Vælg det rigtige mobilabonnement\nHos Fullrate ved vi, hvor vigtig en del af din hverdag din mobil er – du bruger den ikke bare til at holde kontakten med venner og familie, men også til fx at gå på nettet, finde vej, høre musik og streame dine ynglingsserier.\nFor os er det vigtigt at kunne tilbyde mobilabonnementer med masser af taletid og data på Danmarks bedste mobilnetværk, så du kan være 100% PÅ.\nDu kan vælge et abonnement udelukkende til brug i Danmark eller et EU-abonnement, som du trygt kan tage med dig på ferie i det meste af Europa.\nIndhold i Roaming i EU:\nDu får 8 GB data i EU og kan bruge hele din talepakke i alle 36 EU-lande. Så behøver du ikke at bekymre dig om tårnhøje ekstraregninger, når du kommer hjem fra din rejse. Bare husk at slå roaming til på mobilen, når du skal bruge den i udlandet. Nu er du klar til at tale og surfe løs i hele EU. God tur!\nDu får 12 GB data i EU og kan bruge hele din talepakke i alle 36 EU-lande. Så behøver du ikke at bekymre dig om tårnhøje ekstraregninger, når du kommer hjem fra din rejse. Bare husk at slå roaming til på mobilen, når du skal bruge den i udlandet. Nu er du klar til at tale og surfe løs i hele EU. God tur!\n59 øre/min, 19 øre/SMS, 1,99 kr./MMS.\nMin. pris: 99,-\nDet med småt: Binding 6 mdr. Opsigelse 30 dg. Minuttakseret taletid 59 øre/min, 19 øre/SMS og 1,99/MMS. Data koster 50 øre/MB. Minimumsforbrug 29/md. Priser forudsætter Automatisk Kortbetaling, ellers Betalingsservice 9,75/regning. Prisliste inkl. forbrugspriser.\nVi bruger TDCs mobilnetværk. Målt til Danmarks bedste af Teknologisk Insititut. Et netværk hvor du kan tale, SMS’e og surfe på nettet med høj hastighed i hele danmark.\nFå super god 4G dækning!\nVi anvender TDC's mobilnet, som er målt til Danmarks bedste for 2. år i træk iflg. analyse fra Teknologisk Institut. Du får derfor den bedste dækning i Danmark på både tale og data.\nSe herunder TDC's mobildækning mod 3, Telia og Telenor. Eller læs hele rapporten.\nDækning med TDC's mobilnet (Brugt af Fullrate):\nDækning med 3's mobilnet:\nDækning med Telenor's mobilnet:\nDækning med Telia's mobilnet:\nDer er stor forskel på, hvor god dækning du oplever alt afhængig af, hvor i Danmark du befinder dig. Som kunde hos Fullrate er du altid garanteret god dækning, da vi anvender TDC's netværk, der netop i 2018 er kåret til Danmarks bedste mobilnetværk med 4G-dækning. Det vil sige, at du med vores mobilabonnementer får den bedste mobildækning – også selvom du ikke nødvendigvis befinder dig tæt på en af de store byer.\nStørrelse: 9.6 tommer\nOpløsning: 1280×800 (HD), 157 PPI\nBagkamera: 5MP og autofokus\nFrontkamera: 2MP og autofokus\n4,800 mAh (typisk)\nVægt:Omkring 460 g (inkl. batteri)\nVores abonnementer inkl. roaming i EU giver dig frihed til at bruge al din tale, SMS og MMS og fra 8 GB data i 36 EU/EØS-lande, så du trygt kan bruge mobilen på din ferie.\nSå kan du fx finde vej gennem Roms gader med dit online kort, lave Facebook-opdateringer fra baren i Barcelona eller ringe hjem fra Eiffeltårnet i Paris - uden at modtage nogle ekstraregninger. Det kalder vi ferie uden bekymringer!\nBrug roaming i EU\nRoaming i EU gælder i alle EU-lande og lande, som er en del af EØS-samarbejdet, fx Schweiz, Norge osv.\nOp til 12 GB data i hele EU\nDu kan bruge mindst 8 GB og op til 12 GB af den data, som er inkluderet i dit mobilabonnement til roaming i EU – så bare giv den gas!\nTal og SMS/MMS løs\nMed roaming i EU kan du, på rejsen, frit ringe til dine rejsefæller, telefonnumre i EU eller hjem til Danmark. Derudover kan du frit sende SMS/MMS til danske og europæiske mobilnumre.\nSe hvad der er inkluderet i dit EU Mobilabonnement\nNår du rejser i EU, kan du tage dit EU Mobilabonnement med - og frit bruge din tale, SMS og MMS som du plejer. Derudover har du, afhængigt af dit abonnement, altid 8 eller 12 GB data, som du fx kan bruge, når du skal finde dit hotel med Google Maps eller følge med i nyhederne hjemmefra.\nSådan virker roaming i EU\nNår du rejser i EU, kan du frit ringe til danske numre – om det er til dine rejsefæller, der også rejser i EU, andre telefonnumre i EU eller hjem til Danmark. Du kan tale alt det, du vil - så længe du ikke bruger mere taletid, end der er med i din pakke. Du kan altid følge med i, hvor meget tale du har brugt på MIT FULLRATE.\n8 eller 12 GB Data i EU – resten i DK\nNår du rejser i EU, kan du bruge mindst 8 GB og op til 12 GB af din samlede data i dit abonnement. Det er rigeligt data til at lave Instagram-opdateringer, dele på Facebook, tjekke e-mails, streame film og musik mm. - uanset hvor du er! Har du fx et abonnement med 15 GB data til 159/md., kan du bruge 8 GB af disse i EU. Skal du ikke ud at rejse, kan du selvfølgelig bruge alle 15 GB hjemme i Danmark.\nDu kan skrive og sende løs af SMS’er og MMS’er til alle danske numre og andre mobilnumre i EU – når du er i et andet EU-land. Så er der ingen undskyldninger for ikke at sende feriebilleder og beskeder til familie og venner!\nOpkald til EU-telefonnumre\nHusk, når du er ude at rejse, kan du selvfølgelig ringe til andre EU-telefonnumre – fx til hotellet, efter en taxa eller til flyselskabet. Dvs. at du kan bruge telefonen på din rejse, præcis som du ville gøre i Danmark.\nBruger du mobilen uden for EU?\nSkal du rejse uden for EU, betaler du normal takst, som du kan se her.\nDet samme gør sig gældende for SMS/MMS’er sendt til udenlandske telefonnumre.\nFullrate app og mobilservices\nMed et Fullrate mobilabonnement følger der ekstra fordele med. Du får via download af Fullrate appen fri adgang til en intelligent digital mobilsvarer, som holder styr på dine beskeder.\nUd over den smarte mobilsvarer får du også en række spændende features, som giver dit abonnement ekstra værdi.\nDu kan læse mere om Fullrate appen og alle de smarte features her.\nSmarte features i Fullrate app\nHvad er forskellen på 3G- og 4G-dækning?\nNår vi skriver, at vi har Danmarks bedste mobilnetværk med 4G-dækning, så er du ikke blot garanteret en god dækning i dit mobilabonnement – du får også en høj hastighed, når du surfer på din smartphone. Før i tiden var det kun muligt at køre på 3G-netværket, som primært er designet til at understøtte telefonopkald. Siden er vores mobiltelefoner blevet et af vores foretrukne medier at surfe og streame på, hvilket gjorde det nødvendigt med en opgradering af netværket, så det bedre kunne understøtte denne trafik. Det er her, 4G kommer ind i billedet. 4G er et langt hurtigere netværk end 3G, da det også understøtter trafik på internettet. Du vil derfor som bruger opleve, at websiderne loader hurtigere, når du benytter dig af en 4G-forbindelse kontra en 3G-forbindelse.\nBenytter du dig derfor af internettjenester på din mobil, så vil et mobilabonnement med 4G-dækning være det optimale for dig. Vælger du at have mobilabonnement hos os, skal du ikke bekymre dig om hastigheder på mobilnetværket. Vi har den bedste 4G-dækning i landet, så hos os er du godt dækket ind.\nDet kan være svært at finde ud af, hvilket mobilabonnement du skal vælge. Vi har derfor lavet denne guide, der hjælper dig med at afdække dit behov, så du nemmere kan vælge det mobilabonnement, der passer bedst til dig.\nAbonnement med fast indhold eller forbrugsafregnet betaling\nFørst og fremmest skal du gøre op med dig selv, om du helst vil have et mobilabonnement, der er en pakkeløsning med fast indhold af tale, SMS og data, eller om du hellere vil betale for lige præcis det forbrug, du har. Langt de fleste vælger en pakkeløsning, da forbruget hurtigt løber op, hvis ikke prisen er fast, og der derfor skal betales pr. minut, pr. SMS og antallet af GB, og det derfor ikke kan betale sig. Samtidig giver det fleksibilitet i hverdagen, at forbruget kan variere, uden at regningen gør det.\nDer er dog nogle af vores kunder, der har så lavt et forbrug, at det bedre kan betale sig blot at betale for det, de bruger.\nMed Fullrates basisabonnement betaler du pr. minut, du taler, og det antal SMS'er og MMS'er du sender.\nAlle vores mobilabonnementer, med undtagelse af Fullrates basisabonnement, inkluderer fri SMS og MMS. Det vil sige, at du kan sende lige så mange, du har lyst til – uden at skulle frygte en høj regning i slutningen af måneden. Her behøver du derfor ikke at overveje, hvor mange du sender på en gennemsnitlig måned, da du bare kan slå dig løs.\nI vores mobilabonnementer finder du både abonnementspakker, der har et antal begrænsede timer, du kan snakke, men du finder også mobilabonnementer med fri tale. Er der begrænsning på antallet af timer, betyder det, at du skal holde dig inden for dette antal for ikke at skulle betale ekstra. Her er det derfor nødvendigt, at du overvejer dit normale forbrug. Snakker du kun maksimalt et par timer om måneden, eller hænger du hele tiden i røret? Snakker du meget, så vil vi anbefale et mobilabonnement, hvor du har fri tale. Så kan du snakke til ørerne falder af uden at kunne mærke det på regningen.\nData, også kaldet GB, er efterhånden en normal del af ethvert mobilabonnement. Vi er ingen undtagelse. Alle vores mobilabonnementer, på nær Fullrates basisabonnement, har et bestemt antal GB med i abonnementspakken. Her kan det for nogle være svært at finde ud af, hvad behovet er – for hvor mange GB bruger man om dagen, og hvad koster en tur på Facebook i GB?\nDit dataforbrug bliver udregnet i megabit – også betegnet MB-data. Hver gang du sender en mail, surfer på nettet eller streamer, bruger du nogle MB-data. Nogle eksempler er, at du har brugt omkring 2,5 MB, hvis du har sendt 100 mails, mens du godt kan komme op på 1GB, hvis du streamer en times Netflix i høj kvalitet. Er du derfor typen, der primært bruger din smartphone til at sende mails, surfe på nettet og måske høre lidt musik, så kommer du langt med 15 GB. Streamer du masser af film og serier på farten, så er behovet sandsynligvis større, og du bør vælge et mobilabonnement med flere GB inkluderet.\nHos os skal du ikke bekymre dig om, hvorvidt hastigheden på dit mobilnetværk er høj nok. Vi tilbyder 4G på alle vores mobilabonnementer, uden at du skal betale ekstra, så hastigheden er helt i top.\nMed 4G kan du opnå hastigheder på op til 71m/bit download - det er hurtigt!\nRejser du ofte? Og vil du gerne have mulighed for at bruge din telefon, mens du er i udlandet? Så skal du gå efter et af vores EU-mobilabonnementer. Det betyder nemlig, at du kan bruge nogle af dine GB i 36 europæiske lande og snakke med danske mobilnumre helt uden at skulle betale noget ekstra. Har du fx fri tale i dit mobilabonnement, så kan du fortsætte med at snakke løs, selvom du er på ferie i Europa.\nHar du ikke behov for at bruge din telefon, når du er i udlandet? Så har du naturligvis også mulighed for at vælge et mobilabonnement, der kun kan bruges i Danmark. Her skal du blot være opmærksom på, at det ikke vil være muligt at få signal i udlandet.\nOptag dine samtaler, så du altid kan gå tilbage og høre, f.eks. hvad du og håndværkeren aftalte i telefonen. I din Fullrate-app kan du spole frem og tilbage i samtalen eller downloade den.\nTag kun telefonen, når det gælder. Med Vis hemmeligt nummer, kan dem, der ringer til dig med skjult eller hemmeligt nummer, vælge at vise deres nummer alligevel. Det gør det nemmere for dig at beslutte, om du vil tage telefonen.\nMed Forstyr ikke undgår du at blive forstyrret på tidspunkter, som du selv bestemmer. Du kan nemt og hurtigt oprette perioder, hvor du ikke vil forstyrres, eller udvide en aktuel periode. Under menupunktet har du en tydelig oversigt over de valgte Forstyr ikke perioder.\nHvis du er populær og mange ringer på samme tid, er Telefonkø oplagt. Når en person ringer, mens du har gang i en anden telefonsamtale, står de i kø, indtil du lægger på. Så slipper du for telefonsvarerbeskeder og at skulle ringe tilbage.\nMed nummeroplysningen 118 i din voicemail kan du se oplysningerne på de personer, der har ringet til dig eller indtalt en besked i din voicemail, selvom personen ikke er gemt i dine kontakter.


