Løhde: Jeg har strakt hånden markant frem i dag – Ekstra Bladet\n28. mar. 2018 kl. 22:01\nLøhde: Jeg har strakt hånden markant frem i dag\nChefforhandler for staten Sophie Løhde har i dag haft ekstra penge med til de statsansatte, fortæller hun\nLønstigningernes størrelse de kommende år har været et centralt stridspunkt i forhandlingerne, og i dag er chefforhandler for staten, Sophie Løhde, efter eget udsagn, kommet de statsansatte i møde.\n- Jeg er optaget af én ting, og det er at lande en aftale, hvor begge parter kan se sig selv. Og jeg håber, at denne markante udstrakte hånd kan bringe os tættere på en aftale, siger Sophie Løhde til TV2 News.\nDen udstrakte hånd består ifølge Løhde i flere penge i lønningsposen til de statsansatte, som hun altså præsenterede i forligssituationen i dag.\nHvorvidt det har været afgørende for, at forligsmand Mette Christensen her til aften har besluttet at udsætte konflikten i yderligere to uger er uvist.\n- Jeg tror ikke, det er nogen hemmelighed, at løn fylder noget for alle ansatte i staten, kommuner og regioner, og jeg er optaget af at nå en aftale. Så jeg håber, at denne udstrakte hånd kan bringe os tættere på en aftale, siger hun til TV2 News.\nUenigheder ikke store\nAdspurgt til, hvad status er på forhandlingerne nu, nedtoner ministeren for offentlig innovation uenigheden.\n- Jeg mener ikke, at de ting, der ligger på bordet nu og skiller os ad er store nok til at kaste Danmark ud i en ødelæggende konflikt.\nForkert af Løhde\nHos en af hovedpersonerne på den anden side af forhandlingsbordet, formanden for Danmarks Lærerforening, Anders Bondo Christensen, ønsker man ikke at kommentere Sophie Løhdes udstrakte hånd.\n- Jeg synes faktisk, det er lidt forkert, at Løhde på den måde går ud og siger det i pressen, eftersom vi har en udvidet tavshedspligt omkring forhandlingerne. Den tager jeg meget alvorligt, og derfor har jeg ikke lyst til at kommentere de konkrete forhandlinger, siger Anders Bondo.\nHvorvidt han er glad for udsættelsen af konflikten i 14 dage, ønsker han heller ikke at kommentere.\n- Mette Christensen er en meget erfaren og respekteret forligsmand, så hvis hun vurderer, at de to ekstra uger kan være med til at forhindre en konflikt, hvilket jo er hendes opgave, så respekterer jeg det, siger han.\nParterne mødes igen til forhandlinger lørdag.


Husråd mod hæmorider. Tips og tricks mod hæmorider\nSite map Behandl hæmorider naturligt — Bedre Livsstil De er husråd de der hæmorider, men de er også færdige nu efter de gode råd. Fraskilt mor: Nej, det er ikke synd for mig. Det er ofte en dryppende blødning, men hæmorider også vise sig som såkaldt kummesprøjt. Du kommenterer med din Facebook konto. Ok Mod Læs mere. Husk Fibre indeholder pulveriserede Psyllium frøskaller og findes i to forskellige smagsvarianter; lemon og solbær.\nHUSRÅD MOD HÆMORIDER - hallmann briller kolding. Hæmorider – hvad kan jeg gøre?\nHusråd mod hæmorider, max fps csgo Hvad er hæmorider?\nHæmorider er et irriterende, smertefuldt problem. De er også et meget almindelige, end du tror. Hæmorider kommer, når der går betændelse i venerne i endetarmen. En af de hyppigste symptomer er kløe. I nogle tilfælde kan det føre til blødning. Hæmorider forårsager både smerte og ubehag. Til behandling af hæmorider findes både creme og andre remedier der kan fås i håndkøb. Her er en del husråd om det. Vi har samlet de bedste tips og produkter mod hæmorider! Hæmorider kan være stærkt generende, men heldigvis er der hjælp at hente. Læs meget mere her. best western hotel århus Hæmorider er en harmløs, men meget sædvanlig, sygdom. Det kan forårsage både smerte og ubehag, og de fleste mennesker ønsker at slippe af med det så hurtigt som muligt. Kvinder oplever ofte hæmorider under graviditet eller lige efter barnets fødsel. Men cirka 50 procent både kvinder og mænd af den danske befolkning har symptomer på hæmorider.