Skat.dk: Gældskonvertering - ikke samlet ordning\n25 Sep 2007 12:49\nGældskonvertering, samlet ordning\nSkatterådet finder ikke, at debitors næststørste og tredjestørste kreditorers fordringer, der udgør i alt 28,8 % af debitors usikrede gæld, kan betragtes som småkrav. Skatterådet kan derfor ikke bekræfte, at den største kreditors gældskonvertering af sin fordring på 67,7 % af debitors usikrede gæld udgør en samlet ordning i henhold til Kursgevinstlovens § 24 og Ligningslovens § 15.\nUdgør As gældskonvertering en samlet ordning i henhold til kursgevinstlovens § 24 og ligningslovens § 15, således at B A/S alene får begrænset sine skattemæssige underskud?\nUdgør banken Cs gældskonvertering en integreret del af den samlede ordning under spørgsmål 1, således at denne ligeledes er omfattet af kursgevinstlovens § 24 og ligningslovens § 15?\nSåfremt spørgsmål 1 og 2 besvares med nej, hvilke betingelser skal så være opfyldt før der anses at foreligge en samlet ordning?\nI juni 2007, hvor rådgiver anmodede om bindende svar på vegne af B A/S, var selskabet ejet af et investeringsselskab administreret af D. I dag er B A/S ejet af en bank, C, via et hollandsk holdingselskab (A). C har overtaget B A/S som led i en rekonstruktion af B A/S.\nD erhvervede B A/S i 2003 med henblik på at gennemføre en europæisk ekspansion af B-koncernen. D ejede 96,8 % af B A/S, mens de resterende 3,2 % var ejet af ledelsen.\nB A/S etablerede efterfølgende et svensk datterselskab, E AB og et i England, F Ltd. Herudover har B A/S to danske datterselskaber, G A/S og H A/S.\nDesværre har koncernen haft betydelige økonomiske problemer, hvilket delvist skyldes ekspansionen, hvor særligt det engelske marked har vist sig betydeligt mere investeringskrævende end forventet og har derfor været en økonomisk belastning for koncernen. Koncernen var derfor nødsaget til at optage betydelige lån, dels hos D og dels hos C. B A/S havde til sidst en gæld til D på ca. 687,7 mio. kr. og en gæld til C på ca. 773,2 mio. kr. Derudover var der etableret lån inden for koncernen.\nSom følge heraf har B A/S skattemæssige underskud til fremførsel pr. 30.04.2006 (indkomstår 2006) på 39.881.683 kr. Den skattepligtige indkomst for 2007 er ikke opgjort, men det forventes, at der er et skattemæssigt underskud.\nDer er ikke udarbejdet årsrapport for 2006/07 endnu, men råbalancen pr. 30.04.2007 for B A/S udviser en negativ egenkapital på ca. 193 mio. kr. Årsrapporten for 2005/06 udviste en positiv egenkapital for B A/S på knap 45 mio. kr., men heri indgik kapitalandele i datterselskaberne optaget til kostpris. Koncernens egenkapital for 2006/07 var derimod negativ med ca. 53 mio. kr.\nB A/S havde pr. 30.04.2007 følgende gældsposter:\nGæld til C Lån, 18 %, forfalder 2013\nLån, 21,5 %, forfalder 2013\nUdnyttet kreditfacilitet, variabel i forhold til CIBOR\nGæld til D\nDer er ikke stillet sikkerhed for de lån, der forfalder i 2013, eller for lånene til D. For kreditfaciliteten har B A/S stillet sikkerhed i aktierne i datterselskaberne, og F Ltd. har desuden stillet sikkerhed i dets aktiver, idet kreditfaciliteten er stillet over for koncernen.\nEfterfølgende er den udnyttede kreditfacilitet hos C reduceret til ca. 475,4 mio. kr. Rådgiver har ikke opdaterede beløb for de øvrige gældsposter.\nSom situationen var, så B-koncernen sig ikke i stand til at honorere sine forpligtelser. Der blev forhandlet mellem parterne i et forsøg på at finde en løsning, der kan redde B-koncernen, idet C er af den opfattelse, at det vil være muligt at rekonstruere koncernen, og dermed begrænse det potentielle tab. Rekonstruktionens formål er at salgsmodne B-koncernens selskaber.\nEfter indsendelse af anmodning om bindende svar har C som nævnt via A overtaget aktierne i B A/S fra D for 1£. Herudover har A overtaget Ds udlån til B A/S for 1£.\nDer var ikke på aftaletidspunktet nogen forbindelse mellem C og B-koncernen ud over lånene.\nSom oplyst i rådgivers oprindelige anmodning om bindende svar ønskede C at finde en potentiel investor, som er villig til at deltage i rekonstruktionsbestræbelserne. Dette er efterfølgende lykkedes. Den nye investor vil medinvestere i B A/S via A. Den oprindelig planlagte rekonstruktionsmodel er som følge af aftalen med den nye investor ændret i forhold til rådgivers oprindelige anmodning om bindende svar. Det er den nyeste stepplan, der er gengivet nedenfor.\nHerunder er en del af de oprindelige lån, der forfalder i 2013, tilbagebetalt, idet C har ydet nye lån til B A/S. Renten på de nye lån er lavere og udgør LIBOR+2,5%.\nPunkterne i rekonstruktion er:\nStep 1. B A/S konverterer sin fordring mod F Ltd. (step 4 i den originale rekonstruktionsplan)\nStep 2. A nytegner aktier i B A/S ved indskud på mindst 634 mio.kr.\nStep 3. B A/S nytegner ved indskud af 40 mio.kr. fra step 2 i F Ltd., og det resterende beløb bruges til at tilbagebetale C kreditfaciliteten\nStep 4. C udsteder et nyt lån til G A/S på op til 333 mio.kr.\nStep 5. G A/S udsteder et nyt lån til B A/S (videre udlåning af lånet i step 4)\nStep 6. B A/S bruger lånet fra step 5 til at tilbagebetale en del af gælden til C\nStep 7. Den nye medinvestor nytegner aktier ved indskud af 250 mio.kr. i A for herved at overtage et indirekte ejerskab af B A/S på omkring 31,5 % (ejerandel ikke endeligt fastlagt)\nPunkt 8. A nytegner aktier i B A/S for 250 mio. kr., hvilket indskydes i datterselskaber som enten gæld eller egenkapital\nPunkt 9. A konverterer "D fordringen" til aktier i B A/S (step 5 i den originale rekonstruktionsplan)\nC har desuden overvejet en delvis konvertering af Cs tilgodehavende til præferenceaktier. Dette vil i givet fald kunne forventes gennemført på et senere tidspunkt.\nAf kommercielle hensyn, herunder hensynet til en normal gældsandel, ønsker C at lade deres udlån til B A/S henstå. Oprindelig var det tanken at lade hele udlånet henstå, men efter forhandling med den nye investor sker der en nedbringelse af lånet.\nDet har tidligere været overvejet at sælge G A/S og E AB til et hollandsk datterselskab af A mod overtagelse af en del af B A/Ss gæld til C, men der er ikke truffet beslutning herom. Efter aftalen med den nye investor vil dette formentlig ikke ske.\nRekonstruktionen af koncernen indebærer desuden tiltag vedrørende de udenlandske selskaber, som af hensyn til overskueligheden ikke er medtaget fuldt ud i oversigten.\nDet vil være nødvendigt at fremskaffe yderligere finansiering af koncernen. Det forventes, at dette vil ske i form af yderligere gæld, men beslutningen afventer nærmere overvejelser.\nRådgiver understreger, at der løbende sker tilpasning i trækket på kreditfaciliteterne og mellemregningerne, således at de endelige beløb kan afvige fra de oplyste.\nDe aktier, som vil blive udstedt ved konvertering vil være ordinære aktier med præferencestilling i relation til udbytte og ved salg/likvidation.\nNærværende anmodning vedrører, om konverteringen i punkt 9 er skattefri som følge af kursgevinstlovens § 24.\nDet kan lægges til grund, at koncernreglen i kursgevinstlovens § 8 ikke finder anvendelse, idet As tilgodehavende er anskaffet for 1£, hvorfor det ikke-fradragsberettigede tab i henhold til kursgevinstlovens § 4 er 0 kr..\nVed vurdering af, om konverteringerne er skattepligtige, hvis forholdene er omfattet af kursgevinstlovens § 24, er det afgørende, om der kan anses at foreligge en frivillig akkord. Hvis der er tale om en frivillig akkord, vil B A/S være skattefri i henhold til kursgevinstlovens § 24, men vil til gengæld få begrænset sine skattemæssige underskud efter ligningslovens § 15, stk. 3.\nHensynet bag reglerne om frivillig akkord er, at skatteretten ikke skal stille sig hindrende i vejen for en forretningsmæssig begrundet rekonstruktion ved, at debitor beskattes af den eftergivelse/konvertering, som skulle gøre debitor i stand til at overkomme de økonomiske problemer. Samtidig fandtes det dog heller ikke rimeligt, at debitor efterfølgende kunne udnytte de oparbejdede underskud, idet den gæld, der eftergives, kan stamme fra fradragsberettigede omkostninger, hvorfor underskud begrænses.\nSåledes fremgår det af bemærkningerne til ligningslovens § 15, stk. 3, at formålet med ordningen må være, at skyldneren får en ordning på sine gældsproblemer, navnlig ved at nedskrive kreditorernes krav til det beløb, som skyldneren realistisk kan betale, jf. Folketingstidende 1990/91, till. A sp. 201.\nDette er også baggrunden for den foreliggende anmodning, idet C ønsker sikkerhed for, at deres rekonstruktion ikke vil umuliggøres af den skattemæssige behandling.\nEn frivillig akkord betegnes også som en samlet ordning. Det fremgår ikke nærmere af kursgevinstlovens § 24 eller ligningslovens § 15, hvad der nærmere ligger i en samlet ordning.\nFølgende fremgår om forståelsen af en samlet ordning af bemærkningerne til kursgevinstlovens § 24 (L 194 1996/97):\n"Spørgsmålet om, hvad der skal forstås ved en samlet ordning mellem debitor og dennes kreditorer, må afgøres i overensstemmelse med reglen i ligningslovens § 15, stk. 3. Efter ligningslovens § 15, stk. 2 og 3, begrænses en skyldners adgang til at fremføre eventuelle skattemæssige underskud i forbindelse med tvangsakkord og aftale om en samlet ordning mellem skyldneren og dennes kreditorer (frivillig akkord).\nEn samlet ordning vil typisk omfatte tilfælde, hvor der sker en ligelig reduktion af de enkelte kreditorers fordringer i overensstemmelse med konkurslovens regler. Ved en samlet ordning kan også forstås tilfælde, hvor der ikke er en sådan fuldstændig ligelighed, f.eks. fordi småkrav gives en fuld dividende. Det forhold, at der skal være tale om en samlet ordning, er dog ikke i sig selv til hinder for, at der også vil kunne foreligge en frivillig akkord i de tilfælde, hvor kun en enkelt eller enkelte hovedkreditorer er med i ordningen, mens småkrav holdes udenfor. Har aftalen ikke et sådant omfang, at der kan siges at foreligge en samlet ordning mellem en skyldner og dennes kreditorer, vil der derimod ikke foreligge en frivillig akkord i ligningslovens og kursgevinstlovens forstand. Der henvises i øvrigt til pkt. 29 i Skatteministeriets cirkulære nr. 68 af 20. maj 1992 om visse skattemæssige forhold ved konkurs og underskudsbegrænsning ved akkord m.v."\nTilsvarende fremgår af cirkulære nr. 72 af 17.04.1996 om ligningslovens punkt 21.4.2 og ligningsvejledningen.\nAf praksis fremgår, at der skal ske en konkret vurdering af, om der foreligger en samlet ordning, men at det som udgangspunkt ofte er afgørende, at ordningen omfatter kreditorer, der repræsenterer mere end 50 % af debitors samlede usikrede gæld.\nDette fremgår særlig tydeligt af Landsskatterettens kendelse offentliggjort i SKM2006.250.LSR (TfS 2006, 473) (er efterfølgende genoptaget, jf. SKM2006.489.LSR (TfS 2006, 712), men alene for så vidt angår spørgsmålet om opgørelse af underskudsbegrænsningen). Her var spørgsmålet, om et kontantindskud med efterfølgende indfrielse af en koncerngæld, der udgjorde 50,13 % af den samlede gæld, kunne anses for en samlet ordning. Landsskatteretten fandt, i strid med SKATs indstilling, at der forelå en samlet ordning alene med henvisning til, at gælden udgjorde mere end 50 % af den samlede gældsmasse.\nAfgørelsen er i tråd med TfS 1992, 296, hvor Ligningsrådet udtalte, at en eftergivelse af et datterselskabs gæld kunne anses som en samlet ordning, idet moderselskabets fordring på datterselskabet repræsenterede mere end 50 % af kreditormassen.\nTilsvarende kan nævnes TfS 1997, 653, hvor et moderselskab fortog en gældskonvertring. Landsskatteretten fandt, at der var tale om en samlet ordning, da 53 % af den usikrede gæld var med i ordningen, idet den sikrede bankgæld ikke indgik i opgørelsen af den samlede usikrede gæld.\nI SKM2002.188.LR (TfS 2002, 510) om bindende forhåndsbesked vedrørende eftergivelse af et datterselskabs gæld udtalte Told- og Skattestyrelsens, at "Ligningsrådet og Landsskatteretten har i flere afgørelser konkluderet, at deltager mere end 50 % af den samlede usikrede gæld i ordningen, vil den være at anse som en "samlet ordning", jf. bl.a. TfS 1994, 834 LR og TfS 1997, 653 LSR. Det afgørende er således ikke, hvor mange kreditorer, der deltager i ordningen, men alene hvor stor en del af den samlede usikrede gæld, som den eller de deltagende kreditorer repræsenterer".\nDen ovenfor citerede udtalelse i SKM2002.188.LR (TfS 2002, 510) er efterfølgende kommet til udtryk i en ikke offentliggjort kendelse fra Landsskatterettens af 26. august 2005 (gengivet i TfS 2006, 110), hvor Landsskatteretten fastslog, at "gældsordningen måtte anses som en samlet ordning i kursgevinstlovens § 24, stk. 1's forstand, da banken måtte anses som hovedkreditor, idet fordringen udgjorde over 50 % af klagerens usikrede gæld". I denne kendelse blev der alene lagt vægt på, at banken var hovedkreditor, idet banken tegnede sig for over 50 % af den samlede usikrede gæld. Landsskatteretten tog derimod ikke skattevæsenets krav på ca. 23 % af den samlede usikrede gæld i betragtning.\nDer er dog også eksempler på, at en mindre andel end 50 % kan udgøre en samlet ordning. Se for eksempel Ligningsrådets afgørelse offentliggjort i TfS 1995, 617, hvor en moderfond havde et tilgodehavende, som udgjorde knapt 49 % af gælden, hvilket blev anset for at udgøre en samlet ordning.\nTilsvarende gør sig gældende for TfS 1993, 324, hvor et moderselskab som led i en rekonstruktion af et datterselskab ønskede at eftergive datterselskabets gæld. Ligningsrådet fandt, at gældseftergivelsen måtte anses som en samlet ordning. Det blev tillagt afgørende vægt, at moderselskabets fordring udgjorde knap 50 % af datterselskabets samlede gæld, og at moderselskabet havde afgivet tilbagetrædelseserklæring over for øvrige kreditorer samt kautioneret og stillet sikkerhed for bankgæld.\nTfS 1988, 125, der angik en kreditorordning, hvori indgik såvel en egentlig akkordmæssig gældseftergivelse med kreditorer der repræsenterede ca. 25% af den usikrede kreditormasse, som en moratorieordning med de største kreditorer. Ordningen blev i sin helhed anset for en samlet ordning. Der blev ved afgørelsen lagt afgørende vægt på, at der måtte antages at være tale om en sådan generel kreditorordning, at den måtte anses for omfattet af akkordpraksis. Det bemærkedes i denne forbindelse, at en moratorieordning var hjemlet i konkursloven, og det forhold, at den endelige ordning var blevet en frivillig ordning, kunne ikke begrunde, at der blev set bort fra moratorieordningen, men denne måtte tværtimod sidestilles med den egentlige akkordaftale.\nI modsætning hertil står Østre Landsrets dom offentliggjort i TfS 2000, 605, hvor en ordning repræsenterende 2/3 af kreditormassen ikke blev anset for en samlet ordning, idet den resterende 1/3 var samlet hos samme kreditor, der ikke deltog i rekonstruktionen. Sagen er efterfølgende ændret ved Højesteret, idet Skatteministeriet tog bekræftende til genmæle, da det efterfølgende vist sig, at en væsentlig del var sikret gæld, jf. SKM2001.347.HR (TfS 2001, 423), og Departementets kommentar i SKM2001.179.DEP (TfS 2001, 432).\nHenset til praksis i øvrigt, herunder Told- og Skattestyrelsens udtalelse i TfS 2002, 510 og Landsskatterettens kendelse i SKM2007.489.LSR (TfS 2006, 712), må det anses for endeligt fastslået, at der vil være tale om en samlet ordning, når mere end 50 % af den usikrede kreditormasse er repræsenteret i rekonstruktionen.\nSom følge af, at der er tale om en aftale om rekonstruktion af en nødlidende koncern, der indgås med koncernens uafhængige bankforbindelse, er det utvivlsomt, at der er tale om en forretningsmæssigt begrundet rekonstruktion, hvorfor der er formodning for, at der er tale om en samlet ordning.\nDet lån, som A ønsker at konvertere (punkt 9), udgør 67,7 % af den samlede usikrede gæld pr. 30.04.2007. Kravet om, at mere end 50 % af den usikrede kreditormasse skal være repræsenteret, er således opfyldt og må anses at udgøre en samlet ordning i overensstemmelse med Landsskatterettens kendelse i SKM2006.250.LSR (TfS 2006, 473). C er den næststørste kreditor i relation til den usikrede gæld, idet deres usikrede fordring udgør 292,6 mio. kr. svarende til 28,8 % af den samlede usikrede kreditormasse.\nSom følge af, at den oprindelige stepplan er ændret, påvirker det, hvor stor en andel af den usikrede kreditormasse, som D-gælden udgør. Det forventes, at D-gælden vil udgøre en tilsvarende andel ved konverteringen, men det kan i øvrigt lægges til grund, at D-gælden vil udgøre mindst 50 % af den usikrede kreditormasse, mens den væsentligste øvrige usikrede kreditormasse vil være C og G A/S.\nHenset til praksis er det vores opfattelse, at konverteringen må anses for at udgøre en samlet ordning, idet mindst 50 % af den usikrede kreditormasse er repræsenteret.\nGæld til koncernforbundne selskaber\nSkulle Skatterådet på trods af praksis finde, at det ikke er tilstrækkeligt, at den konverterede fordring udgør mere end 50 % af den usikrede kreditormasse, vil en samlet vurdering efter vores opfattelse i øvrigt lede til samme resultat.\nVi har herved henset til, at C, som den ultimative aktionær, i realiteten er den part, som bærer tabet som følge af rekonstruktionen. At det af forretningsmæssige årsager er fundet mest hensigtsmæssigt at kanalisere hele rekonstruktionen via et datterselskab, A, burde derfor ikke kunne tilsige et andet resultat.\nDet er vores erfaring, at gæld til koncernforbundne selskaber bliver betragtet som en helhed i forhold til begrebet en samlet ordning. Dette kommer indirekte til udtryk i den omtalte afgørelse TfS 1993, 324. Her blev rekonstruktionen anset for en samlet ordning, på trods af, at mindre end 50 % af den usikrede kreditormasse var repræsenteret, idet moderselskabet havde stillet sikkerhed/kaution for bankgæld, der ikke deltog i ordningen.\nVar dette ikke tilfældet kunne koncerner arbitrært vælge, om en gældskonvertering skal være en del af en samlet ordning eller ej og derved undgå begrænsning af underskudsfremførsel ved at vælge, hvordan gælden skal fordeles inden for en koncern i forbindelse med hvilken gæld, der er omfattet af rekonstruktionen.\nDette er helt klart ikke intentionerne bag reglerne, hvilket kommer klart til udtryk i ligningslovens § 15, stk. 4-5, hvor kapitalindskud fra et selskab, der er koncernforbundet med kreditorselskabet, sidestilles med kapitalindskud fra kreditor.\nOmstændighederne ved gældskonverteringen\nHertil kommer, at omstændighederne ved gældskonverteringen skal tages med i betragtning, hvilket fremgår af TfS 1988, 125, hvor Landsskatteretten nåede frem til, at der forelå en samlet ordning, selvom kun 25 % af den samlede usikrede gæld deltog i akkorden, da de resterende 75 % indgik en moratorieordning.\nFor det første bemærker vi, at C udelukkende deltager i redningen af B A/S for at sikre B-gruppens overlevelse. C er en bank og har følgelig ingen forretningsmæssig interesse i at drive møbelforretning. Derudover var der ingen relation mellem C og B-gruppen inden redningsplanen. Ethvert aspekt af denne aftale har som det eneste formål at sikre B-gruppen et fundament for fremtiden, i stedet for at erklære B A/S for konkurs.\nC har som led i rekonstruktionsplanen ydet nye lån til B A/S, som er blevet brugt til at tilbagebetale noget af den gamle gæld til C. De nye lån har en betydelig lavere renter (fra 21,5% til LIBOR + 2,5%). Herudover har C givet udtryk for, at de vil fortsætte med at yde lån til B-gruppen ud fra princippet "going koncern", hvilket er væsentligt for B-gruppens overlevelse.\nUd fra en samlet vurdering er det herefter vores opfattelse, at der utvivlsomt må anses at være tale om en samlet ordning.\nFordringens værdi for kreditor\nDer er ingen skattemæssige konsekvenser af en gældskonvertering, hvis værdien af det modtagne er fastsat til den nominelle værdi. Normalt fastlægges fordringens værdi med baggrund i egenkapitalen på konverteringstidspunktet.\n"D fordringen" konverteres efter, at B A/S har fået tilført ny egenkapital fra A, herunder via midler fra den nye investor. Det forventes, at B A/S vil have en positiv egenkapital på konverteringstidspunktet, men dette vides naturligvis ikke med sikkerhed. Ved en positiv egenkapital vil fordringen blive anset for at have kurs 100.\nMen selvom egenkapitalen er negativ, må fordringen anses for at være pari værd. Dette begrunder vi i, at der med baggrund i den nye investors investering i A må anses at foreligge en tredjemands vurdering af fordringens værdi til kurs 100. Der må i givet fald antages at være skjulte værdier, som medfører, at egenkapitalen i realiteten må anses for positiv.\nDet er på denne baggrund vores opfattelse, at rekonstruktionen må anses for en samlet ordning, det vil sige, at spørgsmål 1 bør besvares med ja.\nKan Skatterådet tiltræde, at fordringen med baggrund i tredjemands vurdering har kurs 100, således at der ikke foreligger en delvis gældseftergivelse, bør spørgsmålet dog besvares i overensstemmelse hermed.\nDen eventuelle konvertering af Cs tilgodehavende bør efter vores opfattelse anses som en integreret del af den samlede ordning selvom konverteringen vil blive gennemført senere på året sammenlignet med As konvertering. Dette begrunder vi med, at den yderligere konvertering er en del af den samlede vurdering af situationen for B-koncernen, som C for øjeblikket overvejer, for at vurdere, om det kan forsvare sig at gennemføre en rekonstruktion, eller om det er mere hensigtsmæssigt at erklære B A/S for konkurs.\nPå denne baggrund bør spørgsmål 2 ligeledes besvares med ja.\nVed besvarelse af spørgsmål 1 og 2 bortfalder spørgsmål 3.\nSKAT har ikke taget stilling til værdien af de aktiver og aktier, som B A/S har stillet til sikkerhed for den udnyttede kreditfacilitet hos C.\nAd samlet ordning\nDet lån, som den største kreditor, A, ønsker at konvertere, udgør 67,7 % af den samlede usikrede gæld. De næststørste kreditorer, C og G A/S, ønsker ikke at konvertere deres fordringer, som udgør i alt 28,8 % af den samlede usikrede gæld.\nUdgangspunktet i kursgevinstloven § 24 er, at gevinst på gæld som følge af en aftale om en samlet ordning mellem en debitor og dennes kreditorer om bortfald eller nedsættelse af debitors gæld ikke medregnes ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst. Med gældsnedsættelse sidestilles hel eller delvis konvertering af gælden til aktier.\nAf bemærkningerne til kursgevinstlovens § 24 fremgår bl.a. følgende:\n"En samlet ordning vil typisk omfatte tilfælde, hvor der sker en ligelig reduktion af de enkelte kreditorers fordringer i overensstemmelse med konkurslovens regler. Ved en samlet ordning kan også forstås tilfælde, hvor der ikke er en sådan fuldstændig ligelighed, f.eks. fordi småkrav gives en fuld dividende. Det forhold, at der skal være tale om en samlet ordning, er dog ikke i sig selv til hinder for, at der også vil kunne foreligge en frivillig akkord i de tilfælde, hvor kun en enkelt eller enkelte hovedkreditorer er med i ordningen, mens småkrav holdes udenfor. Har aftalen ikke et sådant omfang, at der kan siges at foreligge en samlet ordning mellem en skyldner og dennes kreditorer, vil der derimod ikke foreligge en frivillig akkord i ligningslovens og kursgevinstlovens forstand."\nDen påtænkte gældskonvertering er ikke en ligelig reduktion af kreditorernes fordringer og Cs og G A/S´ fordringer på i alt 292,6 mio. kr., svarende til 28,8 % af den samlede usikrede gæld, kan ikke betragtes som småkrav. Bemærkningerne til § 24 støtter således ikke rådgivers opfattelse.\nEn lignende gældseftergivelse har været forelagt Østre Landsret, jf. TfS 2000.605.ØLR. Under sagens behandling gjorde skatteyderen bl.a. gældende, at kursgevinsten ikke var skattepligtig, idet der var tale om en samlet ordning, der omfattede 2/3 af de usikrede gældsforpligtelser. Skatteministeriet gjorde derimod gældende, at der ikke var tale om en samlet ordning, eftersom den ikke omfattede gælden til den kreditor, hvis tilgodehavende udgjorde ca. 1/3 af skatteyderens samlede usikrede gældsforpligtelser.\nLandsretten udtalte, at:\n"Aftalen ... omfatter ca. 2/3 af hans usikrede gældsforpligtelser, hvorimod den ikke omfattede den kreditor, hvis tilgodehavende udgjorde den sidste tredjedel af de usikrede gældsforpligtelser. Aftalen, der i øvrigt ikke indebærer en nominel nedsættelse af gælden til datterselskabet, kan herefter ikke anses for en samlet ordning mellem en skyldner og dennes kreditorer om bortfald eller nedsættelse af skyldnerens gæld. Gevinsten ved indfrielsen er derfor ikke omfattet af kursgevinstlovens § 6 A om skattefrihed ved frivillig akkord."\nDommen blev anket til Højesteret af skatteyder, og i forbindelse med forberedelsen af sagen blev der fremlagt nye oplysninger, der betød, at Skatteministeriet på det nu foreliggende grundlag fandt, at den usikrede gæld i alt væsentligt alene bestod i den gæld, der blev eftergivet.\nDa Højesteret tog stilling til sagen på grundlag af et andet faktum end Østre Landsret, ændrer Højesterets afgørelse ikke på det forhold, at Østre Landsret gav Skatteministeriet medhold i, at der ikke var tale om en samlet ordning, når den ikke omfattede den kreditor, hvis tilgodehavende udgjorde den sidste 1/3 af de usikrede gældsforpligtelser. Østre Landsrets dom støtter således ikke rådgivers opfattelse.\nDenne opfattelse støttes også af Skatteministeriets kommentar til Højesterets afgørelse, offentliggjort som SKM2001.179.DEP, hvoraf det fremgår afslutningsvis under overskriften "Konsekvenser for andre sager" at "Østre Landsrets dom i sagen og den efterfølgende højesteretsdom, hvorved ministeriet tog bekræftende til genmæle, ændrer heller ikke ved praksis om, at en gældseftergivelse som udgangspunkt mindst skal omfatte halvdelen af den usikrede gæld, samt at kun usikrede småkrav kan udeholdes. Gælden til [den kreditor, hvis tilgodehavende udgjorde ca. 1/3 af skatteyderens samlede usikrede gældsforpligtelser] var ikke et sådant småkrav."\nRådgiver har som begrundelse for sin opfattelse henvist til Ligningsrådsafgørelser og Landsskatteretskendelser afsagt før Østre Landsrets dom refereret i TfS 2000.605.ØLR. Afgørelser fra Ligningsrådet og kendelser fra Landsskatteretten kan imidlertid ikke underkende en senere afgørelse truffet af landsretten, der er en højere instans.\nRådgiver har desuden henvist til administrativ praksis efter Østre Landsrets dom refereret i TfS 2000.605.ØLR. I en Ligningsrådsafgørelse fra 2002, SKM2002.188.LR (TfS 2002, 510 LR), udtalte Told- og Skattestyrelsen, at "Ligningsrådet og Landsskatteretten har i flere afgørelser konkluderet, at deltager mere end 50 % af den samlede usikrede gæld i ordningen vil den være at anse som en "samlet ordning", jf. bl.a. TfS 1994.834 LR og TfS 1997.653 LSR. Det afgørende er således ikke hvor mange kreditorer, der deltager i ordningen, men alene hvor stor en del af den samlede usikrede gæld som den eller de deltagende kreditorer repræsenterer…Forespørgers repræsentant oplyser, at…samlet gæld 25.834.56, usikret gæld, der indgår i akkorden 24.856.107. Det følger umiddelbart heraf, at da den usikrede gæld som påtænkes eftergivet udgør 96 % af den samlede gæld, er der tale om en samlet ordning."\nRådgiver har endvidere henvist til SKM2006.250.LSR (TfS 2006,473). I denne sag var SKAT enig med skatteyder og indstillede derfor den påklagede ansættelse ændret i overensstemmelse med den af repræsentanten nedlagte påstand, idet den omhandlede ordning efter SKATs opfattelse ikke var en samlet ordning. SKAT gjorde gældende, at der ikke udelukkende skal lægges vægt på, om ordningen omfatter mere eller mindre end 50 % af den samlede gæld, idet vurderingen af, om en ordning er en samlet ordning, beror på et skøn. I sagen vedrørte ordningen 51 % af den samlede gældsmasse, og da den omhandlede ordning ikke endegyldigt gjorde op med gældsforholdet, indstillede SKAT, at ordningen ikke ansås at være en samlet ordning.\nLandsskatteretten fandt imidlertid, at transaktion måtte anses for at være en samlet ordning, idet der var tale om en ordning, der vedrørte en kreditor for mere end 50 % af den samlede gældsmasse.\nSom anført er SKAT ikke enig i, at der udelukkende skal lægges vægt på, om ordningen omfatter mere eller mindre end 50 % af den samlede gæld, da dette hverken er i overensstemmelse med ordlyden af kursgevinstlovens § 24, bemærkningerne til bestemmelsen eller Østre Landsrets og Skatteministeriets vurdering af en lignende situation.\nAd. tredjemands vurdering\nRådgiver bemærker vedrørende konverteringen beskrevet i punkt 9, at "Ved en positiv egenkapital vil fordringen blive anset for at have kurs 100. Men selvom egenkapitalen er negativ, må fordringen anses for at være pari værd. Dette begrunder vi i, at der med baggrund i den nye investors investering i A må anses at foreligge en tredjemands vurdering af fordringens værdi til kurs 100. Der må i givet fald antages at være skjulte værdier, som medfører, at egenkapitalen i realiteten må anses for positiv".\nSKAT bemærker hertil, at en anden tredjemand, D, siden juni 2007 har valgt at afstå sin fordring på 687,7 mio. kr. på B A/S for 1 £ samt 96,8 % af aktierne i B A/S for yderligere 1 £. Ds dispositioner taler således imod rådgivers formodning om skjulte værdier i B A/S.\nRådgiver har anført, at "C har desuden overvejet en delvis konvertering af Cs tilgodehavende til præferenceaktier. Dette vil i givet fald kunne forventes gennemført på et senere tidspunkt.\nDen eventuelle konvertering af Cs tilgodehavende bør efter vores opfattelse anses som en integreret del af den samlede ordning selvom konverteringen vil blive gennemført senere på året sammenlignet med As konvertering. Dette begrunder vi med, at den yderligere konvertering er en del af den samlede vurdering af situationen for B-koncernen, som C for øjeblikket overvejer, for at vurdere, om det kan forsvare sig at gennemføre en rekonstruktion, eller om det er mere hensigtsmæssigt at erklære B A/S for konkurs."\nSKAT finder, at de nærmere omstændigheder vedrørende den eventuelle konvertering af Cs tilgodehavende er så uklare, at spørgsmålet ikke kan besvares med fornøden sikkerhed.\nDer kan kun gives bindende svar på spørgsmål om den skattemæssige virkning af en påtænkt eller gennemført disposition, jf. Skatteforvaltningsloven § 21.\nSKAT indstiller derfor, at spørgsmål 3 afvises.


