dating sites for gamle enkelt bøsse modig ting, min ven, og du skal blive værdsat for det jeg skal sige, at du var meget heldig, at betjentene på stationen fandt din side ellers politifolk altid støtte politifolk, uanset hvad de gør, kan du have fået din self i yderligere problemer.\nPrevious Previous post: På nett dating program for gamle gifte mænd i Tårnby\nNext Next post: På nett dating app til gifte mænd ældre 50 Glostrup


Head Pandebånd Mint | Pandebånd i mint farve → Klik her\nHead pandebånd i en flot mint farve. God kvalitet og funktionalitet!\nKvalitets pandebånd fra Head - Skarp pris!\nMangler du et pandebånd som kan holde dig tør under kampens hede, så skal du helt sikkert overveje dette pandebånd fra Head.\nPandebåndet er svedabsorberende og elastisk hvilket giver en perfekt komfort og pasform. Dette gøre også at du kan bruge den til både padel og tennis.\nPandebåndet kommer med Head logoet på.\nSpil med dette flotte pandebånd og vind med stil\nDette pandebånd er lavet i en frisk mint farve, som vil pifte dit look lidt op.


Deonte Brown: Hvor meget kan størrelse og styrke skjule? – DraftBeat\nStartside/Spillerpositioner 2021/Offensiv linje 2021/Deonte Brown: Hvor meget kan størrelse og styrke skjule?\nDeonte Brown er født og opvokset i Alabama og var et 4-stjernet talent ud af high school. Den tunge guard valgte at blive i hjemstaten i college, da han valgte University of Alabama.\nBrown redshirtede sin første sæson i 2016 og var kun backup i 2017. Overtog som starter på guard halvvejs gennem sin tredje sæson i college, inden han missede de to sidste kamp af 2018-sæsonen pga. en karantæne. Karantænen for brud på NCAA’s college-regler trakte sig også ind i de fire første kampe af 2019, hvorefter Brown vendte tilbage som starter. Et job han fastholdte resten af 2019 og i hele 2020.\nVægt: 350 lbs. (159 kg)\nDeonte Brown Scouting Reports\nDeonte Brown er en stort gut, og hans spil er styrkebaseret. Når han får hænderne på en mand, så er det tydeligt at se, at han kan flytte dem med det momentum, som hans vægt giver ham.\nBrowns tyngde og noget ganske solid knee bend giver ham et fint tyngdepunkt i pass protection, som gør ham utroligt svær at løbe igennem. Hans resetter sine fødder godt, og har generelt et godt anchor.\nHans pass protecetion har nogle fine tendenser. Hans footwork er udmærket, og han resetter sine fødder fint og kommer i mange fine positioner, hvor han kan body catche rushere. Det er en ganske fin strategi for ham, fordi han er så stor og stærk med et godt anchor.\nSelvom Browns vægt giver ham noget momentum og power i løbespillet, synes jeg ikke, der er nogen grund til, at han skal spille med en vægt på 350 pund. Jeg så ham gerne tabe 15-20 pund for at prøve at få noget mere quickness.\nNetop quickness er Browns' store mangelvare, og der er bare en del spil, hvor han ikke kan lave de nødvendige justeringer hurtigt nok. Dette gælder både i løbespillet og kastespillet.\nDen manglende mobilitet rammer i høj grad hans evne til at tage gode vinkler i løbespillet. Han har svært ved at komme op på 2nd level og finde en linebacker, og generelt kommer han bare lidt halvskævt ind i for mange blokeringer\nDen lidt manglende quickness betyder også, at han har lidt svært ved at holde sin blokeringer længe nok, fordi han ikke kan mirror forsvarsspillere, der prøver at komme af blokeringerne. Han kunne også godt have under middel længde arme, som ville hæmme hans evne til at få fat i forsvarsspillere breast plate.\nTil sidst ville jeg ønske, at Brown læste spillet lidt hurtigere, da han fra tid til anden virker til at være langsom til at opfatte, hvem han skal blokere. Det gælder også, når han skal justere sin blocking-teknik til en uventet situation, og han er dårlig til at være en instinktiv blocker.\nDeonte Brown har på mange måder NFL-størrelse, og store guards har det med at kunne overleve i NFL, fordi de simpelthen er er så svære at komme rundt om og igennem, mens de kan sætte skub i løbespillet. Jeg synes dog, at Brown i for høj grad mangler quickness, spilforståelse og evne til at gode vinkler til at jeg for alvor tror, han bliver NFL-starter lige med det samme. Hvis han kan komme ind på et NFL-hold og få vægten lidt ned, så han måske forbedrer sin quickness lidt, mens han bliver bedre i sin spilforståelse, så har han dog en fin chance for at udvikle sig til en NFL-starter.