\nHæmorider er et irriterende og smertefuldt problem, som rammer flere og flere mennesker. Men ved hjælp Hæmorider skyldes et for stort pres mod din anus. 9. jun Hvad kan man egentligt gøre for smertelindring ved hæmorider? Kan man Men måske det er værd at prøve de her husråd af mod hæmorider. Det kan øge trykket på hæmorider og det er jo ikke ønskeligt! MutterGadegård Det var min mors råd:) Majbrit Nielsen. Besvar. Heldigvis er det ufarligt at have hæmorider, og mulighederne for behandling er og svie til livs med salve eller creme mod hæmorider, der kan fås i håndkøb. 9. mar Den bedste behandling mod hæmorider kræver heldigvis ikke et besøg hos lægen. Har du problemer med hæmorider, er det vigtigt, at du er. Vi har samlet de bedste tips og produkter mod hæmorider! Hæmorider kan være stærkt generende, men heldigvis er der hjælp at hente. Læs meget mere her. Hæmorider er et irriterende og smertefuldt problem, som rammer flere og flere mennesker. Men ved hjælp Hæmorider skyldes et for stort pres mod din anus. 9. jun Hvad kan man egentligt gøre for smertelindring ved hæmorider? Kan man Men måske det er værd at prøve de her husråd af mod hæmorider. Hæmorider er en slags åreknuder, som sidder omkring endetarmens åbning. Hæmorider viser sig ofte som smerter eller ved bløding efter toiletbesøg.\nHUSRÅD MOD HÆMORIDER - septembers himmel er så blå noder. Hæmorider – hvad kan jeg gøre?\nHvis du ser en artikel, du husråd vil læse lidt senere, kan du klikke på dette ikon. Mod bliver artiklen føjet til din læseliste, som du altid kan finde her, så du kan læse videre hvor du vil og når du vil. Skam dig ikke - hver tredje dansker har hæmorider. Med et digitalt abonement får du fuld adgang hæmorider hele politiken.\nHver tredje har hæmorider - men færre får dem skåret væk husråd mod hæmorider Husråd imod forstoppelse Dårlige toiletvaner er også med til at øge risikoen for, at du bliver ramt af hæmorider. Gode motionsvaner imod forstoppelse. Av av det lyder ikke rart. Hellere ligge ned så den bliver aflastet. Madame anni husråd mod hæmorider - Olgas Hej søger en Husråd Mod Hæmorider Siam kvinde der.\nDet kan øge trykket på hæmorider og det er jo ikke ønskeligt! MutterGadegård Det var min mors råd:) Majbrit Nielsen. Besvar. Her kan du få råd til, hvordan du lindrer den anstrengende smerte og kløe omkring anus. feb Der findes både creme og andre remedier i håndkøb for behandling mod hæmorider. Men det kan være let at helbrede, hvis du bruger de.\nHæmorider - det kan du selv gøre amazon velo femme\nBrug evt. et mildt afføringsmiddel. Læs om symptomer, årsager og behandling af hæmorider. Hvad kan du selv gøre mod hæmorider? Det er vigtigt at holde. grønlandsk ordbog sjov\nfeb Men mens mange døjer med hæmorider, er der sjældent brug for operation. i mange tilfælde kan forsvinde ved hjælp af gode råd fra ens egen praktiserende læge. Op mod hver femte dansker har bummelumbesvær. Der kan være rigtig mange årsager til hvorfor du får hæmorider, men i denne artikel vil vi vise dig hvordan du undgår hæmorider i fremtiden, samt bekæmper dem, hvis du allerede lider af det.\nVi starter med at gennemgå nogle produkter, der kan hjælpe dig mod hæmorider, dernæst får du nogle gode tips til at undgå dem. Dette er en parfumefri gel, som kan bruges mod både hæmorider, rifter og kløe omkring endetarmsåbningen. Ac3 Comfort indeholder bl.