C'est La Vie By G.: Yesterdays dinner and todays lunch...\nTo af de blogge jeg læser fast er Tante Sød og CookieCrumble.\nBegge er blogs jeg udover at blive i godt humør af også får super meget lækkert inspiration :)\nSå aftensmaden i går blev lavet efter at have fået inspiration fra flere indlæg, hvor Marianne fra Tante Sød har lavet madtærter.\nMin tærte blev lavet af en færdig rulle tærtedej, som jeg havde liggende i køleskabet til en dag, hvor det skal være hurtigt og nemt, og sådan en dag var det det i går :)\nFyldet blev til af hvad jeg lige havde i køleskabet:\n1 rulle færdige tærtedej\nMasser af grofthakket bredbladet persille\nHer er tærten inden den kommer i ovnen:\nDet var hurtigt & nemt og så smagte den super godt. Har frosset resten ned, så jeg kan tage med til frokost, og så bare lige varme i microen på kontoret sammen med lidt ekstra grønt.\nFrokosten i dag blev lavet med inspiration fra Kristine fra CookieCrumble indlæg her. Mine hjemmebagte knækbrød m/hytteost, gulerød & rød syre samt tomatsalsa:\nHelt enkelt; knækbrød m/hytteost, fine gulerodsstave & rød syre:\nTotalt yummilicious :)\nIndsendt af C'est La Vie By G. kl. 16.26\nEtiketter: Bagning, Frokost, Knækbrød, Madtærter, Middag\nKristine L. Hansen (CookieCrumble) 15. oktober 2011 kl. 16.56\nHvor er det bare smukt Gitte :)Lækkert og delikat ser det ud - YUM YUM YUM !!!\nMademoiselle Black 15. oktober 2011 kl. 18.47\nLækker lækker tærte :-) Og fantastisk ide med knækbrødsmadder :-)\nC'est La Vie By G. 15. oktober 2011 kl. 21.06\nJa, inspirationen til hytteost på knækbrød fik jeg jo fra dit indlæg, men det smagte fantastisk :)\nHar ikke lavet tærte i flere år, men blev inspireret af Tante Sød. Det er jo ikke specielt sundt, og især ikke, når man ikke bruger en fuldkornsdej... Men den smagte super :) Overvejer faktisk at gå ud og røre dine boller med banan og tørret tranebær, men sys jeg sidder og bliver en smule doven...\nMadame 16. oktober 2011 kl. 08.27\nDet ser utroligt lækkert ud - sikke nogle skønne billeder! God idé med tærter, der kan laves af det, man har i køleskabet. Ha' en rigtig god søndag :-)\nC'est La Vie By G. 16. oktober 2011 kl. 13.14\nTak og du har ret, nogen gange skal det bare være dejlig nemt :)