Digital Content Konsulent (Opslag hos Cand)\nSøger du et studiejob indenfor content creation og digital marketing? Er du en dygtig kommunikatør, og har du styr på grammatikken? Og kan du arbejde selvstændigt med dine arbejdsopgaver? Så er det dig, vi leder efter til dette spændende studiejob i Vejle!\nStartdato 01. feb\nI dette studiejob skal du hjælpe vores samarbejdsvirksomhed med at skabe en øget digitalisering i deres markedsføring igennem organisk vækst. Du skal derfor undervejs i studiejobbet arbejde med alt fra websiteoptimering til content creation og SoMe. Du vil have praktiske opgaver inden for tekstforfatning, udarbejdelse af salgsmateriale, brochurer, cases og andet, der hjælper virksomheden med at øge deres online tilstedeværelse. Du får altså en betydningfuld rolle i den digitale markedsføring, hvor du skal koordinere og drive afdelingens kommunikative indsats.\nSkabe en forbedret digitalisering – fokus på website og optimering heraf\nUdarbejde cases, kampagner, salgsmateriale og andet forretningsudviklende kommunikation\nTekstforfatning og content creation samt korrekturlæsning\nSoMe strategi og koordinering\nTilpasning af international markedsføring til det danske marked\nBistå i produktlancering\nVirksomheden leder efter en engageret og dygtig studerende med interesse indenfor digital marketing, som har lyst til at gøre en forskel. Du skal kunne arbejde selvstændigt og følge opgaver til ende, samtidig med at du gerne må have en proaktiv tilgang til arbejdsopgaver. Derudover er det vigtigt, at du besidder solide samarbejdsegenskaber, da du vil indgå i et mindre team med tæt samarbejde.\nDu er ordentlig og professionel i din fremtoning – og du trives med ansvar og deadlines\nDu er en stærk kommunikatør\nDu har gode skriftlige og grammatiske færdigheder\nDu er en åben og udadvendt person\nDu bliver i studiejobbet en del af TROX Danmark A/S, som er en international virksomhed med flere end 5000 medarbejdere på verdensplan. I dagligdagen kommer du til at arbejde sammen med virksomhedens afdeling i Vejle, hvor de sidder fem medarbejdere. Du kommer til at referere direkte til lederen for denne afdeling, hvorfor der ikke vil være langt fra idé til handling. Din arbejdsplads bliver på kontoret i Vejle, men der vil i studiejobbet også være mulighed for at tilrettelægge en hverdag, hvor nogle arbejdsdage kan udføres hjemmefra.\nOprettet d. 12.01.2021, sidst opdateret d. 12.01.2021 2021-01-12 19:21:53.490


Komplet udskiftning af rørføringen giver | BygTek.dk\nKomplet udskiftning af rørføringen giver flere fordele\nEn omfattende renovering af boligforeningen FSB Torvegård i Gladsaxe fremtidssikrer installationerne i 276 familieboliger\nEt stort renoveringsprojekt af FSB, Foreningen Socialt Boligbyggeri, i Gladsaxe, afdeling Torvegård er en del af kommunens CO2-strategi, der fokuserer på at minimere forbruget af resurser og energi til samtlige boliger.\n- Vi har fået til opgave at foretage en komplet udskiftning af eksisterende vand-, varme- og afløbsinstallationer i etageboligblokkene samt i blokkene med 1- og 2-plans boliger, fortæller entreprisechef Lean Hansen fra teknikentreprenørvirksomheden Poul Sejr Nielsen, der er hovedentreprenør i tæt samarbejde med rådgivende ingeniør Gaihede samt Uponor VVS.\n- Det betyder blandt andet, at en af varmecentralerne renoveres, og at der skal etableres tre nye varmecentraler i afdelingen. Dette følges op af en udskiftning af varmeanlæggene i 1- og 2- plans boligerne, i etageboligerne samt i fællesarealerne. Så arbejdet kommer også til at omfatte nye stigstrenge samt fordelings- og koblingsledninger til samtlige radiatorer, tilføjer Lean Hansen.\nMindre rørledningsnet og lavere transmissionstab\nRenoveringen af FSB Torvegård omfatter bl.a. korrosionsfri løsninger til både vand og varme, og de tre virksomheder har drøftet løsninger, dimensioner og hvor meget forsyningsnettet kan belastes.\n- Den kommunale fjernvarmeforsyning er indtil dette projekt blevet ledt ind i én varmecentral og så fordelt rundt til de 276 boliger. Nu omlægger vi det, så området i stedet får fire varmecentraler, hvoraf en er eksisterende, med hver deres fjernvarmeindføring. Dermed får man mindre centraler og et mindre rørledningsnet - og samtidig bliver transmissionstabet lavere. Dels fordi rørene er bedre isoleret end de oprindelige fra 1957, dels fordi rørtrækket bliver en smule mindre, når varmen sendes rundt fra centralerne, forklarer Lean Hansen.\nUdskiftningen og omlægningen af jordledninger for brugsvand og varme er udført med Uponors præisolerede Ecoflex-rør. De korrosionsfri samlinger med Q&E systemet, som nu også fås i 75 mm., har haft betydning for dette valg:\n- Man har fra rådgivers side ønsket enten et rent plastsystem eller et rustfrit system, og er endt med at vælge et komplet plastsystem for ikke at gå på kompromis med hensyn til korrosion, fortæller key account manager Tony Kølskov fra Uponor VVS.\nBeboerne kan se frem til øget komfort i deres hjem med nye radiatorer og ny rørføring til brugsvand i køkken og bad. Samtidig får hver bolig som noget nyt en individuel energimåler, hvor man tidligere har betalt efter en fordelingsnøgle. Sammen med de forbedrede installationer forventes det øgede fokus på forbruget at resultere i energibesparelser for de enkelte beboere.\nDe indledende arbejder med renoveringen af FSB Torvegård begyndte i forsommeren 2019, og det store projekt forventes at være fuldført i starten af 2021.\nDe præisolerede Ecoflex-rør beskytter de korrosionsfri samlinger med Q&E systemet.


Om mig - Karen Schousboe\nJeg blev dyppet i den konservative gryde i 1953, da jeg blev døbt i Garnisons Kirke i København. Dér havde min tipoldefar været præst, førend han blev biskop i Ålborg, dér var mine farforældre og forældre blevet gift og derfra er senere begge mine forældre begravet. Hver juleaften sad jeg på bænken og hørte juleprædikenen og I. P. E Hartmans Julekantate omgivet af hele min familie. På den måde blev kirken, kunsten og kulturarven sammenflettet med min personlige historie.\nMin familie var imidlertid ikke kun befolket med præster og stovte præstekoner. Den var også befolket med officerer der blev modstandsfolk og deres gæve hustruer: på den ene side min mormor, der som sønderjyde talte tysk så godt at hun kunne ”spille” nazist og dermed redde min morfar fra turen til koncentrationslejrene i Nordtyskland. På den anden side min farmor, der oplevede at hendes ”Papa” døde på det Tyske Slavemarked i vinteren 1944. Det fik imidlertid ikke farmor til at gå i stå. Senere ernærede hun sig som kogebogsforfatter, klummeskriver samt konservativt medlem af kommunalbestyrelsen i først Kregme-Vinderød og senere Frederiksværk. Hun blev et stort forbillede for mig.\nJeg kunne dog nævne mange, mange flere betydningsfulde mennesker, der har spillet en rolle i mit liv. Fælles for dem alle er imidlertid at de lærte mig at være konservativ i ordets egentligste forstand. Skal det siges kort – og faktisk er det ikke spor banalt – handler det om ”Gud, Konge og Fædreland”. Det at være én del af en større historie med alt som det indebærer – at have blik for den natur, der omgiver os; de mennesker, der er gået forud og som har kæmpet for alt fra national selvstændighed til kvindefrigørelse; de mennesker, som ikke er begavet med de store livsmuligheder, men som vi også er forpligtede på at tage os af.\nBørnebørn der bygger slot i vandkanten ved Hagenør © Karen Schousboe\nNogle gange ynder konservative at bruge stikord som ordentlighed, anstændighed, rettidig omhu osv. Ofte tænker jeg imidlertid at det ikke er helt i orden at tage patent på den slags ord; som om de andre – socialdemokrater, liberale osv. – ikke er ”ordentlige og anstændige”. Hvad de selvfølgelig som regel er!\nMen hvad er så forskellen på de konservative og de andre? Svaret er at god politik set med konservative øjne er det samme somet godt kompromis der består af lige dele ”lighed, frihed og broderskab”. For det ved vi jo godt. Et samfund hvor alle er helt lige, kræver at friheden sættes under lås og slå. Men hersker der fuld frihed for alt og alle, træder den stærke den svage og naturen under fødderne. Derfor er det nødvendigt, at der tilsættes et gran broderskab til den politiske gryderet. Det betyder, at vi i et godt samfund også må have fortalere for at der ganske vist skal herske frihed til forskellighed, men også at denne frihed skal udfoldes under ansvar. Konservative taler derfor ofte om at der skal være balance og blik for det skæve – og de skæve eksistenser.\nHelt konkret betyder det eksempelvis at når Venstre ønsker at løsne for planloven, så der kan bygges badelande langs hele den vestjyske kyst, så deler Konservative ambitionen om at der skal gøres noget for at holde gang i hjulene i det Blå Danmark. MEN: hensynet til vores enestående natur og ønsket om at bevare den for eftertiden kræver at det sker på bæredygtig vis. Derfor skal administrationen af Planloven naturligvis ikke bare lægges ud til kommunerne, som ofte kun har blik for lokale entreprenørers ønske om at asfaltere mest muligt. Danmark – og den jyske vestkyst – tilhører os alle. Og også vores efterkommere. Som konservativ efterlader man ikke bare regningen i børneværelset.\nLigeledes betyder det at når Socialdemokrater kæmper en brav kamp for at løfte socialt udsatte og fysisk nedslidte ud af dagligdagens trummerum ved at insistere på at alle mennesker har muligheder, så ser Konservative at de virkeligt udsatte – de hjemløse, der ligger under busken i frostvejr – også har krav på omsorg, selvom de ikke ejer det der ligner et ”udviklingspotentiale”. Ethvert samfund har ca. 10%, der er mere end almindeligt udfordrede. De fleste er desværre mennesker, der ikke hjælpes ved at tvinge i arbejdsprøvninger eller på kursus i at skrive ansøgninger. Konservativ ansvarlighed er at drage omsorg for dem som medmennesker og ikke bare fordre at de lever op til omverdens forventninger om at bidrage til helheden.\nInde Midt i Rude Skov\nI 2003 skrev jeg en bog med titlen “I Nærheden – om det værdifulde”. I mangt og meget kom inspirationen hertil fra mit hjem i Øverød nord for København. I min baghave ligger Rude Skov som enhver jo ved er beboet af nisser. Hver dag har jeg haft lejlighed til at gå tur dér og opleve alt fra myretuer til ræve og sky hjorte. Ligesom jeg har set sporene af fortidens skovveje, hegn og fiskesøer. Indimellem har jeg endda set skyggen af nisser der har fortalt mig om fortidens mennesker. Derfra min verden går. Karakteristik for denne verden er at den ikke kan tilgås som andet end en håndgribelig virkelighed. Hver dag tvinger mig derfor til at erkende at tilværelsen ikke bygges op af ideologiske luftkasteller, men derimod af virkelige og konkrete oplevelser. Måske er det ikke verdens smukkeste skov. Men det er min skov.\nDen erfaring – at livet kun kan leves konkret og håndgribeligt – har jeg taget med mig fra mit fag: Europæisk Etnologi. Oprindeligt hed det ”Materiel Folkekultur” og handlede om betydningen af de konkrete livsvilkår for vores historie. I 70ernes forsøg på at videnskabeliggøre det, maskeredes faget ganske vist som sociologi. Dog, da jeg læste på Universitetet var det imidlertid det samme som kulturhistorie. Hvis det gik rigtigt til endte man derfor også som museumsinspektør på Frilandsmuseet eller Den Gamle By i Århus. Jeg gik dog en anden vej. Først havde jeg en forskerkarriere på Universitetet, siden arbejdede jeg på Instituttet for Fremtidsforskning, ligesom jeg i 90erne drev en etnologisk/antropologisk konsulentvirksomhed, hvor vi rådgav virksomheder såsom LEGO, Danske Bank, IKEA, NOKIA osv. med strategisk kommunikation. Samtidig skrev jeg imidlertid bøger, tusindvis af klummer, blev medlem af Det Etiske Råd og menighedsrådet i Søllerød, ligesom jeg holdt utallige foredrag i ind- og udland. I 2004 blev jeg ansat som leder af Folkekirkens Infocenter i København hvor vi udviklede og udgav en ugeavis, www.kirkenikobenhavn.dk. Det er erfaringerne herfra, som jeg i dag anvender på udgivelsen af www.kulturhistorier.dk – en ugeavis om vores danske og europæiske natur- og kulturarv.\nOm mit helt private liv kan jeg i øvrigt fortælle at jeg har været gift i mere end fyrre år med Ove Juul Nielsen, der er overlæge på Rigshospitalet, og at vi har to børn, Morten og Kirsten samt fem børnebørn, Søren-Erik, Lise, Christian, Eva og Asger. Min fritid fylder jeg med at læse bøger om vores europæiske middelalder, strikke sweatre med gamle nordiske mønstre, lave mad, spille godt-vejrs-golf og cykelture. Sommerferierne tilbringer vi på vores sommerferiested ned til Lillebælt ved Hagenør; dér hvor min morfar lærte mig at bøjede søm udmærket kan bankes ud igen samt at når man har fældet et træ, skulle man plante et nyt.