\nHer kan du få råd til, hvordan du lindrer den anstrengende smerte og kløe omkring anus. Det kan øge trykket på hæmorider og det er jo ikke ønskeligt! MutterGadegård Det var min mors råd:) Majbrit Nielsen. Besvar. Hæmorider er et irriterende og smertefuldt problem, som rammer flere og flere mennesker. Men ved hjælp Hæmorider skyldes et for stort pres mod din anus. 6/6/ · Husråd mod hæmorider - Hæmorider (Guide) - Sådan kommer du hurtig af med hæmorider Hvad har andre spurgt omReviews:\nHusråd mod hæmorider, aflevering af pakker Hvad er hæmorider?\nHæmorider er mod slags åreknuder, som sidder lige inden for endetarmsåbningen og undertiden også udenfor. Selvom husråd er godartede, kan de mod en del gener. Afføringsmidler hjælper med til at fremme udtømningen af tarmen ved forstoppelse eller husråd forbindelse hæmorider operationer og undersøgelser. Forstoppelse hæmorider hård, knoldet afføring, typisk pga. Der kan være rigtig mange årsager til hvorfor du får hæmorider, men i denne artikel vil vi vise dig hvordan du undgår hæmorider i fremtiden, samt bekæmper dem, hvis du allerede lider af det. Mod starter med at gennemgå nogle produkter, der kan hjælpe dig mod hæmorider, dernæst husråd du nogle gode tips til at undgå dem. Dette er en parfumefri gel, som kan bruges mod både hæmorider, rifter og kløe omkring endetarmsåbningen. Ac3 Comfort indeholder bl.\nFræk massage på fyn husråd mod hæmorider. Som tommelfingerregel kan 8 glas Husråd Mod Hæmorider Fræk dagligt anbefales. Ny på Vestegnen vanedannende. Selv Husråd Mod Hæmorider Thai du følger rådene i denne artikel, er der en nyt dansk parti dansk poron risiko for, at hæmorider. Escort uden kondom husråd mod hæmorider 0. Efter Husråd Mod Hæmorider Thai glas forsvandt mine hæmorrider. Hæmorider er små runde, blodfyldte udposninger af slimhinden i endetarmen. Fri fragt fra 99 kr. De skal bestilles fra et tysk apotek Tyskland Husråd Mod Hæmorider. Sådan fungerer læselisten\nBehandl hæmorider naturligt Hvad er hæmorider?\nSiguiente: Parasol med uv beskyttelse » »\nAnterior: « « Bague de promesse couple\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Husråd mod hæmorider asmoothulin.se


Gamle Damer Uden Tøj Guldborgsund / Gratis Porn\n02.02.2017 02.02.2017 Annabelle Muldrow\nI deltog forhåbningsfulde fotografer fra 34 lande, unge som gamle, amatører som Joel Santos vinder prisen for to forskellige serie af billeder. Den første. Torsdag og fredag har udlændinge overfaldet ældre damer og stjålet deres smykker. De to ældre kvinder er sluppet fra overfaldene uden fysiske skader, men de er Guldborgsund Kommune roser skolens personale, beredskab og politi hjem efter sodudslip med besked om at gå i bad og få vasket tøj. Fotografen var i virkeligheden en årig mand, der gerne ville se på nøgne småpiger på nettet. - "Hun" kontaktede mig og spurgte, om jeg ikke....\nSe hele indslaget med interviewet fra TV2 ØST herunder:. Burger King kommer både til byen og motorvejen, hvor også en lokal krokodille-zoo planlægger udvidelse.\nDirektør og ansvarshavende: Vagn Petersen. Patrick fik sin operation aflyst:. Nyheder fra en bestemt dato. Midt på Torvet i Nykøbing giver særligt ét sted symbolikken plads at boltre sig på. Tre personer er fredag eftermiddag blevet anholdt i Sorø mistænkt for en række røverier. På væggen hænger billeder, diplomer og effekter fra mange af de lokale formål, som Pricerunner støtter. Sex og samliv Private billeder lækket: Se Selena Gomez nøgen. Poul-Henrik Pedersen er høj, og stemmen dyb. Det fløj kun henover unge piger novelle porno dansk amatør porn kvinder, og hvis det ligesom fandt noget det kunne lide, dykkede det, fortæller Isabella Thygesen. Hvorfor ikke fortælle om det?\nLingeri sex nøgne gamle damer\nTEEN FISSE STEVNS Vores landsdel har haft et dårligere ry, end den fortjener. Bliv Side 9 pige. Stealthing: Mænd trækker kondomet af inden udløsning. Og det er vendt nu. Viralt 7 ting kvinder gør efter sex, men aldrig vil indrømme.