Farvekort dyrup – Hvordan laver man væger til lys\nHusk, at digitale farver kun kan betragtes som vejledende, idet fysiske farver ikke kan oversættes direkte til et digitalt farveformat. Generelt kan man sige om online farver , at de er lidt stærkere i farven end farverne er i virkeligheden. Desuden vil personlige skærmindstillinger, lysforholdene i et rum og en række andre faktorer. Hvis man går all in og tilmed maler træværk som låger, paneler og karme i mørke farver , kan man opnå et helt flamboyant udtryk i hjemmet.\nHer på siden ser du et par eksempler på hvordan vi har brugt Black Flame i større eller mindre omfang – et helt køkken eller blot på et møbel. Eksperimentere med at farvelægge de billeder, som allerede er tilføjet.\nFinde inspiration i Dyrups store farvepalet og kollektioner. Identificere Dyrup farver ud fra . De nye tendenser går i retning af mørke farver og en langt mere enkel og eksklusiv farvepalet. At den nordiske stemning nu skal ses i ”lyset af det mørke” falder dog meget naturligt. Dette farvekort er et værktøj til alle, der skal i gang med et maleprojekt. Brug det som inspiration til at finde den helt rigtige vægfarve til stuen, et nyt farverigt look til den gamle kommode eller.\nLyse farver er en vigtig del af den skandinaviske indretningsstil, men hvid er ikke bare hvid – og grå findes i mange afskygninger. Se blot alle de flotte nuancer i dette farvekort ! En hvid nuance kan have meget forskellig effekt i rummet, afhængig af om den er tonet med for eksempel rø gul eller blå!\nSE HJEMMESIDE SE KATALOG. Farvekort og Inspiration. Personlig toning af maling. I SILVAN har vi et fuldt sortiment af Dyrups maling til både indendørs og udendørs brug.\nKom ind i din lokale SILVAN og få tonet din Dyrup maling, så den passer til dit hjem. I videoen har vi brugt farvevælgeren og leget med farverne: ▫ BIsfugl (blå) ▫ Y. Vi er et professionelt farvecenter med fysisk butik og fagudlært personale der kan vejlede og rådgive på et professionelt plan. Vi har mange års erfaring i malerfaget og forhandler udelukkende kvalitets produkter som vi kan stå inde for. Du kan læse brochurerne her på siden ved at klikke på billederne. I det nye farvekort fra DYRUP som indeholder forskellige farver , vi har brugt farver og accessories til at . Se farvekort , farvetrends og få masser af anden inspiration på dyrup.\nNatural Colour System er et logisk farvenotationssystem, som er bygget på hvordan det menneskelige øje ser farver. Se vores kort online hos Colorshopping. Begge farver er fra Dyrup. DIY-idé: En iøjnefaldende farve på dørkanten forvandler fuldstændig en pæn, men lidt anonym hvid dør. Resultat: En cool, underspillet detalje, der overrasker og lyser op og giver rummet kant – bogstaveligt talt.\nIdé og foto: Dyp i nye farver og . Vi har derfor været tilbage i arkiverne og set. Mangler du et lille weekend eller ferieprojekt, så skal du måske friske sofabordet op.\nVi siger glædelig Valentinsdag med et udvalg af røde kærlighedsfarver fra Dyrups farvekort ! I disse kolde tider er det dejligt at have et varmt og . De fleste producenter har deres eget farvekodesystem – det gælder bl. Men selvom producenterne har deres egne farvekoder . Find vejbeskrivelse, kontaktinfo, regnskabstal, ledelse, bestyrelse og ejere. KABE Copenhagens produkter forhandles over hele Danmark.\nTil større erhvervsprojekter eller koncepter kan specielle farver udvikles efter kundens konkrete ønsker. How to Use the Real Color Wheel. These are transparent primaries to paint with. Transparent yellow, transparent magenta and transparent cyan.\nThese colors mixed will make re blue and green, adding white will make them tints and opaque.