Fetish noveller kæmpe klitoris / Sumas esbjerg\ngravid ligeså hurtigt som Conrad kan? Kan huske jeg blev irriteret og spurgte indtil hvad hun havde skrevet. Jeg så de næste par dage hvordan min kone sad utroligt meget på mail, og tjekkede tilbud og legede med sig selv. Jerk off 00:02:05 Sort pige med store klit får budskabet Black Ebony 00:02:38 00:03:28 00:03:30 00:21:45 00:02:01 00:05:57 00:13:44 00:08:00 00:02:03 00:02:00 00:03:15 00:04:34 Erfarne stud licks babe s klitoris, mens han fingre hendes Tits 00:26:25 Nedry stor clit orgasme Orgasme 00:01:40 00:06:26 00:06:16 00:32:14. Vi gik ind i stuen, Conrad virkede til at være en flink fyr, og der var ikke akavede stilhed på noget tidspunkt. Der var ikke langt fra snak til handling. ...\nÅh nej, åh nej åh ja, hørte hun sig selv stønne. Hun spytter på den, og bruger sin hånd, og vupti, står der en 35cm, gigantisk pik direkte ud i luften. Louise, hjælp mig lige her, sagde han. Det endte med vi fik børnene passet hos min mor, og at jeg fik lov til at være tilstede i vores hjem i et andet rum i den weekend.\nJeg håber vi en dag genfinder sexlysten mig og min smukke kone. Den var mindst ligeså tyk som en dåse cola, nok ca 25 cm, omskåret med et kæmpe pik hovede. 3 måneder siden 13:29, jizzBunker kæmpe dildo, dildo, fisting, igår 09:44 xHamster dildo, kæmpe dildo, anal, amatør, ridesex, legetøj 2 uger siden 08:22 xHamster solo, dildo, anal, webcam, kæmpe dildo, ladyboy, ridesex 6 dage siden 04:39 xHamster dildo, orgasme, kæmpe dildo, babe, legetøj 2 uger.\nFrække billeder af kendte voksenlisten Jeg kunne hører alt, hvordan min kone skreg og skreg. Hun er en drøm at kneppe med, hun skriger og stønner helt vildt, kan de vildeste tricks, kan være dominerende og sutte pik som ingen andre. Louise kom nærmere, og så satte hun sig på hug foran hende. Jeg elskede efterfølgende at slikke hendes våde fisse, og bad hende altid køre hendes underliv rundt i mit hoved, hvilket hun også sex abkürzungen jelqing gefährlich satte stor pris.\nLea thompson nude line baun danielsen bryster 235\nBdsm spanisches pferd große titten de 702\nThaipiger søger danske mænd tantra med udløsning 169


Intimvoks - Cleanic\nBrazilian, bikini, Hollywood – kært barn har mange navne. Men fælles for al intimvoks er, at det skal være en tryg og behagelig oplevelse. En intim voksbehandling er enormt populært, for jo flere gange, du bliver vokset, desto færre hår vokser der. Derudover har vi specielt udvalgt Lycon Wax til at behandle med, da den eliminerer indgroede hår og er skånsom mod selv de mest sensitive hudområder.\nEr det første gang, at du skal vokses intimt, kan det godt føles en smule grænseoverskridende, og du er måske usikker på hele forløbet. Men du kan være helt rolig: Vi stræber efter at få dig til at føle dig så afslappet som muligt, når du skal have en intimvoks hos Cleanic. Der findes ingen dumme spørgsmål. Hver eneste behandler i Cleanic er yderst servicemindet, og har flere års erfaringer som professionel voksbehandler. Vi sikrer, at behandlingen forløber let og smidigt, i dit tempo, og at du føler dig 100% tryg.\nDu bestemmer selv, hvordan resultatet skal blive. når du vælger intimvoks behandling. Nogle ønsker at få alt hår fjernet, også kaldet en ”Hollywood”-behandling. Det vil sige, at alt hår omkring kønslæber og mellem baller fjernes. Hvis du ønsker, at en enkelt stribe skal efterlades ved venusbjerget, kaldes behandlingen en ”Brazilian”. Nogle ønsker blot at få vokset hårene udenfor trussekanten, også kaldet en ”bikini wax”, således at du stadig har hår indenfor trussen. Nogle ønsker et naturligt look og vil blot have vokset mellem ballerne og rundt om kønslæberne, men lade resten stå au natural. Valget er dit.\nDu behøves naturligvis ikke kende alle disse navne, du skal blot fortælle os om dine ønsker, så vi kan efterse dem.\nInden en intim voksbehandling er det vigtigt, at du har ladet hårene gro uden forstyrrelse i cirka 2-3 uger. Du må gerne anvende en skrubbehandske omkring området dagen inden. På selve behandlingsdagen må du ikke bruge lotion eller olie på området, og det anbefales også, at du ikke udsætter området for sol et døgn inden behandling.\nBehandlingen er så skånsom som mulig, og vores behandlere har en stor passion for netop intimvoks, fordi det er en behandling, der kræver ekstra opmærksomhed, høj faglighed og komfort. Vi har som nævnt valgt at anvende mærket Lycon Wax, som er verdenskendt for sin kvalitet, resultater og skånsomhed. Kun det bedste er nemlig godt nok for vores kunder. En behandling tager ikke særlig lang tid, men vi sørger for at tage al den tid inden, du skal bruge til at føle dig tryg og føle dig hørt. Behandlingen kræver ikke bedøvelse. Voksen fra Lycon skal kun varmes op til en lav temperatur, så det føles behageligt på huden. Behandleren vil lynhurtigt tage voksen af, og det vil kun nive et øjeblik. Området bliver påført en plejende creme, og du kan glæde dig til et smukt resultat og en hel måned uden hår, røde knopper og indgroede hår.\nEfter behandlingen anbefaler vi, at du ikke udsætter området for sol, sved eller har samleje de første 24 timer. Du må gerne fortsætte med at skrubbe området en gang om ugen, gerne med en oliefri scrub eller creme, som naturligvis kan købes i klinikken. En ny behandling skal ske efter 4-6 uger\nLæs mere om voksbehandlinger\nVed behandling inden for 5 uger gives der 10% rabat.\nVoks Bikinilinje\t150 DKK\nVoksbehandlingen hvor hårene uden for trussekanten fjernes.\nVoks af Udvidet bikini (tanga)\t200 DKK\nVoksbehandlingen hvor hårene uden for trussekanten samt ca 1 cm inden for trussekanten fjernes.\nVoks Brasiliansk / Hollywood\t400 DKK\nVoksbehandlingen hvor alle hårene i intimområdet fjernes (Hollywood) eller der efterlades en lille stribe foran (Brasiliansk). I denne behandling bliver hår mellem ballerne ligeledes fjernet.\nvoks Halve ben inkl. bikinilinje\t400 DKK\nvoks Hele ben inkl. bikinilinje\t550 DKK\nvoks Halve ben inkl. Brasiliansk / Hollywood\t600 DKK\nVoks hele ben inkl. brasiliansk / hollywood\t750 DKK\nVoks halve ben inkl. bikinilinje og armhuler\t500 DKK\nVoks hele ben inkl. bikinilinje og armhuler\t650 DKK\nVoks halve ben inkl. brasiliansk og armhuler\t700 DKK\nVoks Hele ben inkl. brasiliansk og armhuler\t850 DKK\nvoks Halve ben inkl. tanga\t450 DKK


ViaAlpina - Guide: Weissmies\nStart > Bjergbestigning > Guide > Index > Weissmies\nWeissmies set fra Längflue (SW) med N-graten til venstre i billedet, SSE-graten til højre og SW-graten (Triftgraten) direkte mod beskueren. Weissmies er det højeste bjerg på østsiden af Saastal, og er karakteristisk med sin isklædte vestside, mens østsiden mod Laggintal består af klippe. Weissmies er en af de letteste 4000'ere, ligesom overskridningen Triftgrat-Almagellerhütte ofte foretages. Weissmies er berømt for sin vidstrakte udsigt mod Italien, i godt vejr skulle det være muligt at se Milano fra toppen.\nFørstebesteget: 1855 (Triftgrat)\nKort: Blad 1309 Simplon og 1329 Saas\nA) SW-graten (Triftgrat) fra Weissmieshütte. 4 timer, WS, 1297hm.\nDette er den traditionelle normalvej på Weissmies, som bestiges temmelig hyppigt på grund af den lette adgang med svævebanen til Hohsaas.\nFra Weissmieshütte, 2726m, fører en sti op over græs til Hohlaubgletschers sydlige moræne, som man følger til Hohsaas, 3098m, 1 time. Herfra videre op over morænen, indtil man i ca. 3200m højde kan holde mod højre, og ved en vandret travers under et lille séracbånd nå Triftgletscher. Man stiger knap 100 højdemeter op og kan nu uden større problemer krydse tværs over gletscheren frem til et punkt til højre for faldlinien af toppen. Herfra fører et stejlt firnhæng op til den sidegrat, der adskiller Mälligagletscher fra Triftgletscher. Den store spalte under ryggen af sidegraten omgås til højre, 1½ time. Man stiger nu op over den brede firnryg i retning mod sneskulderen 3820m. Man omgår dog denne skulder til venstre og når den egentlige Triftgrat i en bred sadel, 1 time. Ad den brede og lette snegrat når man frem til højeste punkt, efter at have passeret den ofte brede bergschrund under toppen, ½ time. Ialt 4 timer i opstigning, 2 timer i nedstigning.\nB) SW-graten (Triftgrat) fra Hohsaas. 3 timer, WS, 925hm.\nFra Hohsaas, 3098m (overnatningsmulighed), når man direkte op til ovennævnte rute og afkorter den derved med en time; Weissmies kan derved bestiges som dagtur fra Saas Grund. Ialt 3 timer i opstigning, 1½ time i nedstigning.\nC) SSE-graten fra Almagellerhütte via Zwischbergenpass. 4 timer, WS, 1297hm.\nDette er den letteste rute på Weissmies og den typiske nedstigningsrute ved en overskridning.\nFra Almagellerhütte, 2894m, følger man stien op over den utydelige moræne i retning af Zwischbergenpass. Stien forsvinder efterhånden i blokmarken, og man sætter kurs mod passet, som man når lidt til højre for det venstre af de to pasindsnit, 1 time. Man stiger nu ned i det nordvestlige pas og traverserer mod højre på gratens østside under en lille skiferagtig top (3341,7m). Over sne og klipper når man nu op til det lange, trekantede snehæng, som man følger så højt som muligt. Man kan dog også allerede her følge selve graten med let blokklatring i ikke alt for fast klippe. Man holder sig derfor så vidt muligt til sneen. Fra toppen af snehænget, 2 timer, følger man nu klippegraten i let klatring til en fortop i 3961,5m, hvorfra en snegrat fører op mod højeste punkt. Graten har ofte vægter på højre side, og i det tilfælde holder man sig lidt nede på sydsiden af graten frem til toppen, ½ time. Ialt 3½ time i opstigning, 2 timer i nedstigning.\nD) N-graten fra Weissmieshütte via Lagginjoch. 6 timer, S, IV°, 1297hm.\nEn lang klippegrat, som hører til de store og klassiske alpine ruter i Saastal. I tilfælde af Bise (en lokal, kold nordøstenvind) er det bedst, ikke at starte for tidligt, men vente til solen har nået klippen.\nFra Weissmieshütte, 2726m, fører en sti direkte op mod øst og forsvinder efterhånden i blokmarken under Hohlaubgletscher. Man når op til gletscheren og betræder denne nær udløberen Geissrück. Nu sætter man kurs direkte mod Lagginjoch, som man når ad et kort ralhæng, 2 timer. Herfra går man i gang med selve nordgraten. Klatringen starter med det samme på en lang række platter som er overhængende mod øst. Halvvejs mod P.3722 træffer man Grosse Platte, som er rutens vanskeligste passage, og som bestiges direkte ad vestsiden ved hjælp af sparsomme, afrundede greb (IV°). Efter et par stejle klippetårne flader graten ud, og man når P.3722, 2 timer. Frem til dette punkt er klippen ikke alt for solid, men bliver nu bedre. Graten drejer nu mod sydøst, bliver smallere, og har adskillige klippetårne af forskellig sværhed. Det er bedst at overskride alle tårnene ad gratkanten (III°), med undtagelse af et enkelt, overhængende tårn, som omgås til venstre. Man overskrider P.3830 og når således frem til det sted, hvor graten atter drejer mod syd, 1½ time. En kort nedstigning fører til de sidste klipper, hvorefter man følger snegraten mod toppen, idet man holder sig let på vestsiden af hensyn til vægterne på gratkanten, ½ time. Ialt 6 timer.\nEgen bestigning af Weissmies\nGalleri: Weissmies ad bagvejen Eksterne links:


Vielse & Kirkelig Velsignelse | Marslev-Birkende kirker\nI skal aftale tidspunktet for jeres bryllup med kirkens præst. I kan blive gift i kirken i jeres bopælssogn eller hvis I begge eller en af jer har tilknytning til kirken.\nHenvend jer til kirkekontoret, hvis I vil vide, om I opfylder kravet om tilknytning til kirken. I kan blive gift i folkekirken, når I begge eller en af jer er medlem.\nFør brylluppet skal I have en samtale med præsten.\nHer gennemgår vi handlingen, ritualet og aftaler salmerne til jeres bryllup.