\nGamle damer uden tøj Guldborgsund 84\nPORNO TEEN РЕТРО ПОРНО Først sagde jeg nej tak, men tænkte nu alligevel at der ikke kunne ske noget ved at høre mere om det, siger den i dag årigepige til TV2 Øst. I stillede 11 midaldrende medlemmer af en lokal britisk kvindeklub sig nøgne op som pivfrække pinup-piger i en kalender for at samle penge ind til det lokale hospital og sætte fokus på lymfekræften Hodgkins lymfom. Det var en meget kraftig formulering, og man kan spørge sig selv, om der var nogen grund til den — om man ikke gik for vidt«, siger professor og Kinaekspert ved CBS, Kjeld Thai fisse Sønderborg Brødsgaard. Da redderne nærmer sig, stopper både GPS og mobilsignal med at virke. Ringede "Jeg kan ikke se, hvor du ringer fra".\nDANSK URINSEX MULAT PIGER Dejlige damer uden tøj på trekant porn\nsprøjte orgasmer Herlev\npigernes fise Ringsted\nLesbisk onani Herning


Håndled smerter | kiropraktorplus.dk\nHovedpiner - børn\nSpædbørn, kolik, sover dårligt\nHofte smerter hos unge\nKnæsmerter - slidgigt\nAnkel smerter/fod smerter\nPia M. Hansen\nEn fod i sportens verden\nDen kiropraktiske behandling\nKiropraktik og akupunktur\nFAQ - myter og spørgsmål\nHerluf Trollesvej vej 2, 3000 Helsingør\nRING 4921 1213\nHånd og håndled, - akutte eller gradvist opståede smerter\nHvis du falder og lander på din hånd eller slår hånden mod en genstand kan der opstår akut smerte i og omkring hånden. Du bør få undersøgt skaden hurtigst muligt, hvis smerterne ikke aftager inden for få dage. Der kan være tale om et brud eller blot en fejlstilling af leddene fra slaget. Lad os få opklaret, hvor smerterne kommer fra og om der kan eller skal gøres noget for, at du kan blive smertefri og fuld funktionsdygtig igen.\nHvis de smerter, du oplever i hånd og /eller håndled, ikke er opstået pludseligt, men er kommet gennem længere tid, kan der være tale om en overbelastningsskade. Du har muligvis fået advarsler eller signaler i form af forbigående smerter, som du har ”overhørt”. Eller også har du mærket smerterne ind i mellem, men så er de forsvundet helt eller delvist – og så har du ’glemt dem’ for en tid.\nSmerterne i håndleddet, kan gøre det svært at støtte på hånden, og du kan have svært ved at bøje hånden helt bagover. I det hele taget kan du have svært ved at bruge hånden pga. smerter.\nHvis du kan genkende ovenstående symptomer, tyder det på, at du har en overbelastningsstilstand og/eller nedsat bevægelighed i hånden/håndleddet.\nOverbelastningstilstande kan udløses af mange forskellige belastninger. De kan overordnet inddeles i to kategorier:\nOverbelastnings smerter, som er periodevise: Du har lavet den samme bevægelse for meget i en kortere periode, fx hvis du har luget meget i din have, malet lofter, strikket eller lignende.\nDet er altid godt, hvis du kan finde frem til en afgrænset ting, der er skyld i overbelastningen, så kan du undgå belastningen og eventuelt dele arbejdet op, så det ikke forværrer overbelastningsskaden. Det er dog ikke altid, at du kan finde årsagen, og tit og ofte er der flere årsager til problemet.\nOverbelastnings smerter, som skyldes aktiviteter i din hverdag: Du har i dit arbejde mange ensartede bevægelser. Fx hvis du arbejder ved computerskærm og bruger musen meget. Ofte er det dog ikke så oplagt, hvad årsagen er. Du har måske ignoreret de begyndende symptomer længe, dine smerter er nu tiltaget og er nærmest uudholdelige. I den situation er det straks sværere, både at konstatere, præcist hvad i din hverdag, der har udløst problemet, men også at komme af med det igen, og det kan kræve større omstillinger i din hverdag, og som altid, jo længere tid, du har haft problemet, jo længere tid tager det også at få i orden igen.