BILLEDER FRA FAMILIEWEEEKENDEN\nÅrets familieweekend var også i år begunstiget med super vejr lørdag, hvor vi havde vores traditionelle eftermiddagsaktivitet for alle, så grundlaget var igen til en super weekend, og det fik vi.\nÅrets tema var Monstre, så de optrådte i alle afskygninger og sammenhænge.\nLørdag var vi ca. 60 spejdere, søskende og forældre, der hyggede os på Høbjerghus i Helsinge. Eftermiddagens aktivitet var et løb med 6 poster over et Monster tema afbrudt af den obligatoriske kaffe og kage pause, og også i år var der rigeligt af det hele.


Kompedal Plantage - Seværdigheder\nSeværdigheder i Kompedal Plantage\nAf de tre smeltevandsdale er især Kompedal kendetegnet af små høje, kaldet kytter. Det er i realiteten klitter, der er opstået ved sandfygning. Inden tilplantningen af plantagen var kytterne det eneste sted, hvor der var en smule læ.\nOg plantagen har taget navn efter kytterne. På gammelt jysk kaldes en lille melbolle for kumpe, og de små høje eller kumper har øjensynligt givet navn til Kompedal.\nSelve dalen er ikke plantet til, men ligger som klassisk lynghede.\n3. Grathe Hede (Gråhede)\nSkovene ved Silkeborg var præget af træhåndværk som hjulmageri og træskomageri. Det blev kaldt skovlovring, fordi det foregik i det skovrige Lover Syssel. Silkeborgs håndværkere har haft en handelsrute med deres varer gennem Marskendal på vej mod Vestjylland.\nDe nedkørte hjulspor kan stadig anes som hulninger i terrænet og kaldes også skovlovringer.\nDa Danmark indførte loven om militærnægtere i 1917, blev den første nægterlejr oprettet i Kompedal Plantage året efter (1918). Under Anden Verdenskrig overtog tyskerne i 1943 Kompedallejren og brugte plantagen som øvelsesterræn. I et par år efter krigen (1945-47) husede lejren krigsflygtninge.\nFra 1955 var Kompedal igen lejr for militærnægtere, men efter at nægterne havde sat ild til tre af boligbarakkerne, og 700 kvadratmeter af lejren brændte ned, blev lejren lukket i 1978.\nFra 1978 og frem til år 2000 fungerede lejren som en jysk filial af skovskolen i Nøddebo. Kompedallejren har været betydeligt større end i dag, hvor en del af de originale barakker stadig findes og drives som natur- og lejrskole af Silkeborg Kommune.\nLæs mere om Kompedallejren på kompedal.dk\nLæs mere om militærnægtere i Kompedallejren på kulturarv.dk\nHærvejens vandrerute går lige forbi Grathe Hede og gennem den østlige del af Kompedal Plantage.\nSyd for Marskendal ligger et særligt øde område omgivet af plantage til alle sider. Et ekstremt næringsfattigt område med små krogede træer – i folkemunde kaldet ørkenen.\nTræerne har samme alder som de fuldvoksne træer i skoven rundt om ørkenen. Det viser noget om, hvor mager jorden er.\nHvis elverne holder til i Kompedal, er det nok her, man skal lede efter dem.\n9. Kong Knaps Dige\nPå tværs gennem plantagen ud fra Skyggevej syd for Kompedallejren går en to-tre kilometer lang eventyrsti ud til bålpladsen i plantagens sydøstlige hjørne. Formodentlig har stien i sin tid været brugt at skovløberen, når han skulle på arbejde i Kompedalhus.\nI nyere tid har man forsøgt at genskabe stien, og har givet den huleagtige stemning med bladhang hen over selve stien.


Værksted og Dækcenter Tønder\nKundernes bedømmelse af Super Dæk Tønder\nAUTOVÆRKSTED & DÆKCENTER TØNDER\nTlf: 76 15 32 10\nFax. 76 15 32 19\nHos Super Dæk Service i Tønder tilbyder vi dæk- og autoservice til alle person- og varevogne, og vores mekanikere på autoværkstedet byder alle opgaver velkomne, uanset din bils tilstand, årgang og model.\nVores automekanikere udfører serviceeftersyn, klargøring til syn, bremseservice, udstødning, olieskift, bilbatteri, aircondition, 4-hjulsudmåling, støddæmpere og fjedre, autoruder og stenslag.\nForuden dæk til personbiler har Super Dæk Service Danmarks største udvalg af dæk og fælge til landbrugs- og industrikøretøjer, herunder mejetærskere, traktorer, busser, trucks og entreprenørmaskiner.\nVi monterer også tvillinghjul på traktorer, ligesom vi takket være vores samarbejde med Nordisk Dæk Import er leveringsdygtige i specialfremstillede fælge.\nSkal du have monteret sommerdæk eller vinterdæk, kan du altid komme forbi vores værksted til et dækskifte.\nRing til os for nærmere information om hvordan vi kan hjælpe dig, eller kig forbi os på Fabriksvej 3.


The Weeknd - Thursday Vinyl / Lp → Køb LP'en billigt her\nThursday er det andet mixtape, fra den canadiske sanger The Weeknd. Albummet blev udgivet i augsut 2011.\nThursday er et utrolig gennemført album med et fantastisk valg af flere stilarter - dubstep, downtempo, dream pop, hip hop, rock og reggae. Det er et energisk album med lækre vibes, der bare venter på at sætte gang i festen!\n01: Lonely Star\n02: Life of the Party\n04: The Zone\n05: The Birds Part 1\n06: The Birds Part 2\n08: Rolling Stone\nFakta om The Weeknd - Thursday\nVi vægter sikkerhed højt, da det er noget af det aller vigtigste at sørge for er i orden, når vi taler om e-handel. For at give dig tryghed når du køber hos os, bruger vi naturligvis kun en NETS godkendt online betalingsløsning. Så online køb og betaling hos Gucca.dk er altid forbundet med 100% sikkerhed.\nNår vi siger 30 dages returret, så er det selvfølgelig på alle typer produkter. Såfremt du fortryder dit køb, og ikke måtte ønske at beholde varen, kan du naturligvis bare returnere dine varer og få dine penge retur. Du kan med fordel tage kontakt til os, før du vælger at returnere dit produkt til os.\nVi er klar over, at du venter på dit produkt, og vi har derfor skruet op for leveringstempoet, så produktet kommer hurtigt og sikkert frem til dig. Du har din vare i hænderne indenfor 1-2 hverdage, såfremt vi har den på lager. Den nøjagtige lagerstatus er synlig ud for hvert enkelt produkt. Du kan altid ringe eller sende en e-mail, hvis du har spørgsmål til lagerstatus eller leveringstid.\nNår du handler hos Gucca, er det muligt at vælge mellem forskellige muligheder for betaling. Her bør du selvfølgelig benytte den betalingsmulighed, der passer dig bedst. Du handler altid trygt og sikkert, uanset hvilken betalingsmetode du gør brug af. Se de betalingsmuligheder du har hvis du benytter linket. Vær opmærksom på, at såfremt du anvender betalingskort, trækker vi først pengene den dag vi afsender varen til dig.\nOpstår der tvivl eller spørgsmål til vores webshop, er du selvfølgelig velkommen til at tage fat i os. Vi er åben for henvendelser alle hverdage mellem kl. 10-15, og vi tager imod din henvendelse med et smil og godt humør.\nHvis du køber hos Gucca, har du mulighed for at tracke din forsendelse. Når du har fuldendt dit køb, kan du få adgang til din egen ordreside. På din personlige ordreside er det muligt at se, hvornår vi sender din pakke. I samme øjeblik varen er på vej, får du information herom via mail.\nDin anmeldelse af The Weeknd - Thursday\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_vinyl / lp path_vinyl / lp_forside path_vinyl / lp_andreafdelinger path_vinyl / lp_vinyl/lp path_vinyl / lp_pop path_vinyl / lp_theweekndthursday