Nytårskur for myndighedsrådgiverne\nMinisteriet tilkendegiver stor tilfredshed med DCAs rådgivning, men en række sager i slutningen af 2019 gjorde, at der på det årlige DCA møde om myndighedsrådgivning var særlig fokus på kvalitetssikring, transparens og kommunikation.\n06.02.2020 | Line Carlenius Berggreen\nNiels Halberg byder velkommen til årets nytårskur - Foto: Line Carlenius Berggreen\nDCAs sekretariat holder i begyndelsen af hvert år et møde, hvor forskere og rådgivere har mulighed for at diskutere problemstillinger inden for myndighedsrådgivningen. Mødet i 2020 blev holdt den 3. februar i auditoriet på AU Foulum og med deltagelse af kolleger fra Flakkebjerg, Skejby og Navitas\nNiels Halberg bød velkommen og indledte mødet med at takke alle forskere m.fl. for deres store indsats ved levering af myndighedsrådgivning i det forgange år. Ministeriet udtrykker generelt stor tilfredshed med vores arbejde. Der leveres god faglig kvalitet, også selv om det til tider er med kort varsel, men der er plads til forbedringer f.eks. omkring rettidig tilbagemelding i tilfælde af forsinkelser. Det er vigtigt med god forventningsafstemning.\nNiels Halberg påpegede, at der er et stort pres på at levere rådgivning af høj kvalitet, ofte under tidspres og på områder, som har stor offentlig og politisk bevågenhed. Vi dækker et meget stort og fagligt krævende vidensområde. Vi skal derfor være skarpe på processer, prioriteringer og kvalitetssikring.\nDet har været et usædvanligt og udfordrende efterår med flere uheldige sager, hvoraf vi selv har forårsaget nogen af dem. Takket være god kredit, godt omdømme og gode kolleger er vi foreløbigt kommet igennem.\nVi skal frem over arbejde på at styrke håndteringen af myndighedsbetjeningen i dialog med ministerium og styrelser og videreudvikle vores eksisterende kvalitetssikringssystem.\nErfaringsudveksling – Ordet frit\nDer blev stillet spørgsmål til, hvordan AU ser på den nye nationale stillingsstruktur ift. Myndighedsrådgivningen, hvor denne opgave ikke nævnes specifikt i karrierespor og opgaver for lektorer. Det er stadig en forventning på DCA-området, at lektorer bidrager hertil, hvor det er relevant.\nHerudover blev der sat spørgsmål ved, hvor omfangsrigt et sammendrag af en artikel skal være på dansk, hvis publiceringen er på engelsk, idet det ikke er tilstrækkeligt med et kort abstract.\nFlere forskere har benyttet sig af muligheden for at udarbejde myndighedsbesvarelser på engelsk (aftales med MFVM) – bl.a. for lettere at kunne indsende som en artikel til videnskabelige tidskrifter. Det er også en interessant mulighed for at involvere ikke-dansksprogede kolleger. Imidlertid vil det typisk være et ønske for forskerne, at dette ikke offentliggøres, selvom AU er forpligtet til dette. Derfor udarbejdes et udvidet dansk sammendrag, der svarer på opgavens spørgsmål. Der blev sat spørgsmål ved, hvor omfangsrigt sådan et dansk sammendrag af en artikel skal være. Kontakt Centerenheden angående gældende retningslinjer for omfang af et udvidet sammendrag med henblik på at imødekomme kravene til kvalitetssikring. Det anbefales, at beregne god tid til denne arbejdsproces.\nDer afholdes kurser på både dansk og engelsk om myndighedsbetjening. Kontakt centerenheden for yderlig information.\nNæste kursus holdes på engelsk, se program og tilmelding.\nCenterenhedens årshjul og betydning\nLene Hegelund og Klaus Horsted fra DCAs sekretariat gennemgik rammeaftalen mellem AU og MFVM og herunder ydelsesaftaler, arbejdsprogram og frister for offentliggørelse af leveringer.\nDet primære budskab omkring årshjulet er, at vi skal starte tidligt med rulning, herunder især med at få overblik over styrelsens ønsker til kommende års arbejdsopgaver. Vi skal desuden være skarpere på tidsregistreringer og opfølgning inden for året, så vi bedre kan kontrollere vores ressourceforbrug til rådgivning ift. budgettering og dermed sikre, at vi har styr på økonomien.\nDet blev påpeget, at medarbejdere i ministeriet skal være bedre til at fortælle, hvad de reelt har brug for, både ift. Konkrete bestillinger (inkl. Deres politiske-administrative kontekst for hver bestilling) og ift. At prioritere imellem opgaver, når volumen bliver for stor. Bedre dialog imellem arbejdsgrupper og dermed skarpere forventningsafstemning. Det er vigtigt at se på processen som en helhed.\nLink til Klaus og Lenes slides om rammeaftale og årshjul.\nErfaring fra håndtering af aktindsigter\nElse Thordahl Meyer beskrev udfordringerne fra det sidste halve års arbejde med håndteringen af aktindsigter. Det har krævet enorme ressourcer, svarende til 1 ½ års arbejde.\nUd fra et forskningsmæssigt perspektiv er aktindsigterne en udfordring, da det i forbindelse med forsknings og rådgivningsprojekter er hensigtsmæssigt med ’Forskningsfagligt frirum for dialog’, hvor offentligheden ikke uden videre skal have adgang til at kunne blande sig.\nDet vigtige er, at vi skal kunne tåle at blive set efter i kortene til enhver tid. Vi skal samarbejde om at være på forkant for at være bedre rustet til fremtidige krav om aktindsigt. Dette betyder bl.a. krav om:\nBedre journaliseringspraksis – være på forkant, ikke på bagkant\nTydelige guidelines for bl.a. mailpolitik og mailkultur – hvad er internt, og hvad er eksternt?\nSom udgangspunkt: Et dokument indgår i kravet om aktindsigt fra det øjeblik, at det deles (eksternt) med andre samarbejdspartnere/grupper uden for AU.\nSe listen af læringspunkter i Elses slides her.\nGenerel læring fra konkrete sager / Erfaringsopsamling\n1: Følger procedurer, men fremstår alligevel som uorganiserede v/ Christen Duus Børgesen\nProblematikken i denne sag handlede om, at man har forsøgt efter bedste evne at følge de formelle procedurer, og alligevel havner i den situation, at den leverede opgave i sidste øjeblik ikke bliver godkendt. Konsekvensen heraf er en masse ekstra arbejde, tid og specielle aftaler i form af notater for at kunne bruge resultaterne på lånt tid.\nProblemet er, at til trods for, at man fulgte procedurerne, alligevel kom til at fremstå som totalt uorganiserede. For at undgå dette fremover må vi stramme op på, bl.a. at sætte det rigtige hold fra starten, sørge for afstemning mellem alle involverede parter og sørge for at der bliver kommunikeret klart fra start og fortløbende ud i systemet. Der bør ske en intern proces i AU mellem parterne fra forskellige institutter som kan have en holdning til en given besvarelse, således at opdragsgiverne (Styrelse eller Departement) eller andre eksterne ikke bliver involveret i sagen.\n2: Myndighedsbetjening skal baseres 100% på AU folk v/Christian Friis Børsting\nProblematikken i denne sag handlede om gennemsigtighed af referencer til eksterne samarbejdspartnere ifm. forskningsbaserede opgaver. Der skal være 100% gennemsigtighed, og der må ikke herske tvivl om, at myndighedssvar fra os skal være fra AU. Hvis eksterne bidrag inkluderes i arbejdet og efterfølgende myndighedsnotater, skal det deklareres, og AU forskere skal kunne stå inde for disse referencer. Eksterne referencer skal fremstå særskilt, og AU skal beskrive og tydeliggøre alle samarbejdsrelationer.\nKommunikation på DCA området\nClaus Bo Andreasen fremhævede i sit indlæg, at der på flere rådgivningsområder har været stor interesse fra medier og interesseorganisationer i myndighedsbetjeningen, og det giver anledning til forskellige udfordringer.\nVi skal derfor blive bedre til at håndtere vanskelige sager og til at samarbejde om kommunikation på tværs af institutter og centre. Der er bl.a. planer om at afholde workshops i samarbejde med AUs presseafdeling med henblik på konstruktivt samarbejde i fremtidige, udfordrende (medie)situationer.\nDer er indført procedurer og tjeklister som skal kvalitetssikre artikler i DCAs nyhedsbrev. Disse kan findes på https://dca.medarbejdere.au.dk/\nI samarbejde med fakultetet og DCE arbejdes der på retningslinjer for kvalitetssikring af rapporter, herunder DCA-rapporter. Disse vil også blive lagt på https://dca.medarbejdere.au.dk/\nThomas Plesner gennemgik kort proceduren for forbedring af kvalitetsledelsessystemet, som skulle munde ud i ekstern audit og certificering i maj. Se mere fra Thomas slides her, og yderligere information findes på https://tech.au.dk/raadgivning/kvalitetsledelsessystem/. Bemærk, at det nu er muligt at navigere/klikke sig frem til systemet på fakultetets hjemmeside tech.au.dk.


Produktionsplanlægger - Advansor A/S\nAdvansor er markedsleder på verdensplan inden for design og produktion af miljøvenlige køleanlæg, der anvender CO2 som kølemiddel. Vi har travlt, og med baggrund i en meget kraftig vækst og med udsigt til en fortsat vækst ønsker vi at styrke Advansors produktionsplanlægningsafdeling med en erfaren og dygtig Produktionsplanlægger.\nPlanlægningsafdelingen, der er bindeled mellem salg, konstruktion, indkøb, lager og produktion, spiller en meget central rolle i den daglige fremstilling af køleanlæg. Du kommer til at indgå i et lille planlægningsteam, der udover den daglige planlægning har ansvaret for udvikling og implementering af Navision Produktionsstyring i Advansor.\nVi har brug for en driftssikker, iderig og målrettet person, som brænder for at arbejde med planlægning. Hos os skal du kunne arbejde selvstændigt, målrettet og som oftest med et højt energiniveau.\nAdvansor har derfor brug for en person med stærke faglige kvalifikationer, herunder:\nProduktionsteknolog indenfor planlægning eller erfaring med planlægning fra en lignende stilling\nErfaring med Microsoft Navision Produktionsstyring – gerne med erfaring fra implementering og/eller opgradering\nEngelsk i tale og skrift\nHos Advansor er vi engagerede og tænker meget mere i muligheder end i begrænsninger. I det daglige vil du være nød til at kunne håndtere flere sager på en gang, uden det går ud over kvalitet, deadlines eller humør. Er du vant til at tænke kreativt og i udvikling, så er du måske vores nye kollega.\nVi ser derfor gerne at vores nye kollega:\nHar godt overblik og kan bevare det – også i pressede situationer\nKan lide at gøre arbejdet færdigt og følger op på ”løse ender”\nArbejder omhyggeligt og struktureret i alle dine processer\nKan lide at have travlt – for det har vi, året rundt\nFungerer godt i en uformel organisation\nEn spændende og udfordrende stilling i en virksomhed med en stærk faglig udviklingskultur og et godt socialt sammenhold. Du får både selvstændigt ansvar og tætte samarbejdsrelationer med dine kollegaer. Du vil have gode muligheder for at udvikle dig personligt og fagligt.\nEt meget spændende job i en teknologivirksomhed, der går forrest med de nyeste idéer og har gjort det siden vores start for snart tolv år siden. Du kan skabe dit eget job og være med til at præge udviklingen af virksomheden, så stillingen er perfekt, hvis du har et ønske om at blive udfordret på hele din faglighed\nAnsættelsesstedet er i Aarhus, og lønnen aftales på baggrund af dine kvalifikationer.\nVil du vide mere om stillingen, er du velkommen til at kontakte Director of Operations Johan Jermiin på telefon 27 21 47 52 eller via e-mail: hr@advansor.dk.\nAnsøgningsfrist 28-03-2018 (ansøgninger vil blive behandlet løbende).


Revision & Regnskab - Dit Holbæk\nv/ René Frimand\nTlf. 20 82 75 52\nRevision og Regnskab på Facebook\nHjælp til virksomheder og lønmodtagere\nRevision & Regnskab tilbyder økonomisk sparring og regnskabsmæssig assistance – primært til små og mellemstore virksomheder, så de kan finde den rette vej gennem regnskabernes kringlede verden. Revision & Regnskab er ejet af René Frimand og drives som et enkeltmandsfirma. Det giver kunderne særdeles konkurrencedygtige priser, da udgifterne til administration og kontorhold bliver holdt nede.\nFirmaet har adresse midt i Holbæk by, og kundekredsen er fordelt over det meste af Sjælland. Revision & Regnskab har efter mere end 20 år i branchen hjulpet mange virksomheder med deres regnskaber, og firmaet har oparbejdet en solid erfaring med den daglige administration af økonomien hos blandt andre håndværkere, produktionsvirksomheder og i detailhandelen.\nPrivate borgere kan også få hjælp til den årlige selvangivelse hos Regnskab & Revision. René Frimand tilbyder rådgivning og vejledning, så der er styr på alle de relevante fradrag. Forbløffende mange lønmodtagere betaler for meget i skat, fordi de ikke kender reglerne.\nEksperthjælp frigør tid\nDet er ret udbredt, at man som virksomhedsejer bruger mange timer på at holde orden i bogholderiet og på at indberette i rette tid til diverse offentlige instanser. Det er timer, der kan bruges langt mere positivt på en øget salgsindsats, produktionsforbedringer eller medarbejderudvikling. Regnskabstallene, myndighedsindberetningen og den almindelige bogføring kan med fordel overlades til en erfaren ekstern regnskabsmedarbejder. Når ejeren betror det daglige bogholderi til specialisten, kan han fokusere sin opmærksomhed på den daglige drift, og det medfører ofte en bedre bundlinje.\nBogføring er en altafgørende del af en succesrig og levedygtig virksomhed. Har du som virksomhedsejer ikke overblik over virksomhedens udgifter og indtægter, bliver det meget svært at budgettere og dermed styre og udvikle virksomheden. Et godt kørende bogholderi, vil alt andet lige også betyde færre udgifter til revisionen, og det giver dig bedre kort på hånden i en eventuel dialog med banker og finansieringsselskaber.\nRené Frimand tilpasser ydelserne til den enkelte kundes behov. Alle kunder er forskellige, nogle har brug for assistance i spidsbelastninger, mens andre skal have dagligt eller ugentligt hjælp til administrationen. Årsregnskab, lønregnskab og momsindberetning er blandt tilbuddene hos Revision & Regnskab. Kontakt René Frimand på telefon 20 82 75 52, hvis du er interesseret i en uforpligtende dialog om hjælp til din virksomheds økonomi og regnskaber.