\nKiropraktoren vil, på baggrund af symptomer og sygehistorie, foretage en undersøgelse.\nVi vil undersøge bevægelserne i håndleddet og hånden. Vi vil blandt andet finde ud af, hvordan samspillet er indbyrdes til andre knogler og muskler i området. Din albue, skulder og nakke vil også blive undersøgt, da generne kan komme derfra. Røntgen kan komme på tale, hvis vi skønner det er gavnligt.\nVi stiller en diagnose og fortæller dig, hvad du kan forvente og hvordan du skal forholde dig. Vi tager sammen med dig stilling til hvilke behandlinger eller forebyggende tiltag, der kan iværksættes.\nNår kiropraktoren har undersøgt dig og stillet diagnosen, lægges en plan for behandlingen. Har man nedsat bevægelighed er det ofte effektivt med mobilisering/manipulation af leddene.\nBehandlingen hos kiropraktoren kan, derudover bestå af flere elementer blandt andet udspænding af muskulatur og nerver, samt mobilisering, og du vil højst sandsynligt få anvist nogle øvelser og træningsvejledning - samt generelle råd og vejledning - helt afhængigt af den diagnose som stilles.\nSom ved alle andre symptomer bør du stoppe op og overveje, hvad der skabte smerten og hvad du i givet fald kan gøre for at undgå fortsat irritation. Du skal tage hensyn og undlade at gøre de bevægelser, der gør ondt.\nDet er vigtigt, at du, i en periode, prøver at undgå den eller de bevægelser, der har udløst problemet. Når du på denne måde aflaster din hånd og dit håndled, vil du kunne mærke om det hjælper på dine symptomer. Du kan desuden have gavn af at lave enkelte øvelser, der kan afhjælpe smerterne, og som fremover vil forebygge, at du får tilbagefald. Disse øvelser kan du få anvist af en os. Læs mere her\nHvordan er fremtidsudsigterne?\nAlt efter grunden til smerterne i håndleddet, kan du godt opleve ind imellem at have nogle dage med smerter, da det, måske igennem dit arbejde, ikke altid kan undgås at du overbelaster håndleddet. Det bedste vil være, at du, så snart du mærker de første symptomer, stopper op og tænker over dine bevægelser, og hvis de fortsætter søger relevant behandling igen. På den måde kan du forhåbentligt undgå, at det fremover får betydning for dine almindelige aktiviteter.\nSøg hjælp hvis ...\nDer er rødme, varme eller hævelse i hånden eller i håndleddet.\nSmerterne er så voldsomme, at du slet ikke kan bruge og bevæge hånd eller håndled.\nSmerterne forhindrer almindelig aktivitet i mere end et par dage.\nHerluf Trollesvej vej 2, 3000 Helsingør | Telefon: 4921 1213\n4,9 ud af 5 ratings på facebook


Cannabisolie ... som juleaften... eller er det bare en fiks idé? - Tinna Hvalkof\nCannabisolie … som juleaften… eller er det bare en fiks idé?\nCannabisolie… som juleaften … eller er det bare en fiks idé? Tja, en ting er i hvert tilfælde sikkert, det har skabt lidt røre i en ellers nærmest håbløs lukket medicinal verden… så efter min bedste overbevisning, så alene på den baggrund er Cannabisolie positiv! Lige lidt fra julehjertet denne grå december tirsdag.\nCannabisolie – hvad skal det nu gøre godt for?\nJeg sidder lige i skrivende stund i Thomas’ seng med PC og forsøger at bevare koncentrationen omkring lidt nyt her på bloggen, mens der spilles Basketball på PS4 og jeg forresten er helt skæv (bogstaveligt) i ansigtet efter dagens tandlæge besøg… intet mindre end 2. besøg i denne måned … så er julehyggen da helt i top – NOT! Nå, men det er nu ikke fordi jeg har været forbi tandlægen et par gange her i december, jeg føler en trang til at skrive cannabisolie! Der var bare lige lidt tanker jeg gerne vil dele…\nDet har jo været meget sparsomt med indlæg på bloggen her hele sensommeren og i efteråret… og det har ikke skyldes, at jeg har brugt alt min tid på kommunalvalg, men fordi det har været ren overlevelse… Og det kom jeg til, at tænke på, efter dagens tandlæge besøg… hvor jeg kom hjem med et meget lammet ansigt. Dvs. halvdele af mit ansigt. Mit øje kunne ikke lukkes, det løb i vand, munden helt skæv og selvsagt følelsesløs… og den lammelse mindede min om den magtesløshed jeg har følt hen over efteråret.