Du er her: AU referat\nReferat af bestyrelsesmøde 24. april 2006\nJens Bigum, formand\nAnne Bundgaard Christensen\nProrektor Katherine Richardson (til 15.40)\nUniversitetsdirektør Stig Møller\nMichael Viby Rasmussen (pkt. 1-3)\nKommunikationschef Anders Frølund (pkt. 1-3)\nKontorchef Kirsten Skjødt (pkt. 1-3)\nSpecialkonsulent Morten Vils Sørensen (pkt. 1-3)\nFuldmægtig Arne Skov (pkt. 1-3)\nStatsautoriseret revisor Claus Lindholm Jacobsen, PriceWaterhouseCoopers (pkt. 1-3)\nStatsautoriseret revisor Henrik Kragh, PriceWaterhouseCoopers (pkt. 1-3)\n2. Godkendelse af referat fra bestyrelsesmødet den 27. februar 2006 (bilag)\n3. Årsrapport 2005, herunder økonomirapport nr. 4 (bilag)\n4. Investeringspolitik (bilag)\n5. Samarbejde med andre institutioner (lukket punkt)\n- Evt. integration af universiteter og sektorforskning\n6. Overdragelsesaftale mellem Aarhus Universitet og HIH (bilag)\n7. Vedtægtsændringer for Studenterhusfonden af 1991 (bilag)\n8. Nye uddannelser\n- Ansøgning om godkendelse af masteruddannelse i Naturfagenes Didaktik (bilag)\n9. Meddelelser fra\n- Rektor, herunder skriftlige meddelelser\nBestyrelsen godkendte dagsordenen.\nBestyrelsen godkendte referatet af bestyrelsesmødet 27. februar 2006.\nDet eksterne regnskab blev fremlagt i form af kapitel 6 i årsrapport 2005, mens det interne regnskab blev fremlagt som 4. kvartalsrapport 2006. Årets resultat er et overskud på 1,9 mio. kr. Resultatet af ordinær drift er et underskud på 10,8 mio. kr. Årets ordinære driftsindtægter er 2.402,6 mio. kr., årets driftsomkostninger 2.413,4 mio. kr. og de finansielle poster udgør netto 12,7 mio. kr. Den likvide beholdning er 589 mio. kr. pr. 31. december 2005 og egenkapitalen er på 109,2 mio. kr.\nÅrets resultat og egenkapitalen ultimo 2005 blev bedre end forventet i det vedtagne budget og i 3. kvartalsrapport. Dette skyldes primært godtgørelse af energiafgifter, som er medtaget i regnskabet, da det nu er afklaret, at universiteterne har ret til denne godtgørelse.\nRektor konstaterede, at årets resultat var tilfredsstillende.\nInstitutionsrevisor gennemgik protokollatet vedrørende årsrapport 2006. Revisionen har ikke givet anledning til forbehold.\nBestyrelsen godkendte herefter regnskabet.\nBestyrelsen gennemgik beretning og målrapportering i årsrapporten. Bestyrelsen udtrykte stor tilfredshed med årsrapporten, som den fandt dynamisk, læseværdig og meget informativ. Det var bestyrelsens opfattelse, at årsrapporten ville gennemgå en stadig udvikling, men at det første resultat var absolut tilfredsstillende. Bestyrelsen diskuterede den forøgede likviditet og konstaterede, at over halvdelen af den samlede likviditet vedrører bundne tilskud.\nMed disse bemærkninger underskrev bestyrelsen årsrapporten og revisionsprotokollatet.\nEfter overgangen til selvejende institution skal universitetet placere sin overskydende likviditet efter Bekendtgørelse af 11. maj 2005 om anbringelse og bestyrelse af fondes midler. Dette skal ske efter en af bestyrelsen vedtaget investeringspolitik. Bestyrelsen besluttede, at den samlede investering af overskydende likviditet indtil videre placeres inden for den beskrevne definition over lav risikoramme for investeringsperioderne 1-3 år og 3-5 år.\nBestyrelsen vedtog det fremlagte forslag til investeringspolitik, dog således at investering i aktier undlades, idet bestyrelsen lagde vægt på en konservativ og lav risikoprofil såvel økonomisk som etisk.\nBestyrelsen foreslog, at ledelsen indhentede tilbud fra mere end én aktør.\nBestyrelsen havde fået tilsendt samtlige universiteters og sektorforskningsinstitutioners svar på videnskabsministerens brev af 9. februar 2006 om sektorforskningens integration i universiteterne samt eventuelle tilkendegivelser af mulig integration af Aarhus Universitet med andre universiteter.\nPå baggrund af bestyrelsens diskussion på mødet den 27. februar 2006, det fremsendte materiale, samt bestyrelsesformandens og rektors orientering om status, drøftede bestyrelsen de muligheder og udfordringer, som Aarhus Universitet står overfor.\nBestyrelserne for Aarhus Universitet og HIH havde den 8. juli 2005 sendt ansøgning til Undervisningsministeriet og Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling om sammenlægning af de to institutioner.\nUndervisningsministeriet havde i brev af 31. januar 2006 forhåndsgodkendt sammenlægningen på en række betingelser. En betingelse var, at der skulle udarbejdes en overdragelsesaftale mellem de to institutionsbestyrelser. Aftalen skulle efterfølgende godkendes af undervisningsministeren.\nDer var udarbejdet udkast til en overdragelsesaftale efter retningslinjerne i Undervisningsministeriets brev. Overdragelsestidspunktet var sat til 1. august 2006 dog således, at overdragelsen regnskabsmæssigt får tilbagevirkende kraft til 1. januar 2006.\nAftalen var godkendt og underskrevet af HIH’s bestyrelse på dennes møde den 28. marts 2006.\nBestyrelsen godkendte og underskrev overdragelsesaftalen.\nStudenterhusfonden af 1991 er stiftet af ”Direktør M.C. Holst's Legat til Fordel for Aarhus Universitet”. Fonden er oprettet som driftsorganisation for Studenternes Hus ved Aarhus Universitet, herunder for kantine- og restaurationsvirksomheden i Studenternes Hus.\nStudenterhusfondens bestyrelse havde besluttet følgende ændringer, som Aarhus Universitets bestyrelse skulle høres om i medfør af den nuværende vedtægts § 12:\n- Præcisering af, at Århus Tandlægeskoles Spisestuer nu indgår i fondens drift og heraf følgende ændring af grundkapitalen.\n- Bestyrelsen udvides fra de nuværende 10 personer til 12 personer.\n- Den kompetence, der i dag er tillagt Aarhus Universitets bestyrelse mht. udpegning og høring i forbindelse med vedtægtsændringer og opløsning flyttes til rektor.\nBestyrelsen godkendte vedtægtsændringerne.\nDet Naturvidenskabelige Fakultet havde udarbejdet et forslag til ansøgning om en ny masteruddannelse i Naturfagenes Didaktik.\nUddannelsen har til formål at efter- og videreuddanne naturfagslærere på Centre for Videregående Uddannelser (CVU) gennem en integration af forskningsresultater og praksiserfaring.\nDet nyligt indgåede forlig om læreruddannelsen (28. marts 2006) aktualiserer behovet for en masteruddannelse i naturfagenes didaktik, idet omfanget af linjefagene i fysik/kemi og natur/teknik øges fra 0,55 årsværk til 1,2 årsværk samtidig med, at der lægges op til en kraftig styrkelse af det pædagogiske/fagdidaktiske indhold i uddannelsen. Da Undervisningsministeren allerede har fremlagt et lovforslag, der forventes vedtaget i denne folketingssamling med virkning fra 1. januar 2007, haster det med at få etableret et efter- og videreuddannelsesforløb i naturfagenes didaktik for undervisere på CVU.\nUniversitetet har efter aftale med Undervisningsministeriet overdraget den pædagogiske diplomuddannelse i Naturfagenes Didaktik (Natlys-uddannelsen) til Center for Anvendt Naturfagsdidaktik (CAND) ved Jysk Center for Videregående Uddannelser. CAND blev oprettet i december 2005, men er først blevet operationsdygtigt i februar i år. Det er i høj grad CAND´s fortjeneste, at der kan ses frem til et hold af passende størrelse (af seminarielærere), der ønsker at starte en masteruddannelse i Naturfagenes Didaktik pr. 1. september 2006. Undervisningsministeriet har i forbindelse med oprettelsen af CAND udtrykt støtte til etableringen af en masteruddannelse i Naturfagenes Didaktik baseret ved Aarhus Universitet.\nBestyrelsen godkendte forslaget om ansøgning om godkendelse af en ny masteruddannelse i Naturfagenes Didaktik.\nBestyrelsen fandt modulpriserne lave og efterlyste information om baggrunden herfor og om mulighederne for højere priser. Rektor ville viderebringe spørgsmålet.\nRektor orienterede i forlængelse heraf om igangværende overvejelser om et yderligere samarbejde mellem universitetet og folkeuniversitetet om sammenbygning af det uformelle og det formelle uddannelsessystem . Man kunne f.eks. gennem folkeuniversitetets uddannelsestilbud forberede studerende til optagelse på masteruddannelser.\nBestyrelsesformanden orienterede bestyrelsen om, at han med sit givne mandat havde besluttet at forlænge aftalen med PriceWaterhouseCoopers Revisionsaktieselskab for en periode på 2 år.\nBestyrelsesformanden orienterede desuden om, der var udpeget ny formand for Formandskollegiet, Erik Bonnerup, KVL. Jens Bigum havde selv indvilget i at fortsætte om næstformand i endnu en periode. Formandskollegiet overvejede et mere formaliseret samarbejde med Rektorkollegiet.\nMeddelelser fra rektor\nRektor orienterede bestyrelsen om, at han var blevet næstformand for rektorkollegiet.\nRektor orienterede i forlængelse af tidligere orientering om universitetets benchmarkingsamarbejde med en række forskningstunge nordeuropæiske universiteter og om status for processen.\nMed i samarbejdet om benchmarking er nu universiteterne i Gøteborg, Bergen, Turku, Kiel, Utrecht og Leuven.\nDer er nedsat en administrativ planlægningsgruppe, som er i gang med at forberede en workshop for de deltagende universiteter 12. – 13. juni 2006 på Sandbjerg Gods. Til juni forventes underskrevet en rammeaftale for samarbejdet samt igangsættelse af benchmarking inden for foreløbig to emner: Ekstern forskningsfinansiering og internationale master programmer (herunder international rekruttering til ph.d. området).\nUd over benchmarking inden for de nævnte områder vil universiteterne stille sig velvilligt til rådighed med informationer og erfaringer, som kan være af interesse for de andre deltagende universiteter.\nStatus for ansøgning om en kandidatuddannelse i journalistik\nRektor orienterede i forlængelse af bestyrelsens tidligere godkendelse af en ansøgning om en kandidatuddannelse i journalistik og oprettelsen af Center for Journalistiske kandidatuddannelser om, at universitetet efter anmodning fra Videnskabsministeren havde belyst en række forhold yderligere samt indgået en samarbejdsaftale om styrkelse af journalistuddannelse og forskning med Danmarks Journalisthøjskole og Syddansk Universitet, således at ministeren vil kunne godkende udbud af en forskningsbaseret kandidatuddannelse i Aarhus.\nAnne Bundgaard Christensen spurgte rektor om status for de rektorale udvalg. Rektor svarede, at de nuværende udvalg fortsatte arbejdet indtil videre, og at han ville tage stilling til udvalgsstrukturen, når institutlederstillingerne var besat.\nBestyrelsens studentermedlemmer foreslog, at der på et kommende bestyrelsesmøde blev orienteret om universitetets arbejde med kvalitet i undervisningen, evt. ved en repræsentant fra Universitetspædagogisk Udviklingsenhed.\nFormanden fandt emnet både væsentligt og interessant og ville gerne drøfte det nærmere indhold og forberedelse af en sådan eventuel orientering med de studerende.\nMødet sluttede kl. 18.50.\n242727 / i40


Dead Heat (Treat Williams) (DVD) - Laserdisken.dk - salg af DVD og Blu-ray film.\nDead Heat (Treat Williams)\nUdgivet 20. september 2011 af Image Entertainment IMG7303 / UPC# 014381730326\nOriginal titel: Dead Heat\nInstruktør: Mark Goldblatt\nDet. Roger Mortis Treat Williams\nDet. Doug Bigelow Joe Piscopo\nRandi James Lindsay Frost\nDr. Ernest McNab Darren McGavin\nArthur P. Loudermilk Vincent Price\nDr. Rebecca Smythers Clare Kirkconnell\nMr. Thule Keye Luke\nLieutenant Herzog Robert Picardo\nCaptain Mayberry Mel Stewart\nButcher Professor Toru Tanaka\nDead Heat (Treat Williams):\nDe to politibetjente Roger Mortis og Dough Bigelow er et umage par - ganske som man forventer det af en "buddy cop" film i stil med Dødbringende Våben. De to bliver kaldt ud til et bankrøveri, og filmen afslører snart, at den ikke er helt som forventet: Forbryderne bliver skudt, men bliver stående, for de er allerede udøde zombies. De to makkere får flere problemer, da Roger dør og selv kommer tilbage som zombie - med en udløbsdato på 12 timer!\nBrugerne skriver om Dead Heat (Treat Williams):\nAnmeldt af Extract, Dyssegård 15. oktober 2020\nDe to betjente, Mortis og Bigelow, kaldes ud til et røveri af en juveler, men de to røvere er tilsyneladende usårlige overfor skud, der skal skal kradsere midler til at nedkæmpe dem. Det er det seneste i en røveribølge og sporene fører til et privat laboratorium, hvor Mortis lider en krank skæbene, blot for at blive re-animeret. Lindsay Frost og Claire Kirkconell er to dejlige piger, der gør betjentene med selskab i efterforskningen, der bl.a. fører til en slagterbutik, hvor varerne bliver reanimeret. Særdeles flot underholdende sci-fi gys,tilsat en rigelig dosis humor og politi-buddy film. En rigtig fed genre-mèlange og en af de fede 80'er ting, der bare holder i dag. Lille rolle til Vincent Price. Masser af flotte spfx af den mere blodige og makabre slags. Og så kan man jo sagtens være buddies, selvom man er død. 3 stjerner med pil op.\nAnmeldt af Monkeyman, København S 25. september 2012\nFrækkere end zombierne tillader\nLangtfra nogen velfortalt eller perfekt action-komedie-gyser, men det er uden nogen tøven en ret spøjs og underholdende stykke 80'er celluloid vi har i hænderne hér.\n"Dead Heat" er hverken en film der prøver at overgøre noget eller bryde grænser og tabuer... den vil bare gerne give publikum en anderledes zombiefilm, der ikke kun handler om nogle døde med grå make-up i ansigtet der render rundet og skriger ´´BRAAAINS´´.... nej, det er langt fra det vi er ovre i.\nOg ved hjælp af fede effekter, sjov dialog og masser af blodsprøjt uden at der går total splat i det... så er det lykkedes at lave en rimelig mindeværdig film som solidt bør stå sammen med de andre herlige b-film du nu end måtte have stående på hylden!\nAnmeldt af lookalot, København K 11. maj 2011\nHerlig, (og til en vis grad) original, super fast paced, zombie-krimi-action-kult-sci-fi-thriller-cop-buddy-movie-komedie. I som er til "genren", vil ikke blive skuffede, masser af cheesy 80´er fun. Andre vil hade den!\nAnmeldt af Holliday, Aalborg 2. december 2008\nHmm..lad os se, en åbningsscene hvor to "genoplivet" zombier med hang til at røve juvelbutikker i det solbeskinnet LA. ender op i et fem min. shoot out med Uzi'er og det lokale politi, så er tonen lige som slået an for den vellykket og meget morsomme ”Dead Heat” for der var noget herligt ved 80'erne og de film man kunne slippe af sted med at lave.\n"Dead Heat" formår på fremragende vis at mixe to af de bedste genre til en herlig blodig og morsom cocktail, nemlig cop buddy movie og så zombie genren. Bottoms up!\nRoger og Doug er vores to Lethal Weapon LAPD cops, som kæmper med en sort chef om alt for mange parkeringsbøder og juvelbutikker røvet ved højlys dag af tilsyneladende udødelige røvere. Det bringer dem naturligvis lige i armene på det lokale Novo Nordisk hvor det viser sig, at de udvikler mere end hovedpinepiller! Roger ender op død...eller næsten! Hab genoplives som zomibie, med det lille minus at han har 11 timer til at leve i og der med løse sagen.\n"Dead Heat" er helt sin egen i zombie genren og er mere i familie med "Shaun of the Dead" end Romero's univers. Vores to hovedrolle indehavere er perfekt castet i skikkelse af Treat Williams og Joe Piscopo - som med deres cheesy indgangsvinkel (og talent) er det perfekte match og i Randi James er der oven i købet lidt lækkert at kigge på. Filmens ubestridte højdepunkt er China Town scenen hvor alt fra grill stegt kyllinger til en slagtet tyr bliver bragt tilbage som zombier! Der ud over er "Dead Heat" også beriget med en all times favorit zombier i sikkelse af biker zombien! Priceless! Nick Benson (Tremors, The Blob, Bride of the Re-Animator) står i øvrigt bag de fine effekter.\nPS. Mr. Vincent Price kan lures i en lille rolle, som var en af genre veteranens sidste.\nDer er ikke en eneste grund til at anskaffe sig denne film medmindre man samler på alle horrorikonet Vincent Prices film; han er nemlig med i en rolle som en mesterskurk. Om filmen kun dette: den handler om nogle strømere der bekæmper nogle banditter der er kommet tilbage fra de døde. Hvis du stadig synes det lyder spændende, så er der noget galt!\nRet din egen anmeldelse af Dead Heat (Treat Williams) - klik her\nStart en debat om filmen Dead Heat (Treat Williams) - klik her\nStart en debat om denne udgave af Dead Heat (Treat Williams) - klik her