LG FH4G7TDN1 8 kg vaskemaskine - hvidevarer.føtex.dk\nLG vaskemaskinen FH4G7TDN1 har høj kvalitet og vil hjælpe dig med at holde tøjet som nyt i længere tid.\nProgrammer: Vaskemaskinen har flere praktiske programmer inklusiv Bomuld, Bomuld Large, Mix, Easy Care, Sengelinned, Skin Care, Baby Care, Sportstøj, Delikat, Uld, Intensiv 60, Quick 30 og Rinse+Spin.\nDirect Drive: 6 Motion Direct Drive motoren er i stand til at udføre seks forskellige tromlebevægelser, der kombineres for at give de bedste vaskeresultater i hver vask. Direct Drive motoren er desuden mere holdbar end traditionelle motorer og har 10 års fuld garanti.\nSmart Diagnosis: Denne funktion hjælper dig med at diagnostisere og løse eventuelle problemer hurtigt uden hjælp fra en professionel. Den eneste du behøver er Smart Diagnosis app en, som er tilgængelig til både iPhone og Android smartphones.\nLED-touch-display: Det store LED-touch-display giver enkelt overblik over indstillinger og styring af vaskecyklus. Displayet viser resterende tid på vaskecyklussen samt information om program.\nForskudt start: Med denne funktion kan du indstille vaskecyklussen til at starte, når det passer dig bedst. Kom for eksempel hjem fra arbejde til tøj, der netop er færdigvasket og klar til tørring.\nBørnelås: Slip for bekymringer om, at børn kommer til at ændre på indstillingerne. Der er børnelås på både funktionerne og døren, så du kan have ro i sindet.\nEnergiklasse: Vaskemaskinen fra LG forbruger 30% mindre energi end kravet for energiklasse A+++. Derfor er du sikret ekstremt miljøvenligt og energieffektivt brug.\nModel Klik for info ONLY the modelnumber of the product FH4G7TDN1\nAnslået årligt vandforbrug 10500 liter