Keim Granital Silikatmaling 25 kg Farvekoncentrat kan du finde sammen med resten af de populære fra varer i kategorien . Når du bestiller her får du lovpligtige 14 dages returret der giver dig en god sikkerhed, hvis du alligevel ikke skal bruge din vare. Det er efterhånden velkendt at online shoppere køber deres Keim Granital Silikatmaling 25 kg Farvekoncentrat hos den populære shop , der giver dig det store udvalg af de produkter du leder efter. I det store udvalg af varer kan du shoppe løs efter lækre varer, og der kan klikkes køb på den vare du kigger på lige nu. Købes der ind i online webshops kan priserne være lavere- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nKøbes der ind i en webshop, er betingelserne lidt gunstigere, fordi webshops er underlagt en lovgivning, de skal følge. Produkter der handles i en dansk shop, skal have 14 dages returret. efter dit online køb, og nogle webshops har valgt at give mere end de 14 dage, de er forpligtet til. At webshops har alt liggende klar til dig online, betyder også at deres priser online, og det bevirker, at du med få klik kan finde det bedste tilbud, i den store skov af webshops, der er derude. Og du kan faktisk sammenligne priser når du har lyst, uden at være afhængig af butikkers åbningstider. En anden ting du også slipper for, at skulle slæbe varerne hjem fra butikken. Online shoppen får Posten til at levere dine varer til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, så du kan vælge det, det er lettes for dig. Det med at stå i kø i en butik er efterhånden ret gammeldags, når du køber online der er ingen kø online – det er bare direkte til betaling, og så er du videre, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.\n107 reviews for Keim Granital Silikatmaling 25 kg Farvekoncentrat


Danmark krænker børn\nFængsel og fattigdom er blandt de værste krænkelser, Danmark udsætter børn for. Ti organisationer klager til FN, hvis børnekonvention fyldte 20 år i går\nBørn bliver varetægtsfængslede, anbragt i isolation og tvunget til at afsone fængselsstraffe sammen med voksne.\nDe udvises, hvis deres familie er flygtninge, selvom de er vokset op i Danmark, og de lever i fattigdom og afsavn, fordi deres forældre er havnet på nedsatte sociale ydelser.\nSelvom Danmark ratificerede FN`s Børnekonvention i 1991, krænker vi stadig mange tusinde børns rettigheder hver eneste dag. Det brugte ti organisationer FN-konventionens 20-års fødselsdag i går til at gøre opmærksom på.\n- Vi må ikke glemme, at mange børns rettigheder stadig overtrædes hver dag - når de diskrimineres, når de nægtes uddannelse, når de fastholdes i dyb fattigdom, og når de tvinges til at udføre arbejde, som voksne burde varetage, siger Lars Normann Jørgensen, generalsekretær for Amnesty International.\nAmnesty har sammen med Børnerådet, Alle Børns Rettigheder, Børnesagens Fællesråd, Børns Vilkår, Danske Handicaporganisationer, DUI leg og virke, Red Barnet, Red Barnet Ungdom, Ungdommens Røde Kors og UNICEF Danmark klaget til FN over at udsatte børn og unge i Danmark har uacceptable forhold.\nDet statslige Børnerådet opfordrer regeringen til at gøre Børnekonventionen til rettesnor for alle myndigheder i Danmark.\n- Alt for ofte opleves det som besværligt, unødvendigt eller ligefrem forkert at give børn de muligheder, som vi ifølge konventionen er forpligtet til at sikre dem, siger rådets formand, Charlotte Guldberg, til Folkeskolen.dk.\nRed Barnet vurderer, at 59.000 danske børn lever i fattigdom på grund af de lave sociale ydelser i dag. Alligevel skal loven ikke ændres, mener Venstres socialordfører, Ellen Trane Nørby.\n- Man må erkende, at alle steder, hvor der er mennesker, vil der altid være svigt. Det er ikke nok til at ændre loven. Det er den enkelte medarbejders ansvar at undgå svigt, siger hun til Arbejderen.\nBørn bag tremmer\nI går kom det frem, at Danmark fængsler uledsagede flygtningebørn, der kommer til Danmark, alene fordi de er i besiddelse af falske dokumenter. Det har fået Red Barnet til at kræve, at justits- og integrationsministeren går ind i sagen for at stoppe fængslingerne.\n- Det, vi er vidne til lige nu, er en meget grov rettighedskrænkelse. Uledsagede børn er i forvejen en særligt udsat gruppe. At Danmark sender sådanne børn direkte i fængsel, er både skammeligt og helt ubegribeligt, siger Mimi Jakobsen, generalsekretær i Red Barnet.


Fuglsang: Vi fik mere samling på tropperne Feltet.dk\nFuglsang: Vi fik mere samling på tropperne\n11. juli 2018 18:36 af Nikolaj Corfitz Jensen, Quimper, FrankrigFoto: Sirotti\nJakob Fuglsang kom sikkert gennem dagens Tour de France-etape, og krediterer i den forbindelse sit holds forbedrede indsats.\nJakob Fuglsang kunne i dag krydse endnu en Tour-etape uden tidstab af, da han igen formåede at komme med feltet hjem og endda spurtede sig til 19. pladsen i den franske rundturs første kuperede finale. Den gode placering skyldes ikke mindst en forbedret holdindsats.\n”Heldigvis fik vi, i hvert fald i store dele af løbet, lidt mere samling på tropperne og sad noget bedre fremme (end på tidligere etaper, red.),” forklarer Fuglsang umiddelbart efter etapen til en række danske medier.\n”Det var ikke nogen nem dag, men det tror jeg ikke, at det var for nogen. Jeg synes, at det fungerede godt.”\nHeldigvis slap feltet igennem etapen uden de tidligere dages massestyrt, men det havde ifølge Fuglsang mere at gøre med rytterne end med ruten.\n”Når de sender os ud på sådan en firesporet landevej lige inden vi skal ind på en geddesti, så bliver der kørt om det,” fortæller han. Heldigvis sad danskeren i den rigtige ende af feltet, da det spidsede til:\n”Jeg kom med Valgren til at starte med, og da han slog ud kom Omar [Fraile] og jeg kom op ved siden af Sky og Trek, så jeg kom helt perfekt ind. [Julian] Alaphilippe var så ved at køre mig i grøften, men det er så det.”\nEndnu en hård etape venter Jakob Fuglsang i morgen, da Mûr de Bretagne skal forceres to gange i finalen.\nStærkt Team Sunweb hold jagter endnu ...