Syng Danmark. Resume, svar og afsluttende exempler | Seismograf\n| DMT Årgang 15 (1940) nr. 02 - side 30-38\nNaar man læser DMT januarheftets indlæg om Rings »Syng Danmark«, skulde man tro, at jeg i december havde -skrevet om alt muligt andet end det, der -,,,ar udgangspunkt, hovedgenstand og afslutning paa min. artikel: Rings uds:,,ettelser til klaverbrug af vore folkelige sange. Hvis vi for en ordens skyld deler disse i 1) navngivne komponisters melodier og 2) folkemelodierne, saa er det 'in. h. t. den første gruppe let at konstatere, at Ring i særdeles inange tilfælde fjerner sig fra originaludsættelserne; og m. h. t. den anden gruppe er det let at se, at de er »gjort« paa akkurat samme maade. Hovedinassen af rnel,odierne i S.D. fremtræder i deres udsættelser altsaa med et umiskendeligt præg af Rings bearbejdelse.\nAf de,nne bog gav Finn Høffding i noveniber i fjor en meget begejstret anmeldelse, der angik baade udvalg og udsættelser. Hvad der i denne anmelde1se fandtes af indvendinger angik nogle faa enkelt~ n 'M\nheder. Høffding ener altsaa, at bogen i alle henseender er en gevinst, ogsaa Rings udsættelser.\nI decemberheftet tog jeg kraftig afstand fra denne bedøm,melse, for saa vidt som den angik udsættelserne. Jeg fremihæ-vede udtrykkeligt, at det ikke var udvalget, -der fremkaldte min protest, ud fra den erkendelse, at et valg til et begrænset formaal til en vis grad maa bero paa et subjektivt skøn. Trods enkelte indvendinger konkluderede jeg. da ogsaa derhen, at »S.D. in;deholder mange gode sange, af hvil,ke en del har ført en beskeden tilværelse i glemte eller ikke mere gangbare udgaver.« Jeg vilde med glæde ha-~,e anbefalet denne samling, hvis ikke Rings meget personlige og efter min mening mod inange komponister ikke fuldt loyale klaverbehandling hav-de gennemsyret blogen fra først til sidst. Det var mig umuligt at se, at der var ~=det noget ved denne behandling. Jeg maatte tværtimod komme til det resultat, at de komponister, der er tale om, havde gjort det bedre selv. Tankegangen er denne, at komponister som fx. Weyse, Kuhlau, Gebauer, Heise og Nordråk var hel,befarne folk, der nok vidste, hvad de gj,orde, naar de skrev en klaver'sats. Hvis Ring saa endda havde truffet tonen, naar han gik sine egne veje, saa kunde man have diskuteret, om ikke formaalet (fx. letspillelighed) helligede midlet. Men i en meget stor del af de anførte exempler er det tydeligt, at originalens stil og aand ikke er bevaret. I disse exempler søgte jeg at gøre rede for forskellen mellem originalen og Rings bearbejdelse, og hver gang at begrunde, hvorfor originalen er at foretrække. Og for at undgaa ubillighed søgte jeg at fastholde, at der findes bearbejdelser, som kun betegner en, nuances forskel fra originalen, mens andre bear.bejdelser afgjort maa betegnes som fori Yanskninger. Jeg havde det haab ved en saadan fremgangsmaade at fremskaffe et diskussionsgrundlag. Selvom HUfding er vildt uenig med mig, saa indrømmer han dog, at »Kong Kristian« og »Ja, vi elsker« ikke er helt heldige. Hvis vi nu\ntænker os disse to sange anbragt yderst til højre (blandtde »uheldige« eller lidt grovere: forvanskningerne) og de mere uskyldige bearbejdel-ser yderst til venstre (blandt nuancerne i forhold til originalen), saa er der selvfølgelig mange mellemgrader, der nok var værd. at diskutere. Dis,se mellemgrader viser nemlig, omend. rhaaske mindre potenseret, de samme ejendommeligheder og friheder i forhold til originalen, der gør de bearbejdelser uheldige, som vi anbringer yderst til\nDette har Hóffding ikke ønsket at diskutere. Men saa længe han(eller andre) ikke gør det, er min hovedanke mod bogen heller ikke,niodbevist: nemlig at flertallet af sangene ikke fremtræder i den skik-kelse, der ud fra visse kriterier maa betragtes som den, stort set,eneste rigtige. Og disse kriterier er: komponistens egen sats-tekniskeintentioner; fx. homofont eller polyfont præget sats, harmoniske ven-dinger, ogsaa rytmiske ejendommeligheder i akkompagnementet ogden større eller mindre fylde i akkorderne. Summen af disse intentio-ner, der er betingede baade af personlighed og tid, udgør værkets stilog aand. Jeg mener altsaa, og har forsøgt at sandsynliggøre det medexempler, at det er et tab - større eller mindre, naar en bearbejdertilsidesætter komponistens oprindelige intentioner ved egeninægtigeindgreb. Om H,5ffding nu mener det modsatte, eller han mener, at Rings indgreb enten ikke er egenmægtige eller saa kongeniale, at defuldtud opvejer tabet af det oprindelige -- det tør jeg ikke sige, for-modentlig dog det sidste. Men i saa fald er det ikke tilstrækkelig klart fremsat og da slet ikke sandsynliggjort overfor evt. tvivlere. Og i alle tilfælde mener jeg altsaa det modsatte.\nTil gengæld mener H8ffding, at jeg »totalt har misforstaaet« bogen, af forskellige grunde.\nFor det første inener Hóffding, at jeg har betragtet bogen under synsvinklen »fællessang«, om den altsaa -er egnet til det eller ikke.\nMen det har'jeg tydeligvis ikke. Det eneste, jeg har heftet mig ved, er, om satsen gir netop det, der er karakteristisk for netop denne sang. Hvis dette krav er opfyldt, vil udsættelsen ogsaa. egne sig til fællessang, hvis -sangen iøvrigt egner sig til dette-. 29 exempler, før omtalt: »Ja ' vi elsker« og Rings egen melodi -og udsættelse til Hostrups »Det,'SOm lysner over Vangen.« Begge er glimrende »f~ellessange« - set fra et indholdsmæssigt, og melodisk synspunkt. Men mens »Ja, vi elsker« i sin kunstlede, tynde, ganske u-Nordråkske 2-stemmighed er uanvendelig til baade det ene og det andet formaal, altsaa, ogsaa til som klaverledsagelse at bære en fællessang, saa er Rings udsættelse til hans egen melodi storartet med sine kraftfulde,oktaver i begynde1sen o,,, den tætte 4-stemmige sats fra 3. takt af, den har bærekraft.\nDet er mig ubegribeligt, som sagt snart til overflod, hvilket formaal det tjener, naar Ring overfor andre komponisters værker tillader sig de nokomtalte friheder. Saa nytter det slet ikke, at H6ffding i sit forsvar for Ring,siger, at bogen passende kun-de have heddet »Nyn Danmark«, helst ved et kammerpiano. Jeg maa da spørge, om -man nuomstunder bruger sin strube og mund anderledes og endnu mere, diskret end paa fx. Weyses tid, naar man har til hensigt i det stille at fryde sig -,,ed en eller anden sang. Klavererne paa Weyses tid var vist heller ikke ret meget fyldigere i klangen end nutidens kammerpianoer! Nej, naar jeg for mig selv vil glæde mig over fx. Weyse eller\nstifte bekendtskab med en ny sang, maa jeg saa be om sangen, som ophavs-manden har tænkt sig den, Weyse var jo ikke nogen sinke! -Men foruden at »nynne« nævner H5ffding et andet formaal, som skulde kunne hellige midlet: sangens udførelse i instrumentalundervisningen. Det er en bestræ-belse, som hilses med bifald af sikkert alle.\nOg for at muliggøre dette har Ring altsaa bearbejdet melodierne,undgaaet, fx. de »for fyldige akkordgreb«, det hele skal. fremtræde ien lettere skikkelse. Hvis dette er formaalet med bogen (foruden atden er beregnet til »nynning«), saa er det for det første intetsteds an-givet. Dette er som service betragtet i alle tilfælde ikke særlig hen-I\nsynsfuldt overfor det købende publikum. Men dernæst er det i mangetilfælde højst tvivlsomt, om den lette spillelighed er opnaaet; i adskil-lige tilfælde er Rings udsættelse bestemt blevet -sværere, jfr. exemp-lerne tilsidst. Og endelig: hvorfor skal det ukritiske barn ha en for-kert opfattelse af Geba U'er, Weyse o. a., saa kunde man dog evt. vente lidt med sangen, hvis det af tekniske grunde er nødvendigt. Men naar det saa ikke engang er nødvendigt at vente af tekniske grunde, idet\noriginalen er lige-saa let eller lettere end bearbejdelsen, saa kan 'der kun være 2 aarsager tilbage til forandringen: enten har originalen eller tidligere forsøg været for daarlige, eller udsættelsen skal føres å jour, gøres tidssvarende eller noget i den retnin2.g.\nI en del tilfælde, fx. overfor folkemelodierne -- nien også andre, har det sikkert været en nødvendighed for -udgiveren at lave en ny udsættelse, idet tidligere for-søg jo vitterlig ikke altid har været lige heldige. Men selvom denne nødvendighed har foreligget, er det jo ikke givet, at Oluf Ring's udsættelse er blevet tilfredsstillende. Hóffding synes det, jeg gør det i mange tilfælde altsaa ikke. Jeg har fx. gjort ophævelser over den stilløse anvendelse af gennemgang-snoder, bl. a. i »Vort modersmaal«. Dette\ngir H,5ffding anledning til en be-\nlærende bemærkning om, at -der er »forskel paa gennemgangsnoder o""' toner som elementer i en motivisk gennemført modstemme«. Det kan være rigtig nok. Men med denne bemærkning er der jo endnu ikke bevist noget om, at der ikke findes for mange (uheldigt anbragte) gennemgangsno,der i al almindelighed, eller at gennemgangsnoderne i »Vort. modermaal« ikke er »gennemgangsnoder«, selvom de -- særlig i de sidste 4 takter - -benyttes motivisk. I virkeligheden er vi jo ganske enige i betragtningen af den omstridte understemme. H,5ffding kalder den »en motivisk gennemført understemme«, jeg siger, at' »den faar et egenliv, der truer med at tage interessen bort fra melodien«. Det er altsaa kun i vurderingen af samme stemme, at vi er ue nige.\nI 1920'erne, den neue Sachlichkeit's tid, var der en programmatisk udtalt tendens til at foretrække »objektive« musiceringsformer, hvilket gav sig udslag i et »bort fra romantiken« og »henimod polyfon skrivemaade«. Denne bevægelse har selvfølgelig været begrundet i tiden og »nødvendig«. Men det forhindrer jo ikke, at vi nu kan være\naf den anskuelse, at den paa visse omraader netop var for tidsbunden. Det gælder navnlig den »polyfone Setzweise«, -der i Tyskland blev anvendt overfor folkevisestof, ogsaa. viser af nyere oprindelse. Saa berettiget denne tilbøjelighed kan have været som reaktion og som udtryk for en musikalsk og pædagogisk idé, saa er den dog utvivlsomt blevet overdrevet. Det er vanskeligt at sige, om der i S.D. foreligger en noget\nforsinket paavirkning, altsaa en idé om at føre stoffet å jour - eller ,snarere en mere oprindeli,-g, Droduktiv indstilling overfor stoffet. For\nvurderingen af resultatet bliver det dog ligegyldigt. S.D. er i sit anlæg en antologi af vore bedste folkelige sange, og af en saadan bog har\nvi som publikum og aftagere lov til »trod-s mulige bimotiver« (fx. af\npædagogisk art) at vente »en stil- og traditionstro klaverbehandlincr« (artiklen i decembernummeret).\nDet andet punkt, der skulde gøre mig uskikket til at forstaa »alt det øvrige«, er det, jeg skriver olli »Der er et yndigt land«. Men der er. noget, der hedder sammenhæng, og den har man, selv i en polemik, ikke lov til at negligere. Jeg har udtrykkelig sag ' t, at -der selvfølgelig har -været og stadig er brug for nye melodier til erstatning af ældre daarlige eller uegnede. Med »Der er et yndigt land« som typisk exempel. har jeg kun villet spørge, om der ikke i visse tilfælde er hensyn, der vejer ligesaa meget eller mere end hensynet til kvaliteten. H,5ffding siger jo selv, at »den nu engang er blevet koblet sammen med en hel del nationale komplekser; den er derfor ikke noget musikalsk, end mindre et folkeligt musikalsk spørgsmaal«. Det er selvfølgelig rigtigt. Men naar det nu er saadan, er al den usikkerhed omkring »Der er -- -« saa til gavn for noget eller nogen? I visse kred,se vækker de nye melodier en masse forargelse, ud fra tilstedeværelsen af »nationale komplekser« og det deraf følgende syn paa »tradition« ined rette, ud fra andre kredses syn paa »kvalitet« med urette. Dertil kominer, at sidstnævnte kredse ikke engang kan blive enige om, om\nnu Laubs eller Carl Nielsens melodi er den bedste. Resultatet er, at vi til en og samme ikke særlig betydelige text, der af traditionelle ,grunde er anerkendt som fædrelandssang, slæber rundt med 3 forskellige melodier, hvoraf vi, naar det endelig gælder, kun bruger -den ene. Det kalder jeg latterligt. Nej, HUfding har ret:~ »det er ikke noget musikalsk, end mindre et folkeligt musikalsk spørgsinaal«. Det er simpelthen et spørgsmaal oin, om der -,,ed visse lejligheder er brug for -visse »nationale komplexer« eller ikke. For tiden mangler vi kun, at en eller an-den behjertet mand finder paa en ny melodi til »Moders navn er en himmelsk lyd«, der i sin oprindeli~ e skikkelse har cii usømmelig og ufolkelig lang tone henimod slutningen, og hvad enten vi kommer uden om denne, paa den ene eller den anden inaade, saa er det ikke helt godt!\nDet el- fænornener soni disse, jeg i inin første artikel kaldte for »noget formelt og egentlig underordnet«, altsaa sidespring eller Torvildelser, der ikke har noget med den egentlige folkelige- mu Sikalske bevægelse at gøre, uden for saa vidt de kan være symptom paa en svækkelse i den oprindelige drivkraft. Det er vanskeligt at udtrykke. .Jeg mener noget i retning af, at det, der udløste den musikalske fornyelse onikring -højskolen o,,, dens idéind-hold, var en revolutione\nrende skaberkraft af enestaaende frodighed. Men de nævate fænomener er ikke saa meget udtryk for frodighed soni pilleværk. Hvad deler af frodighed kaster sig fortrinsvis over uløste opgaver, der kræver etlivtag. Naar Laub og Carl Nielsen har søgt at forny »Der er et .,,yndigt l,and«, er det formentlig sket af indignation over den gamle, men ud fra en gal problemstilling. Det er da ogsaa en ganske underordnet bedrift i sammenligning med deres egentlige indsats.\n. Jeg. er f saare langt fra at rette »et almindeligt angreb paa den folke-lige-musikalske bevægelse fra den sidste menneskealder«, som Hóff-ding skriver. Højskolens indsats paa dette som paaandre omraaderkan kun vække min beundring. Ganske vist mener jeg, at højskolensn\nkulturdaad i det væsentlige er afsluttet, den egentlige »skabertid« er forbi. Og en af tidens opgaver (bortset fra de nyopdukkende) ser jeg deri paa forsvarlig maade at overlevere de musikalske kultur-værdier fra en svunden tid, som bl. a. højskolen har optaget i sig og delvis selv skabt. Hvor kulturskabende højskolen selv har været, ser man jo bedst ved et gennemsyn af »Arbejdersangbogen«, hvor højskolens repertoire forg2eves søger at forliges med- socialdemokratisk kampstof, men hvor man alt-saa alligevel ikke har ment at kunne undvære det. Men det er en anden og ømfindtlig historie, som ikke kommer denne sag ved.\nJeg vil nu søge at samle hovedsynspunktet for bedømmelsen af S.D. én gang -til, men ud fra et andet udgangspunkt.\nLigesom vi ved den reproduktive kunstydelse fornemmer - eller muligvis kan bevise, at denne eller hin opfattelse er mere eller mindre rigtig, helt ved siden af, eller maaske lige i prikken, saaledes. maa der ogsaa m. h. t. udsættelser være mulighed for at paavise, at dette eller hint træk er !sandt eller falskt, at én iklædning er en forbier, en anden selve sandheden. Sand-heden i vort flygtige stof, musiken, er ikke saa uhaandgribelig, som mange er til-bøjelige til at tro. Men det, der gør den vanskelig at operere med, er det forhold, at sandheden paa én gang o-, uadskilleligt er noget ydre og indre, nemlig enhed mellem det musikalske stof og saa det, som stoffet skal bære.\nDet stoflige er det ikke saa vanskeligt at faa hold paa, det kan doceres og læres. Vanskelighederne melder sig først ved det andet inoment: den kraft, der former stoffet og som i følge sin natur unddrager sig en gennemført rationel beskrivelse - vi kan kun tilnærinelsesvis forklare den, en fyldestgørende definition er vist umulig; indlevelse eller indføling er her den fornemste betingelse. Paa den -inden side er det dette andet moment, som gir al kunstnerisk irk somhed karat -- skellet mellem den dygtige tekniker og den store kunstner. Der er altsaa ikke noget i vejen for, at præstationer, som teknisk set kan være (tilsyneladende) lydefri, -maalt med den kunstneriske alen maa betegnes som underlødige.\nEr nu den føromtalte enhed mellem stoffet o,, dets formende kraft n\ntilstede, ja, saa faar vi en befriende følelse af holdning, vi siger ja og amen - selv en lille ting faar da format. Føler vi derimod brist i denne enhed, ja, saa blir vi tavse, sure, smaakvæ-rulerende eller protestanter, alt efter temperament, oplagthed og omstændigheder. Det er dette spørgsmaal om »holdning«, det til syvende o-,, sidst drejer .sig om. - -\nTil slut, og med henblik paa Rudolph Siinonsens indlæg i D-NIls, januarhefte, vil jeg gerne tidtale, at en almindelig holdt og tilsløret polemisk angrebsform, som den han anvender, forekommer mig utilbørlig, en saadan kan kun bidrage til at forplunir.e begreberne og sætte ondt blod; aabne op, direkte meningstilkendegivelser derimod\nhar dog i det mindste en mulighed for at klare visse spørgsmaal, under fuld opretholdelse af agtelse for modstanderen.\nDe efterfølgende exempler skal demonstrere noget af det sagte. Jeg har val tz,9exemplerne blandt Gebauers børnesange, hvoraf der i S. D. er medtaget 5 (Nr.1-5), og saa endelig »Og ræven laa - -« af Halfdan Kjerulf (Nr. 229), som i S. D. kun er repræsenteret med denne ene sang. Exemplerne gaar ud paa at vise,at disse sange, der hver for sig er i høj grad karakteristiske for deres ophavs-mænd, i Oluf Rings »Syng Danmark« fremtræder i en skikkelse, der maa betegnes,,om nå--rmest. forvansket - noget meget væsentligt er der taget fra dem. De an-tydede forsøg maa ikke opfattes som en absolut endelig løsning, men som forsøgi den her givne sammenhæng (jfr. navnlig det tredje exempel). - Her er altsaa Gebauer og Kjerulf valgt - først og sidst i bogen; men jeg kunde have slaaetned paa et hvilketsomhelst sted i samme bog. Jeg har med vilje ikke valgt nogenfolkenielodi, fordi sammenligningsgrundlaget enten ikke findes eller tit vil svigte.Men ved navngivne kompositioner har man noget at holde sig til, noget ufravige-ligt endda, nemlig komponisterne. Og en komponists arbejde, ligesom ethvertaandsarbejde, bør selvfølgelig være beskyttet'mod enhver urimelig og egenmægtigindgriben fra fremmed haand.\nJ. C. Gebauer: RIDE, RIDE -RANKE\n1 a(Original). Fra Gebauers haand en typisk harmonisk sats; bemærk. tempoét: allegro; let at spille; bemærk. ogsaa foredragstegnene.\n1 b(Oluf Rings klaverbearbejdelse). Rings bearbejdelse polyfont præget; synes opfattet for langsomt, I/1c,-noderne ritarderer uvilkaarligt tempoet; fingersætningen gør den vanskeligere at spille end 1 a; den tilkendegivelse og opmuntring, som tempobetegnelse og foredragstegn betyder for den spillende, mangler lier som overalt i S. D.\nJ. C. Gebauer: HIST, HVOR VE,1h,N SLAAR EN BUG'l'\n2 a - *(Original).' Bemærk e'et i bassen; allegro.\n2 b(Oluf Rings klaverbearbejdelse). Bortset fra den næsten altid optrædende tilbøjelighed for »selvstændighed« i understemmerne, er akkordvalget, i 6. takts 2. fjerdedel uheldigt; synes opfattet for langsomt, 111c.-noderne gir stykket en uegal, hoppende karakter.\nDe meget hyppigt forekommende sammenstød i enklang er her som overalt i bogen pianistisk ikke heldige. Rings skrivemaade foregøgler en polyfoni, som ofte slet ikke existerer. Man har i-det hele ofte indtrykket af, at Rings udsættelser er mere for øjet end for øret.\n2 c(Reduktion ved K. Cl.). Forsøg paa en løsning med bibeholdelse af de fleste af de karakteristiske ting hos Gebauer.\nJ. C. Gebauer: SØSKENDE JEG KENDER FEM\n3 a(Original). Bemærk særlig %-bevægelsen i akkompagnementet; gir stykket karakter af et roligt flydende allegretto. Forspil, der siden optages som efterspil (de 5 fingre, ligefrem titelangivelse pr. musik).\n3 b(Oluf Rings klaverbearbejdelse). %-bevægelsen totalt forsvunden til ubodelig skade for hele sangens, tempo-karakter; e i bassen (5. takt) uheldigt valgt.\n3 c(Reduktion ved K. Cl.). Forsøg paa en løsning med bibeholdelse af 318-bevægelsen og bastonerne; forekommer mig dog ikke helt tilfredsstillende.\n3 d(Sidste (7.) vers -- originalredaktion) og 3 e (Sidste (7.) vers -- reduktion ved K. Cl.). Tempoforandringen til adagio er inspireret af texten; slutningen gaar over i tempo I igen. - Dette vers er helt udeladt i S. D.!\nDen allerbedste løsning vilde sikkert være simpelthen at tage sange!! som Gehauer har lavet den, med sangstemme og akkompagnement, for- og efterspil.\nIkke uden interesse i denne forbindelse er Gehauers »Forerindring«:\nDet er fornemmelig hensigten med disse smaasange i den tidligste alder at vække børns sans for musiken, saa at den, dem selv ubevidst, virker paa deres gemyt, og derhos danner en naturlig forberedelse til den senere musik\nundervisning; det er da en følge heraf, at sangene ikke blot er bestemte tilat udføres af børn, men tillige af ældre for disse. 0. s. v.\nGebauer vidste tilsyneladende nok, hvad han gjorde.\nHalfdan Kjerulf: OCr RÆVEN LAA UNDER BIRKEROD\n4 a(Oluf Rings klaverbearbejdelse). Typisk bearbejdelse af Ring, i og for sig meget nydelig, men ikke fuldt loyal mod Kjerulfs hensigter.\n4 b(Reduktion ved K. Cl.). Forsøg paa at medtage Kjerulfs vigtigste intentioner i akkompagnementet; derfor kvinterne i bassen. Det er først og fremmest et stykke romantisk norsk-national musik, Bjørnson paa musik. Det er en »Springdans«, og denne karakter er fuldstændig gaaet tabt i Rings bearbejde,lse.


Tiger of Sweden Wilan damepung i skind sort med prisgaranti\nForside / Butik / Punge / Tiger of Sweden Wilan damepung i skind sort\nModerne og rummelig damepung i sort skind fra Tiger of Sweden.Pungen lukkes med trykknap. Den indeholder fire kortlommer, to åbne lommer samt et møntrum med lynlåslukning. Derudover har denne model en ekstra åben lomme på bagsiden.Mål: 9 x 18 cm.Materiale … læs mere her\nVarenummer (SKU): U65120040-050 Kategorier: Damepunge, Punge, Tiger of Sweden, Tiger of Sweden produktserier, Tiger of Sweden varianter\nMange leder efter den billigste Tiger of Sweden Wilan damepung i skind sort på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: Gå til shop – og der er oven i købet også prisgaranti, så du finder ikke billigere.\nProduktfakta for Tiger of Sweden Wilan damepung i skind sort\nVarenavn: Tiger of Sweden Wilan damepung i skind sort\nVare ID: U65120040-050\nTiger of Sweden Wilan damepung i skind sort fra Tiger of Sweden\nTiger of Sweden Wilan damepung i skind sort er en af de mest populære varer her på shoppen i varegruppen Punge – Damepunge – Tiger of Sweden – Punge – Tiger of Sweden varianter – Tiger of Sweden produktserier. Der følger også 14 dages returret der giver dig en god sikkerhed, hvis du alligevel ikke skal bruge din vare. Fun fact er at de fleste shoppere i Danmark køber Tiger of Sweden Wilan damepung i skind sort hos onlineshoppen CarrieAlong.dk, som ofte har gode tilbud og sørger for du sparer gode penge. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her kan du shoppe løs efter lækre varer, det kan jo passende være dette produkt. Købes der ind i online webshops kan priserne findes lavere end i butikker- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nKøb Tiger of Sweden Wilan damepung i skind sort online og få ekstra fordele\nAlle de tilfælde, hvor online webshops frister dig til at købe varer, giver de dig lidt bedre rettigheder, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Dansk lov kræver af webshoppen, at de skal give dig 14 dages returret. efter du har købt dine varer, og nogle webshops har valgt at give mere og det kommer dig tilgode som forbruger. Webshops er nødt til at skilte med deres priser på varerne online, og prissammenlignen er let at foretage, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. Det er let i dag at sammenligne priser – du kan gøre det så snart du lige har fem minutter, og sidder ved computeren eller med din telefon. Ved at købe dine varer online, slipper du for, at være underlagt butikkernes åbningstider. Webshoppen kan sende produkterne hjem til dig, eller de kan blive sendt til din arbejdsplads, og få den løsning, der passer bedst for dig. Webshops har ikke en kø som i butikker eller supermarkeder så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så spilder du ikke din tid på at vente på fru Hansen, der lige skal spørge om, hvad hver enkelt ting koster.\nVær den første til at anmelde “Tiger of Sweden Wilan damepung i skind sort” Annuller svar


februar 2018 - CAVBROADCAST\nHar du erfaring med at være esport-type og igen og igen få at vide, at du forbruger lang tid med gaming? Så er jeg nødt til at anbefale min esport efterskole Sjælland » https://www.halstedhus.dk/esport-efterskole,. Min gaming efterskole er en esport efterskole sjælland, hvor du ikke bliver meddelt, at det er en bedre ide at kvitte gamingen og bruge tid på nogle væk fra skærmen interesser. Det er derimod en gaming efterskole, hvor dine lærere har gennemskuet at spil kan blive en løbebane, så fremt du bli´r øvet nok. Så du må tjekke esport efterskole ud og forbedr computerspil.\nGå på esport efterskole Sjælland som at der velanskriver spillene som en idrætsgren og ik sammenføjer det med tidsspilde. Ser du efter en form for esport efterskole sjælland til drenge og piger, som håber på at blive meget bedre? Eller måske en gaming efterskole til dig, der efterhånden er blevet rutineret til dit spil?. I det tilfælde skal du overveje den esport efterskole, hvor jeg var hvor du oplever tid til at være koncentreret og forfine metode og samtalen sammen med medspillerne.\nEsport efterskole Halstedhus er både for habile og nybegyndere esportere, og du kan medtage egen gaming comp. på den gaming efterskole, jeg var på.\nDette indlæg blev udgivet i Ikke kategoriseret den 7. februar 2018 af Anne.\nEr du en esporter, som igen og igen får forklaret, at du konsumerer alt for længe med computerspil? Hvis ja, så vil jeg udpege min esport efterskole Sjælland. Denne gaming efterskole er en esport efterskole sjælland, hvor du ik bli’r underrettet om, at det er en bedre ide at kvitte playstationen og sikre dig et par interesser udenfor. Det er tværtimod en gaming efterskole, og der erkender de at gaming kan være en fremtid, hvis du kan blive dygtig nok. Så du må tjekke esport efterskole ud og forbedr esport.\nTag på esport efterskole som at der påskønner esport som en sportsgren og ikke knytter det med spild af tid. Går nogle af jer efter en esport efterskole netop til drenge og piger, som at der satser på at få mere erfaring? Eller måske en gaming efterskole for dig, som efterhånden er ret øvet til din gaming?. I det tilfælde skal dig derude tjekke den esport efterskole jeg gik på, der bruger tid på at du sagtens kan fordybe dig og styrke samtale og teknisk kunnen.\nEsport efterskole Halstedhus er både for nye og habile esportere, og du har mulighed for at medtage din egen gaming pc på den gaming efterskole, jeg anbefaler.\nDette indlæg blev udgivet i Ikke kategoriseret den 6. februar 2018 af Anne.


Dialogboksen Sideopsætning (fanen Layout og distribution) - Visio\nDialogboksen Sideopsætning (fanen Layout og distribution)\nBemærk: De ændringer, du foretager til indstillinger under denne fane, anvendes kun på Dynamisk forbindelse på den aktuelt viste side og ikke på hele filen.\nAngiver standardlayoutet for distributionen af Dynamisk forbindelsedistribuerbar forbindelse på denne side. Se eksemplet på hvert layout for at bestemme, hvilket du vil vælge.\nDu kan angive en retning eller en rute til diagrammet, når du angiver layoutet til forbindelsesdistributionen under Rutediagram, Træ, Organisationsdiagram eller Simpel. Se eksemplet for at bestemme, hvilken retning du vil vælge.\nAngiver, om overlappende forbindelsesstreger skal adskilles.\nIkke forbundne streger Angiver, at forbindelsesstregerne skal adskilles, hvis de overlapper hinanden, og forbindelserne ikke er forbundet med fælles figurer.\nAlle streger Angiver, at forbindelsesstregerne skal adskilles, hvis de overlapper hinanden.\nIngen streger Angiver, at forbindelsesstregerne ikke skal adskilles.\nVed hjælp af distributionsmåde Distributionsmåden for en bestemt forbindelse angiver, hvordan overlappende streger adskilles.\n1. Adskil ikke forbundne streger. 2. Adskil alle streger. 3. Adskil ingen streger.\nAngiver, om adskilte forbindelsesstreger skal overlappe hinanden.\nForbundne streger Angiver, at forbindelsesstregerne skal overlappe, hvis de ikke gør det i øjeblikket, og forbindelserne er forbundet med fælles figurer.\nAlle streger Angiver, at forbindelsesstreger skal overlappe hinanden, hvis de er tæt på hinanden.\nIngen streger Angiver, at ingen forbindelsesstreger må overlappe hinanden.\nVed hjælp af distributionsmåde Distributionsmåden for en bestemt forbindelse angiver, hvordan adskilte streger overlapper hinanden.\n1. Overlap forbundne streger.\n2. Overlap alle streger. 3. Overlap ingen streger.\nAngiver, om de nye forbindelser, du føjer til tegningen, skal være lige eller buede.\nLige Angiver, at de nye forbindelser skal være lige.\nBuet Angiver, at de nye forbindelser skal være buede.\nFøj stregspring til Angiver, hvordan stregspring tilføjes til forbindelser på siden. Et stregspring er et lille, fast symbol, der vises på en eller flere krydsende streger og angiver, at stregerne er krydsede, men ikke forbundne.\nIngen Angiver, at der ikke anvendes stregspring på siden.\nVandrette streger Angiver, at stregspring kun vises på vandrette forbindelsesstreger.\nLodrette streger Angiver, at stregspring kun vises på lodrette forbindelsesstreger.\nSidst distribuerede streg Angiver, at stregspring vises på den forbindelse, du sidst har tilføjet.\nSidst viste streg Angiver, at stregspring vises på den forbindelse, der findes øverst i Dynamisk forbindelsedistribuerbar forbindelsestablingsrækkefølge.\nFørst viste streg Angiver, at stregspring vises på den forbindelse, der findes nederst i stablingsrækkefølgen. Hvis du ændrer denne indstilling, ændres de stregspring på forbindelserne, som allerede findes på siden, foruden de forbindelser, du tilføjer derefter.\nTypografi for stregspring\nAngiver, hvordan stregspring på siden skal se ud. Bue\nAngiver højden af stregspring på vandrette stregsegmenter.\nAngiver bredden af stregspring på vandrette stregsegmenter.\nFlyt andre figurer væk ved slip\nAngiver, at figurer på siden automatisk flyttes for at give plads til en figur, der trækkes til siden, flyttes eller får ændret sin størrelse på siden.\nHenviser til følgende indstillinger pr. figur under fanen Funktionsmåde i dialogboksen Funktionsmåde: Forbindelse kan opdeles af figurer og Figur kan opdele forbindelser.\nÅbner dialogboksen Afstand for layout og distribution, hvor du kan angive afstanden mellem figurerne, den gennemsnitlige figurstørrelse, afstanden mellem forbindelserne og afstanden mellem forbindelser og figurer.


Politivennen Live Blogging: Tivoli.\nDagligt bekræftes den gamle sandhed at det københavnske publikum vedholdende har sans for alt hvad der kan henregnes til nydelse af forlystelser med hensyn til det store antal besøgende som daglig frekventerer Tivoli. Denne på grund af sin pragtfulde, os førhen aldeles ubekendte indretning, åbnes med alle sine utallige herligheder for alle klasser af folket på meget billige vilkår. Og vi kan på grund af det ikke nok så meget yde opfinderen og bestyreren af alt dette, hr. Carstensen, vores fulde erkendtlighed. Vi gentager vores formening at det københavnske publikum altid har været særdeles oplagt til nydelse af adspredelser og forlystelser hvor lejlighed dertil blev givet. Erfaring bekræfter sådant, når vi passerer Frederiksberg Alle og Slotshave, Kehlets Jernbane og sammes kaffehus her i byen. De forskellige teatre udenfor staden, ligesom de kongelige teatre: promenaderne på voldene og på Langelinje. Charlottenlund Skov. Hele Dyrehaven med dens mangfoldige beværtningssteder. Sorgenfri og dens omegn. Lyngby, Brede, Søllerød, Frederiksdal samt flere steder. Og allevegne vil man finde enhver plads optaget af utallige københavnere der søger de forskellige glæder. Men desværre vel som oftest uden forud modent at overveje hvorvidt enhvers kår er svarende til de dermed forbundne udgifter.\nI mangfoldige år er sådant hengået sin jævne gang uden at der nogensinde i så henseende har været gjort betragtninger. Hvorimod der nu fra forskellige sider erfares de mest stiklende ytringer om at regeringen selv på en vis måde ikke alene skulle tillade, ja at regeringen selv skulle understøtte sådanne indretningers fremme for dermed at opmuntre folket til at besøge Tivoli der forstyrrer den almene deltagelse i de ulykker som den fri presse er udsat for. Muligvis er det derfor at vores håndværkere har en særdeles passion for Tivoli, og at de ved jævnlig ophold der forsømmer deres dont i værkstedet, således som tilfældet skal være med vores såkaldte - store mest søgte skomagere som rigelig tager erstatning i forhøjet pris på deres varer. Disse gode folk der i øvrigt mangler de fornødne evner til rigtigt at kunne fatte de forskellige genstande som oppositionsbladene bearbejder, hænger sig kun i det som er vand på deres mølle: nemlig når der forekommer de mest uforskammede bagvaskelser mod højtagtede mænds, ja selv mod regeringens handlinger - for med den vigtigste mine at føre sådant sprog som om sådant kom fra deres egen hjerne. Imidlertid tilråber vi dem kun: Skomager bliv ved din læst!!!\n(Politivennen nr. 1447. Fredagen, den 22 September 1843. Side 607-609).\n"På grund af sin pragtfulde, os førhen aldeles ubekendte indretning, åbnes med alle sine utallige herligheder for alle klasser af folket på meget billige vilkår." (Tivoliana)\nPolitivennen var ikke ene om at filosofere over om Tivoli var blevet tilladt for at aflede københavnernes interesse for politiske forhold. I en artikel i Kjøbenhavnsposten. 14. august 1843 står der således:\n- Man hører ofte sige, at der skal meget til for at sætte det danske Folk i en tilstrækkelig levende Bevægelse for hvad der burde opflamme det i statsborgerlig Henseende og man har deri tildeels Ret, dog vel især fordi mange af de Gjenstande, for hvilke man hidtil har ønsket at bevirke en saadan Bevægelse, ikke have havt tilstrækkeligt Krav derpaa, og deels fordi den store Mængde, som egentlig mest trænger til en saadan Bevægelse, endnu ikke har kunnet blive tilfulde overbeviist om, at det, som derved tilsigtes conseqvent vil føres videre til at afhjelpe dens Trang og fremme dens Bedste. Hvorvidt der derimod skal meget til for at sætte det danske Folk,- eller nærmest det kjøbenhavnske Publikum - i levende Bevægelse for adspredende Fornøielser og Lystigheder, vil vise sig ved Aabningen af det famøse Tivoli imorgen Eftermiddag og fremdeles. Vi antage, at Fornøielsernes stoe Agitator, Hr. Carstensen, der langtfra at staae i noget spændt Forhold til Regeringen tvertimod nyder dens ubemærkede Gunst, vil have gjort tilstrækkeligt for at opnaae sit store formaal, og at der saavel de, der erlægge den af ham og den øvrige Tivoli-Bestyrelses-Comitee foreløbigt forhøiede Entree-Priis, som de, der blive udenfor, ville føle sig lige tilfredsstillede. Og bør det ikke ogsaa paaskjønes, hvorledes Regeringen understøtter alle Foretagender til at more og adsprede Folket? Hvorfor skulde man vel længe tænke paa saadanne Ubetydeligheder som Forbudet mod det skandinaviske Samfund, Beslaglæggelser og Trykkkefrihedsprocesser, - man sætte sig uden videre Betænkning paa den russiske Rutschbane og tænke engang maa vi dog dertil.\nEtiketter: Kjøbenhavnsposten (artikel fra), skomagere, Tivoli