En Vild Copenhagen Pride | Danske Sexnoveller\nskrevet af DSN_Wp_admin den 21. august 2016\nVisninger : 341\nKategorier : Anal, Blondine, Blowjob, Cumshot, Transsexuelle\nTags : Copenhagen Pride\nDet var lørdag den 18. august, og min dag var gået med at opleve Copenhagen Pride Parade i København. Min veninde Sara som selv var lesbisk havde insisteret på at jeg skulle komme med og opleve det store show. Jeg var lidt skeptisk, men må indrømme at det var en utrolig positiv og flot oplevelse….hvilket show. Jeg var sammen med Sara, hendes kæreste Hanne, og et par af deres venner vi mødes med derinde. Jeg og min eks Pia var gået fra hinanden fra 3 uger siden, og jeg kunne godt mærke at jeg savende hende her, omgivet af glade og lidenskabelige par.\nVi havde fundet en god plads, og vi stod alle og drak øl mens vi så på paraden, og alle de mange flotte kostumer. Pludseligt fangede mit blik en pige i en lille flok der gik sammen i paraden. Hun var klædt i sorte højhælede sko med små glimtende sten, sorte strømpebukser med hofteholdere, sorte handsker, og en fræk sort kjole med små sløjfer der lige akkurat ikke dækkede hendes trusser. Hun var utrolig smuk med langt blondt hår, solbrun, og en stift i det ene næsebor – jeg faldt helt i staver over hende.\n”Hallo ?” lød det pludseligt bag mig. Jeg vendte mig om og så Sara der smilede over hele ansigtet, og jeg smilede tilbage med lidt røde kinder, velvidende at Sara havde fanget mig i at stirre som en zombi. ”Nå! Jeg vidste ikke du også var til transseksuelle?” sagde Sara grinende. Jeg kunne næsten ikke tro på at hun var transseksuel, og svarede -”Seriøst ?…det havde jeg godt nok ikke troet, det er jo ikke til at se!”\nEfter et par time til paraden besluttede jeg mig for at tage hjem, og Sara spurgte om jeg ikke havde lyst til at tage med til festen om aftenen på natklubben KB3 i Kødbyen. Det takkede jeg ja til, og vi aftalte at mødes ved ti-tiden ved hovedbanen. På vejen hjem kunne jeg ikke lade være med at tænke på den transseksuelle jeg havde savlet over til optoget, og havde svært ved at få hendes smukke ansigt ud af hoved.\nKlokken var blevet 21.30 og jeg var på vej ind til byen for at mødes med Sara og Hanne. Efter at have mødtes tog vi sammen over til festen og ankom omkring 22.30. Efter at været kommet ind fik vi efter noget tid fat i nogle drinks og fandt os tilrette. Vi drak, dansede og gav den fuld gas, og efter et par timer var jeg godt beruset og i højt humør.\nJeg stod og kiggede på Sara og Hanne danse, da jeg lige pludseligt så en pige i mængden jeg syntes jeg kendte. Jeg undrede mig lidt indtil det gik op for mig at det var den transseksuelle jeg havde kigget på ved paraden tidligere i dag. Jeg opdagede det først efter noget tid, da hun havde en noget anden påklædning på nu. Hun var klædt i en flot rød kjole, højhælede sko, og håret opsat i en fancy hestehale. Jeg har kun være sammen med kvinder tidligere, men jeg måtte indrømme over for mig selv, at jeg var blevet meget interesseret i hende, transseksuel eller ej. Hun havde ikke lagt mærke til mig, og jeg overvejede om jeg skulle prøve at få hendes opmærksomhed, og hvordan.\nEfter lidt tænketid, bevægede jeg mig stille og roligt gennem folkemængden over mod hende. Jeg var nu kun omkring 10 meter væk fra hende, og kunne allerede mærke mit hjerte banke hurtigere. Jeg var nu lige bag hende, hun havde ryggen til mig. Mens jeg stod og overvejede hvordan jeg skulle få en samtale i gang med hende, vendte hun sig pludseligt om, bumpede ind i mig ved et uheld, og hældte en halv drink ud over mig.\n”Undskyld !” udbrød hun ”jeg så dig slet ikke”\n-”Det er ok, det er hvad der sker” svarede jeg, og var glad før at hun ubevidst lige have åbnet muligheden for at komme i tale med hende. Sasha, som hun hed insisterede på at give en omgang som undskyldning, og efter at have fået vores drinks fandt vi et sted hvor vi kunne talte sammen. Hun var utrolig sød, og efter at have talt med hende i et kvarters tid var ret sikker på at var interesseret i mig. Jeg spurgte om vi ikke skulle danse, og det takkede hun ja til, så vi drak ud og bevægede os ud på dansegulvet. Efter et par sange lagde Sasha armene rundt om mig, trak mig ind til hende og kyssede mig. Et par dansenumre og en del kysseri senere, spurgte jeg om hun havde lyst til at finde et mere privat sted, og hun forslog at vi kunne tage hjem til mig, da hun boede langt væk og egentlig skulle overnatte hun en veninde. Sasha sagde farvel til hendes veninde, og imens fandt jeg Sara og Hanne og takkede for en kanon fed aften. Sara sagde ”det havde jeg godt nok ikke regnet med”, og nikkede hoved over mod Sasha, som bevægede sig over mod mig, mens hun smilede over hele hoved. -”Det havde jeg heller ikke” svarede jeg. Vi forlod klubben og efter lidt tid fandt vi en taxa og tog hjem til mig.\nJeg låste op og vi gik indenfor, smed vores overtøj og sko, og gik derefter ind i soveværelset. Vi stod og kyssede i noget tid før vi bevægede os over til sengen. Vi lå på sengen ved siden af hinanden og kyssede videre, begge stadig med vores tøj på. Sasha kiggede på mig og sagde ”Jeg formoder at du allerede godt ved, at jeg har mere mellem benene en andre piger… Er det et problem for dig?”. -”Havde jeg et problem med det, ville vi ikke ligge her!”, svarede jeg, og tilføjede ”Men du skal vide at det ikke er noget jeg har prøvet før.” Hun smilede og svarede -”bare rolig, jeg skal nok være blid ved dig”. Efter at have kysset og kælet i noget tid, smed vi vores tøj, og til sidst lå jeg nøgen, og Sasha kun iført strømpebukser, hofteholdere, og trusser. Jeg kunne se formen på hendes halv-stive pik gennem hendes trusser, ikke at de gemte meget. Hun begyndte at lege med min allerede stenhårde pik, og jeg kunne mærke glæden flyde gennem hele kroppen.\nSasha lagde sig øverest mellem mine ben, og begyndte at gnide sit stive lem op af mit, og selv om dette var en mildest talt noget uvant situation for mig, var jeg utrolig liderlig, og fulgte med samtidig med at jeg kyssede hende. Efter lidt hviskede hun i mit øre -”fuck hvor har jeg lyst til at kneppe dig!”. Hun smilede frækt og trak sine trusse til side, og hendes stive pik poppede frem.\nSasha spyttede i sin hånd, og begyndte at smøre sin pik ind, og stak derefter en finger forsigtigt en finger op i røven på mig, mens jeg gispede, og tænke ”hold da kæft, hun er fræk”. Hun satte sig op på knæene, stadig mellem mine ben. Hun kørte i hurtigere og hurtigere bevægelser sin finger ind og ud af mit røvhul, mens hun med den anden hånd tog fat om roden på min pik. Smilende bøjede hun sig ned og begyndte at sutte min pik, og jeg kunne med det samme mærke et par dråber sæd forlade åbningen på mit pikhoved. Mens hun suttede min pik og finger kneppede mig, fjernede hun hendes greb om min pik, og begyndte at lege med mine nosser.\nJeg var nu totalt liderlig, og havde aldrig før oplevet en pige der kunne håndtere mig så i sengen. Efter et par minutter kravlede Sasha op til mig, kyssede mig op af kroppen, på halsen, indtil hun nåede min mund. Vi lå nu og kyssede intenst, og jeg kunne mærke hendes pik mod min, da Sasha spurgte mig ”Er du klar til at mærke min pik op i dig ?”\nJeg fremstammede et ophidset ”ja”, og mens hun kyssede mig, spredte hun mine baller med hendes hænder, og pressede stille og rolig hendes pik op i røven på mig. Jeg havde erfaring med at lege analt med min ekskæreste, men intet der kom i nærheden af dette. Det strammede lidt, men det føltes også fantastisk at mærke hende oppe i mig. Hun kneppede mig hurtigere og hurtigere, og jeg kunne mærke hele min krop i ekstase, men jeg stønnede højlydt.\nSasha kneppede mig i et kvarters tid, før hun spurgte mig om hun ikke skulle tage mig bagfra. På dette tidspunkt var jeg fuldstændig i hendes magt, og villig til alt hvad hun ønskede, så jeg vendte mig om om gik ned på alle fire, så hun kunne komme til. Jeg stønnede af ophidselse da hun igen trængte op i mig og med et fast greb om mine hofter trak hun sig ind mod sig mens hun kneppede mig hårdt og hurtigt. Efter noget tid begyndte Sasha at trække vejret hurtigere og tungere, og hun hun kastede sin overkrop ned over mig og jeg kunne mærke hendes bløde bryster ramme min ryg, mens hun hviskede ”fuck jeg kommer, jeg kommer”. Sasha stønnede vildt og jeg kunne mærkede hendes pik vokse ca. 1 sekund før jeg mærkede hendes varme sperm sprøjte op i mig.\nSasha lå og hvilede oven på mig, mens hun hev efter vejret, og hun fremstammede ”ah, det var tiltrængt, fuck det var godt”. Efter Sasha var kommet til kræfter igen lå jeg på ryggen igen mens Sasha suttede min pik, og der gik ikke lang tid før jeg selv var tæt på at komme. Hun kiggede med et frækt blik på mig mens hun suttede min pik, og da jeg ikke kunne holde mig længere udbrød jeg for at advare hende ”jeg kommer, jeg kommer”. Hun virkede ligeglad og forsatte bare med at sutte indtil jeg eksploderede i munden på hende. Hun kiggede på mig med et frækt og tilfreds blik i øjnene hvorefter hun kastede hoved bagover og slugte det hele. Hun kravlede op til mig og vi begyndte at kysse mens vi lå udmattede og holdt om hinanden.\nVi faldt i søvn i hinanden arme, og jeg vågnede næste morgen ved at Sasha var ved at klæde sig på. Da hun så jeg var vågen smilede til mig, og efter at have fået sit tøj på kom hun over til sengen, kyssede mig farvel, og sagde ”Jeg er nød til at smutte nu, jeg skal på arbejde senere. Jeg har lagt en seddel på dit bord med mit nummer, håber at høre fra dig”.\n-”Det gør du helt sikket” svarede jeg.\nEfter Sasha var gået lå jeg og smilede for mig selv, og tænkte over en vanvittig men samtidig fantastisk aften / nat.


Uddannelsesresultater for børn og unge med handicap - VIVE\nUndersøgelse i gang, april 2019 - december 2020\nStyrelsen for Undervisning og Kvalitet har bedt VIVE undersøge, hvordan børn og unge med handicap klarer sig i forhold til børn og unge uden handicap i uddannelsessystemet. Undersøgelsen ser også på, hvad der karakteriserer det gode undervisnings- og uddannelsesforløb, herunder hvilke forhold der hæmmer og fremmer uddannelsesresultaterne for børn og unge med handicap.\nFærre børn og unge med handicap kommer i gang med ungdomsuddannelse og videregående uddannelse end det er tilfældet for deres jævnaldrende uden handicap. Regeringen og kommunerne er enige om at styrke de inkluderende læringsmiljøer og iværksætte tiltag for børn og unge med handicap, der har brug for særlige indsatser på deres vej gennem uddannelsessystemet. Dette kræver et solidt vidensgrundlag, der blandt andet identificerer barrierer og særligt virksomme tiltag, som kan danne grundlag for fremtidige initiativer.\nUndersøgelsen skal skabe viden om børn og unge med handicap/funktionsnedsættelse og deres vej gennem uddannelsessystemet. Dette gøres gennem to delanalyser;\nEn kvantitativ registerbaseret, hvor formålet er at få skabt en brugbar afgrænsning af målgruppen i registrene. Herefter belyses målgruppen i forhold til fordeling på skoletilbud, hvordan medicinforbruget er for eleverne på de forskellige skoletilbud, og endelig hvordan målgruppen klarer sig i uddannelsessystemet efterfølgende.\nHerudover afdækkes målgruppen kvalitativt for at belyse, hvad forskellige skoletilbud betyder for gruppen af børn og unge, hvilken betydning den kommunale organisering og prioritering har, og endelig hvad organiseringen af undervisningen, tildeling af støtteforanstaltninger og anvendelse af hjælpemidler har af betydning.\nProjektets resultater kan fremadrettet bruges til at se på børn og unge på registerbasis, ligesom kommunale forvaltninger kan bruge resultaterne, når de arbejder med visitationspraksis og inklusion/segregering af børn og unge.\nResultaterne vil efterfølgende indgå i en eller flere forskningsartikler.\nUndersøgelsen afdækker området via en registerbaseret kvantitativ tilgang og en interviewbaseret kvalitativ tilgang.\nI den registerbaserede undersøgelse er første formål at få lavet en brugbar identifikation af børn og unge med handicap/funktionsnedsættelser ud fra en totalpopulation af børn og unge. Den skal bruges til at se på, hvordan en eller flere registerdefinerede grupper klarer sig videre frem i uddannelsessystemet, og om det er muligt at finde en statistisk korrelation mellem funktionsnedsættelse og forskellige udfaldsmål. Endeligt er der et fremadrettet perspektiv, der handler om at monitorere og følge disse unge over tid for at følge effekterne af indsatser på målgruppen.\nI den kvalitative del indgår interviews med kommunal forvaltning, skoleledelse, fagprofessionelle, forældre, repræsentanter fra ungdomsuddannelse, særlige ressourcepersoner og ikke mindst de unge selv. I den kvalitative del er fokus at give et billede på, hvordan tilgangen til de unge er organiseret i kommunerne, hvilke tilbud de bliver mødt med, og hvilken virkning tilbuddene har på de unges vej gennem uddannelsessystemet. Derfor udføres interviews med mange af de forskellige aktører i de unges liv for herigennem at søge et dækkende billede af, hvad det er der sker omkring et barn eller ung med handicap/funktionsnedsættelse.\nRapport, 24. september 2020 Uddannelsesresultater og -mønstre for børn og unge med funktionsnedsættelser


Erklæring om databeskyttelse - Blue Ocean Guesthouse - Fort Lauderdale - USA\nDenne erklæring om databeskyttelse gælder for www.blueoceanguesthouse.com, der er ejet og drevet af Blue Ocean Guesthouse. Denne erklæring om databeskyttelse beskriver hvordan vi samler og bruger de personoplysninger du angiver på vores website: www.blueoceanguesthouse.com. Den beskriver også de valgmuligheder du har hvad angår vores brug af dine personoplysninger samt hvordan du kan få adgang til at opdatere disse oplysninger. Vi foretager eventuelt ændringer af denne erklæring fra tid til anden, så besøg denne side med jævne mellemrum for at holde dig opdateret.\nJa vi benytter services leveret af tredjeparter til analytiske formål. De analytiske tracking-teknologier vi bruger inkluderer: cookies, beacons, tags og scripts. Booking.com placerer muligvis også cookies til egne formål, som beskrevet i http://www.booking.com/content/privacy.html. Den information vi tracker bruges indenfor Blue Ocean Guesthouses marketing automation, customer relationship management og business intelligence systemer. Teknologierne bruges til at anlysere trends, administrere sitet, tracke brugerens bevægelser på sitet og samle demografisk information om brugergruppen som helhed. Vi modtager rapporter baseret på disse teknologier og udformet af virksomhederne både på individuel og aggregeret grundlag. De udbydere vi bruger er engagerede i at have en ansvarlig forretningsgang og ansvarlig data-management håndtering.\nDu har ret til at gennemse den personlige information vi har om dig. Du kan bede om at få et overblik i den ved at sende en email til office@blueoceanguest.com. Husk at skrive “Request personal information” i mailens emnefelt.\nVi beder dig holde den personlige information opdateret og korrekt. Hvis den information vi sender dig ikke længere er relvant for det formål den er indsamlet til, opdaterer eller sletter vi den efter forespørgsel om dette. I det tilfælde bedes du kontakte office@blueoceanguest.com. Vi svarer indenfor 30 dage. Af juridiske årsager kan det dog være nødvendigt for os at opbevare visse oplysninger for eksempel i forbindelse med svindel.\nBlue Ocean Guesthouse kontrollerer behandlingen af personlig information som indsamles via website og cookies. Blue Ocean Guesthouse på 4521 North East 2nd Avenue. Har du forslag, spørgsmål eller kommentarer til databeskyttelse, cookies og privatliv samt måden hvorpå vi håndterer dette kan du sende en mail til office@blueoceanguest.com.