Brolægger i Brændebjerg - Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nDygtig brolægger i Brændebjerg\nSandpartikler bør typisk være symmetrisk og kantet i formen. Partikler, der er for runde og tæt på samme graduering i sidste ende vil udvaske af leddene. Sand, der er for blød, vil ikke være i stand til at overføre belastninger ordentligt. Brolægger i Brændebjerg har flere forskellige muligheder for sand. Polymer sand vinder i popularitet blandt entreprenører af flere grunde. Polymere sand er i modsætning sand. Polymere sand bliver på plads, stabiliserer arbejde, følger bevægelse af pavers, reducerer ukrudt, holder insekter fra at trænge ind mellem leddene og fås i forskellige farver. Andre samlingsmetoder sand, der almindeligvis anvendes af entreprenører er brolægger i Brændebjerg sand, torpedo sand og sten støv.\nTypisk når samlingerne mellem pavers er helt fyldt med sand, er de belastninger, der påføres pavers overføres til de omgivende pavers. Dette gør det muligt brolægger enheder brolægger i Brændebjerg til at fungere sammen, som en bærende system. Samlinger, der ikke er helt fyldt med samling sand kan forårsage fliser til at handle uafhængigt, hvilket kan resultere i fremtiden fortovet fiasko.\nPavers vil have tendens til at flytte og dreje, når den udsættes for forskellige belastninger. Fuger mellem fliser, der er helt fyldt med sand, vil forhindre dette. De fleste pavers er fremstillet med afstandsstykker barer. Disse afstandseffekter stænger skabe et rum mellem pavers, der muliggør brolægger i Brændebjerg korrekt sand installation. Asfaltudlæggere, der er installeret uden afstandseffekter barer vil have en tendens til at knibe, hvilket resulterer i skår af pavers i tung trafik.\nBillig brolægger i Brændebjerg\nFør fugesand er spredt over overfladen af pavers. Pavers skal komprimeres. (Se afsnit 4.8). Efter din første komprimering af fliser, kan du sprede en liberal mængde samling sand hen over overfladen af fliser. Når du har spredt fugesand, er du nødt til at feje sandet ned udlæggeren leddene. Når fugesand er blevet fejet hen over overfladen af udlæggeren, kan du vibrere pavers med en pladevibrator. Når komprimering pavers med fugesand, anbefales det at komprimere pavers i to forskellige retninger. Brolægger i Brændebjerg dette vil tvinge fugesand ned i leddene og lås de pavers. Efter komprimering pavers bør fugesand påføres hele overfladen igen og fejes på plads. Dette vil sikre, at alle samlinger er korrekt udfyldt. Du bør gentage denne proces så mange gange som nødvendigt for at fylde alle leddene.\nBrolægger Nysø Vordingborg


På kagekursus med Konditorlandsholdet og Johan Bülow - Copenhagen Cakes\nPå kagekursus med Konditorlandsholdet og Johan Bülow\n27. december 2012 af copenhagencakes\nVi er kommet over på den anden side af juleaften, og det betyder, at jeg nu igen har tid til noget af det, jeg allerbedst kan lide: At bruge tid i køkkenet igen!\nMin december måned har været monster hektisk med eksamener og arbejde, og netop derfor har jeg været en rigtig dårlig kageblogger. Jeg havde ellers så mange planer for julebagning, men det kom desværre i anden række.\nNu er eksamener og jul overstået, og jeg har en masse indlæg i ærmet, som jeg vil dele med jer. Først og fremmest vil jeg fortælle om en oplevelse jeg havde i starten af december, og som jeg desværre ikke har haft tid til at fortælle om før nu: Jeg har nemlig været til kagekursus med undervisning af selveste Konditorlandsholdet. Det var lakridsguru’en Johan Bülow der stod bag arrangementet, så temaet var selvfølgelig lakridskager. Aftenens program bød på tre slags kager: Kransekage med lakrids, Sarah Bernhardt med twist af lakrids og kiksetærte med lakridscreme.\nVi blev budt velkommen af Nichlas fra Konditorlandsholdet. Nichlas præsenterede aftenens kager, og fortalte hvilke tanker og teknikker der lå bag. Valg af ingredienser og fremgangsmåder var utroligt velovervejede, man kunne virkelig fornemme hvordan kagerne var udarbejdet med tanke på hvert eneste gram ingrediens indtil de smagte perfekt.\nNichlas demonstrerede hvordan man bager en smuk, lækker og fuldstændig enestående tærte bestående af kiksebund, lakridscreme og bærtopping. Han fik det til at se noget så nemt ud, men jeg er nu sikker på at man skal holde tungen lige i munden når man selv forsøger sig med opskriften. Det finder jeg i hvert fald ud af, for jeg har lige siden jeg fik lov at smage denne tærte planlagt at bage den til nytår. Til kagekurset blev den bagt med en blåbærtopping. Jeg tror dog jeg vælger at bruge hindbærtopping i stedet.\nEfter demonstration af kiksetærten fik vi selv lov at arbejde med henholdsvis lakridskransekage og Sarah Bernhardt. Kransekagestykkerne skulle formes, bages og dekoreres med hvid chokolade, frysetørret hindbær og lakridspulver. Jeg fik nogle ualmindeligt smukke kransekagestykker med hjem, som jeg havde meget gode intentioner om at tage billeder af i dagslys den kommende dag. Men de forsvandt altså ned i min mave før jeg fik nået at tage billeder…\nKagekursets sidste lakridskage var Sarah Bernhardt med twist af lakrids. Det er ikke mange gange jeg før har smagt Sarah Bernhardt, men jeg ved dog, at jeg er tosset med den rige chokoladesmag på skøn makronbund – derfor syntes jeg det var lidt tosset at pille ved sådan en klassiker og komme lakrids i. Men oh boy hvor tog jeg fejl. Lakrids’en var bare helt perfekt i. Der var så lidt i, det kunne kun lige anes. Og det var så umådeligt lækkert!\nNichlas pyntede nogle af Sarah Bernhardt-kagerne med bladguld, wow hvor var det bare fint. Vi andre dødelige fik forståeligt nok ikke lov at kaste om os med det dyre bladguld, så vi pyntede i stedet med frysetørret hindbær.\nOpskriften på Sarah Bernhardt med twist af lakrids har jeg skrevet om i et indlæg her.\nSom nævnt vil jeg prøve at bage kiksetærten med lakridscreme til nytår. Nichlas pyntede tærterne med friske bær og knuste makroner. Jeg tænker jeg også selv vil pynte med friske bær, og så drysse med lidt bladguld – det er vel nytår. Min mor har netop købt spiseligt bladguld med hjem fra Krydderiet i Torvehallerne, så jeg tror også selv jeg må et smut forbi og hente lidt af det spiselige bling.\nHvis I har fået lyst til selv at prøve kiksetærten til nytår, så følg med – jeg lægger opskriften op inden for de næste par dage!\nkagelakridsNoget helt helt andetnytåroplevelser


Førtidspension og fleksjob, februar 2012\nAnalysen i PDF-format\n125.000 flere på førtidspension og fleksjob\nStor vækst i psykiske diagnoser\nUforklarlige kommunale forskelle\nMange ældre indvandrere er på førtidspension\nFleksjob er meget attraktivt\nAnalysen viser blandt andet, at:\nAntallet af førtidspensionister og fleksjobbere er steget med 125.000 personer den sidste 25 år – ca. 5.000 flere hvert eneste år\nHver anden får førtidspension på baggrund af en psykisk lidelse – for under 30-årige er tallet 80 pct.\nStressrelaterede lidelser og periodisk depression er de største enkelt diagnoser. 14 gange flere får førtidspension på baggrund af en stressrelateret lidelse, end det var tilfældet i 1998\nStadig flere unge får tilkendt førtidspension. 2,5 gange så mange unge får tilkendt førtidspension som for godt 10 år siden\nDer er meget store og uforklarlige forskelle på kommunernes tilkendelse af førtidspension. For hver 1.000 indbygger i alderen 18-29 år får 19 gange så mange tilkendt en førtidspension i Nordfyns Kommune sammenlignet med Københavns Kommune\n1/3 af alle ikke-vestlige indvandrere i alderen 50-59 år modtager førtidspension. Blandt 60-64-årige er det næsten hver anden. Blandt 50-59-årige med libanesisk herkomst modtager næsten 2/3 førtidspension\nFleksjobbere tjener i gennemsnit 27.000 kr. pr. måned i et job, hvor arbejdstiden er væsentligt lavere end for øvrige lønmodtagere. De 5 pct. bedst lønnede tjener i gennemsnit 680.000 kr. De fleste bevarer deres tidligere løn i et fleksjob. Knap 20 pct. går ned i månedsløn, når de kommer i fleksjob – knap 20 pct. går op i månedsløn – stort set alle går op i timeløn\nErik E. Simonsen\n33 38 94 13


Side 4 | Abstrakte plakater | Abstrakte poster og plakater | Gallerix-home.dk\nAbstrakt kunst har en unik plads i vores verden af indretning. Det er en af de få stilarter, der giver mulighed for en bred fortolkning af dens egentlige betydning. Den abstrakte kunst har ofte til formål at opnå det tilsyneladende umulige; indkapsling af immaterielle ting i en fysisk form. Og det er det, der gør den abstrakte kunst så spændende. Når andre stilarter er mere som en lige linje er abstrakt kunst en flerdimensional labyrint af indtryk og fortolkninger, der både fascinerer og inspirerer.\nAbstract Thoughts No3 Plakat\nAbstract Thoughts No2 Plakat\nAbstract Thoughts No1 Plakat\nSmooth Pattern No3 Plakat\nSmooth Pattern No2 Plakat\nSmooth Pattern No1 Plakat\nPhlox Flowers Plakat\nWatercolor Woman With Flowers Plakat\nWatercolor Dress Plakat\nZebra Shark Plakat\nEagle Ray Plakat\nFleur De Jardin No2 Plakat\nFleur De Jardin No1 Plakat\nThe Garden No3 Plakat\nThe Garden No2 Plakat\nThe Garden No1 Plakat\nAbstract Mess Pattern Plakat\nGeometric Shapes No3 Plakat\nGeometric Shapes No2 Plakat\nGeometric Shapes No1 Plakat\nViser 192 af 364 produkter\nAbstrakte plakater og abstrakt kunst\nMalerier med abstrakt kunst\nFå kunststilarter inspirerer og fascinerer på en og samme tid, som abstrakt kunst gør. Abstrakt kunst er ofte definitionen af det, vi helt simpelt kalder kunst; når vi taler om moderne kunst eller online kunst. Når du leder efter et billede eller en plakat, der skiller sig ud, ét som man kan stå og beundre, er kategorien Abstrakt kunst den helt rigtige. Abstrakte billeder og abstrakte plakater skaber plads til tolkning i en grad ingen anden kategori, indenfor plakater, kan hamle op med. Fra enkle, minimalistiske, abstrakte billeder, ofte lyse, mætte farver, til detaljerede og kreative illustrationer. Vores abstrakte plakater er delvist produceret af vores egne designere og illustratorer, men også af etablerede kunstnere og teknikkere.\nAbstrakte plakater til alle rum\nKategorien abstrakte plakater inkluderer motiver til alle stilarter og rum. Takket være de mange abstrakte plakater er det let at finde motiver, der passer til din egen personlige smag. Hæng en flot abstrakt plakat op i stort format i stuen og komplet med mindre abstrakte plakater i hallen eller i soveværelset. Det er kun fantasien, der sætter grænserne!\nTyper af abstrakt kunst\nIndenfor abstrakt kunst findes der en række forskellige kunststile. Hos Gallerix kan du finde nøje udvalgte plakater indenfor abstrakt kunst, såsom line-art skitser, illustrationer, vandfarve kunst, grafisk kunst og akvarelmalerier. Uanset om din indretning går i retning mod moderne stil, med store åbne rum og hvide vægge, eller har en mere varm, æstetisk stil, så findes der noget til enhver smag indenfor kategorien abstrakt kunst. Ingen anden kunstform er så udtryksfuld, som abstrakt kunst er. Lad dine kunstplakater skabe kontrast og danne et centralt punkt på dine vægge eller vælg et kunstmotiv, der har samme stil og form som dit rum. Du finder med garanti en abstrakt plakat, der passer perfekt ind i dit hjem.\nKombinér abstrakt kunst\nPlakater fra kategorien Abstrakt kunst er ofte lette at hænge op som enkelt billede eller i et stort format, men de er også perfekte som en del af en moderne og trendy billedvæg. Ingen væg er komplet uden plakater med abstrakte motiver. Kombinér gerne dine kunstplakater med plakater i fra kategorien Tekstplakater eller Botanisk for en stilsikker og trendy billedvæg.