Familiefilm Archives - LouiseSparre.dk\nMinions – de gule håndlangere\n“Minions” fortæller historien om, hvordan de gule væsener fik deres nuværende leder\nJeg gik en lille smule i barndommen, da jeg så “Minions” med min lillesøster og en god veninde. Selv om den findes i en dansk-oversat version, så ville vi nu altså gerne se den i den originale, engelske version. Det skal også lige nævnes, at en stor del af tegnefilmen foregår på “minionsk”, hvor de gule væsener snakker deres eget sjove sprog. Den slags kan jo ikke oversættes! 😉\nKort om “Minions”\n“Minions” er de små, gule væsener, som har været på Jorden, siden dens begyndelse. Minions har altid haft en leder, som de har fulgt – lige indtil de har været skyld i hans/hendes død, udryddelse eller lignende – og så har de selvfølgelig været nødt til at finde en ny boss efterfølgende.\n“Minions” foregår i USA i 1960’erne – og tre Minions har bestemt sig for at gå ud og finde en ny leder til dem og deres artsfæller. Stuart, Bob og Kevin drager ud i den store verden for at finde en nye boss. De ender på den store skurkemesse, for hvilket sted kunne være bedre at lede?\n“Minions” er forhistorien til “Grusomme Mig”\nSom film-plakaten egentlig afslører med sin underoverskrift “Tilbage til begyndelsen…” er “Minions” forhistorien til “Grusomme Mig” – en animeret familiefilm fra 2010. Her er de gule Minions håndlangere for den store skurk, Gru.\nSjovt vrøvlesprog i “Minions” giver 4 biografsæder\nJeg ender på 4 ud af 6 biografsæder til “Minions” – filmen er virkelig sjov og de gule væseners eget vrøvlesprog er bestemt med til at trække op! Dog skal man være klar på, at den originale version er uden undertekster. Filmen kan bestemt godt ses af hele familien i biografsædet, hvis sommeren fortsætter som nu! Ellers bliver det en god sofa-film, når den kommer på DVD eller diverse online tjenester.\n13/07/2015 15/07/2015 Louise Sparre Tagged 3D, 4 biografsæder, Animeret, Anmeldelse, Biografsædet, Familiefilm, Filmanmeldelse, Forhistorie, I biografen, Louise Sparre, louisesparre, louisesparre.dk, Minions, Nordisk Film Biografer Aarhus C, Sofa-film


iPhone 12 Pro Max Skærmbeskyttelse - Beskyttelsesfilm\niPhone 12 Pro Max Skærmbeskytter i Hærdet Glas Fasad Kant\niPhone 12 Pro Max Kameralinsebeskytter Hærdet Glas\nSpigen iPhone 12 Pro Max Skærmbeskytter GLAS.tR EZ Fit 2-pak\nCopter iPhone 12 Pro Max Skærmbeskytter Original Film\nSpigen iPhone 12 Pro Max Skærmbeskytter GLAS.tR ALIGNmaster FC 2-pak\nCopter iPhone 12 Pro Max Skærmbeskytter ExoGlass Flat\nSpigen iPhone 12 Pro Max Kameralinsebeskytter Glas.tR Optik 2-pak Pacific Blue\nSpigen iPhone 12 Pro Max Kameralinsebeskytter Glas.tR Optik 2-pak Sort\nZAGG InvisibleShield iPhone 12 Pro Max Skærmbeskytter Glass Elite Privacy+\nMocolo iPhone 12 Pro Max Kameralinsebeskytter Sort\nCopter iPhone 12 Pro Max Skærmbeskytter ExoGlass Curved\nSpigen iPhone 12 Pro Max Skærmbeskytter GLAS.tR EZ Fit Anti-Blue 2-pak\nNillkin iPhone 12 Pro Max Skærmbeskytter Amazing H+PRO Fasad Kant\nSpigen iPhone 12 Pro Max Kameralinsebeskytter Glas.tR Optik 2-pak Sølv\nZAGG InvisibleShield iPhone 12 Pro Max Skærmbeskytter Glass Fusion+ D3O\nTech21 iPhone 12 Pro Max Skærmbeskytter Impact Glass\nTech21 iPhone 12 Pro Max Skærmbeskytter Impact Shield\nSpigen iPhone 12 Pro Max Kameralinsebeskytter Glas.tR Optik 2-pak Graphite\nPanzerGlass iPhone 12 Pro Max Skærmbeskytter Edge-to-Edge Camslider Privacy\nPanzerGlass iPhone 12 Pro Max Skærmbeskytter Edge-to-Edge Camslider\nPanzerGlass iPhone 12 Pro Max Skærmbeskytter Edge-to-Edge Privacy\nZAGG InvisibleShield iPhone 12 Pro Max Skærmbeskytter Glass Elite+\nPanzerGlass iPhone 12 Pro Max Skærmbeskytter Edge-to-Edge Anti-glare\nZAGG InvisibleShield iPhone 12 Pro Max Skærmbeskytter Glass Elite VisionGuard+\nPanzerGlass iPhone 12 Pro Max Skærmbeskytter Standard Fit\nXQISIT iPhone 12 Pro Max Skærmbeskytter Tough Glass Edge2Edge Case friendly\nSpigen iPhone 12 Pro Max Kameralinsebeskytter Glas.tR Optik 2-pak Guld\nJust Mobile Xkin iPhone 12 Pro Max Skærmbeskytter Case Friendly Hærdet Glas\nXQISIT iPhone 12 Pro Max Skærmbeskytter Tough Glass Case friendly\nDet burde næsten være obligatorisk at anskaffe sig en iPhone 12 Pro Max skærmbeskyttelse. SkalHuset ved præcis hvordan du beskytter din nye ejendel på bedste mulige vis. Plastikfilm og skærmbeskyttelse beskytter mod kedelige ridser og snavs, som nemt ødelægger din nye iPhone 12 Pro Max. På SkalHuset.dk finder du alt muligt indenfor skærmbeskyttelse til netop dit Apple-produkt.\nI vores sortiment findes et hav af forskellige modeller, når det kommer til iPhone 12 Pro Max skærmbeskyttelse. Man kan vælge mellem forskellige typer af beskyttelsesfilm, som for eksempel hærdet glas eller plastik. Uanset hvilken du vælger af disse materialer, er det bedre end ingenting og hjælper med at holde din iPhone 12 Pro Max så god som ny. Når du har haft din telefon i x antal år, så har du forhåbentlig en bedre salgsværdi end hvis skærmen skulle være ridset, hvis du vil sælge telefonen videre. En af de mest almindelige skader, man får på sin smartphone, er ridser på skærmen og den bedste forsikring for at modvirke dette er en iPhone 12 Pro Max skærmbeskyttelse fra SkalHuset.dk. Skærmbeskyttelsen fås i lidt forskellige typer af modeller, som for eksempel hærdet glas, mat anti-glare, enklere plastik- og beskyttelsesfilm eller Copters populære Exoglas. Vælg noget, der passer til din smag, og bestil beskyttelsen hjem allerede i dag. En beskyttelse er bedre end ingen beskyttelse!\nNår det er tid til at montere din skærmbeskyttelse på din nye iPhone 12 Pro Max, så anbefaler vi at først læse manualen som følger med i købet. Disse manualer plejer at være nemme at forstå, og skaber gode forudsætninger for at påsætte skærmbeskyttelsen helt korrekt. Sørg for, at din smartphone er helt ren og vigtigst af alt fri for snavs og fugt. Skærmbeskyttelsen er ofte nem at montere. Før i tiden var det lidt sværere at applicere plastikfilmen. Hvis du har spørgsmål om et specifikt produkt, er du varmt velkommen til at skrive til vores kundeservice på support@skalhuset.dk eller kontakte os via chatten eller Facebook. Vi besvarer din forespørgsel hurtigt, og du er vigtig for os!\nHvis du bestiller din iPhone 12 Pro Max skærmbeskyttelse på en hverdag inden kl.16.00, så pakker og sender vi din ordre samme dag, dette gælder alle hverdage. Vi har fri fragt på alle bestillinger, hvis man vælger levering med brev. Ønsker man en sporbar pakke, så tilkommer der et gebyr på 49 kroner. Vi har også 90 dages åbent køb på alle vores produkter og dette gælder kun hvis emballagen ikke er åbnet eller ødelagt. Det kan være godt at vide for dig som kommende kunde hos SkalHuset.dk. Vi håber, at du vil handle hos os og anskaffe dig en iPhone 12 Pro Max skærmbeskyttelse i høj kvalitet fra os. Vi ønsker dig varmt velkommen til os!


Byg et stakit med jordskruer - Jordskruer fra Stop Digging\nByg et stakit med jordskruer\nAnvendelsen af jordskruen til bygning af stakit er en yderst effektiv og tidsbesparende måde at sætte nyt stakit op på. Selve stakittet kan bygges på samme måde, som når du graver plinter ned eller støber dem, men når du anvender jordskruer, så slipper du for at vende op og ned på haven, som det ellers er tilfældet.\nUdover at der ikke kommer nogen skade på underlaget eller haven, så er fordelen en montage, der sparer både tid og arbejde. Eftersom vi sætter skruerne i den urørte jord, så bliver resultatet mere stabilt end en betonplint, der graves ned. Hvis du skal montere noget ved en eksisterende anlagt asfalt- eller stenoverflade, så bliver jordskruens fordele ekstra tydelige. I asfalten kan vi bore et hul og sætte skruen lige igennem det og ned i jorden. Ved en stenbelægning kan vi blot løfte på en natur- eller en brosten og sætte skruen der. Normalt er man nødt til at bryde gennem den anlagte overflade og grave et større hul, der herefter skal efterfyldes og overfladen skal lægges.\nForskellige skruer til forskellige jordforhold og jobs\nVi har fire forskellige grundmodeller af skruer. For at bygge en altan anvendes først bjælke-skruen eller eventuelt stolpe-skruen, hvis man vil stille en stående stolpe, for at begynde med en eventuel niveauforskel, der hvor altanen skal være. Både bjælke- og stolpeskruen findes i forskellige længder og dimensioner alt afhængig af jordarten, hvilke trædimensioner, der skal anvendes og hvilke laster, som skruerne skal kunne holde.\nHvornår er jordskruen ikke passende til byggeri af stakit?\nI de allerfleste tilfælde er jordskruen en effektiv og stabil metode til forankring af forskellige typer af byggeri og montage af ting, som skal sidde fast i jorden. Men der er selvfølgelig tilfælde, hvor jordskruen ikke egner sig. Dette gælder f.eks., hvis du har klipper, der hvor du skal bygge. I dette tilfælde gælder det istedet for om at bore hul i klippen og forankre med en stålspids. Hvis en altan f.eks befinder sig delvist over en klippe, så kan vi hjælpe dig med at sætte jordskruen der, hvor der ikke er klippe og sætte en stålspids der, hvor der er klippe.\nAndre eksempler på hvor jordskruen ikke egner sig er, hvis jorden er udgravet ned til et niveau på 50 cm eller dybere. I det tilfælde skal jorden først sætte sig, inden en god og stabil montage kan udføres. EXTREMT stenet jord kan være et problem, men i de allerfleste tilfælde, kan vi montere jordskruen selv i en stenet jord ved at vi borer for til alle skruer, eftersom stenene, der er op til ca. 30 cm diameter, netop revner.\nAndre eksempler på byggeri med jordskruer\nNår det handler om byggeri i og rundt om haven, så er der bl.a. følgende anvendelsesområder:\nBygge stakit med jordskruer\nBygge skur med jordskruer\nBygge fritidshus/gæstehus etc. med jordskruer\nAndre sammenhænge hvor jordskruen er effektiv er f.eks. ved montage af cykelstativ, parkeringsskilte, skilte, affaldskurve, broer, legepladser etc.\n1. RØRSKRUE til montering af stålrør inden i skruen. Stålrøret fastgøres med 4 bolte. Løsningen bruges fx ved montering af trafikskilte, parkeringsbåse, affaldskurve og parkbænke. Fås i diametrene 67,5 mm, 76,5 mm og 89 mm og i længderne 865 mm og 1200 mm.\n2. STOLPESKRUE til montering af fx stolper til hegn, carporte og plankeværk. Skruehovedet fås i dimensionerne 70 mm og 95 mm. Stolpeskruen fås i længderne 935 mm og 1200 mm.