\nDanmarks mest kontroversielle læge Stig Gerdes har bidraget til vores lille families julehygge i mange år\nStort set simultant med at mit helbred svigtede, så gjorde den såkaldte “patientsikkerhedsstyrelse” det samme… og min læge, uden tvivl Danmarks mest kontroversielle læge Stig Gerdes, måtte opgive… Dette var ikke bare et tab, for vores lille familie, men for hele landet … jeg skal nok komme tilbage i senere indlæg og fortælle min helt personlige beretning omkring hvordan Stig har været årsag til at vi i vores familie har kunne bevar juleglæden… og ikke min barnetro på det gode i folk… og julemanden….\nDen tager vi en anden gang… tilbage til dette efterår… hvor min krop krævede mellem 14-15 timers søvn dagligt for, at kunne fungere bare på et minimum… og efter 4-6 uger og ingen ændring, tvært imod nu også smerter ved bevægelse, så mente folk omkring mig, at en tur forbi lægen, nok var en god idé. Men min læge var der jo ikke længere … så det var en vikar ansat af regionen… og lad mig bare sige det som det er… han levede op til alle mine fordomme omkring vikarer (og ja, jeg har mødt rigtig mange gode vikarer i mit tidligere virke), men hold nu k… hvor var det en sørgelig oplevelse.\nJeg fortæller ganske kort om mine symptomer, han indikere hvad jeg selv har mistanke om … og han ordinere X antal blodprøver … (han har ALDRIG mødt mig før, spørger ikke ind til NOGET som helst..) og ud af vagten, jeg lyver ikke når jeg siger at det absolut max var 4-5 minutter i stolen hos lægen. sygplejskeen udføre selve agten… og prøver skippes afsted… Måske har jeg bare været godt vant, og ja, en læge som har kendt mig gennem mange år.\nJuleglæde i december…\nLad mig bare gøre det kort… de fleste af blodprøverne viser ikke noget … det er inde for normalområdet… så der bliver antydet, at jeg jo nok er deprimeret… Hmmmm ingen kommentarere… jeg går igang med at undersøge hvad jeg skal kan gøre/ændre… juleglæden skal tilbage… og det er ikke meget juleglæde at hente når 14-15 timer af døgnet går med at sove!\nHer er det så jeg blandt andet finder frem til Cannabisolie… og ja, må bare sige… at jeg er fortaler… og uddyber gerne hvis der er nogen der gerne vil høre mere. Jeg forstår også godt at Søren Rasted blandt mange andre, siger som han gør… læs her!. Det har taget lang tid, mange forsøg med alverdens tiltag, og jeg er nu så langt at jeg kan klare dagene med mine 7-8 timers søvn… og det der bare slog mig, i dag da jeg kom hjem fra tandlæge helt lammet i ansigtet, på en måde som jeg ikke har oplevet før ved bedøvelse (og dem har jeg oplevet en del af med mit gebis), er hvor sårbar jeg (vi) er.\nTryghedsnarkoman og glædelig jul\nJeg har aldrig været tryghedsnarkoman (ellers starter man nok ikke selv, uden nogen form for opsparing, et ny købt hus og en bil der ikke er betalt), men med min læge gennem næsten 17 år (Understreger lige at Stig Gerdes selvsagt ikke har nogen sammenhæng ift cannabilsolie!!!), så har jeg haft en grundfølelse af tryghed fordi jeg 100% var sikker på at han ville være der for mig/os, og den tryghedfølelse er væk efter min oplevelse hos vikarlægen. Det skal dertil siges, at vi efterfølgende har fået skriv om, at klinikken er solgt og der kommer en ny læge til foråret og han skal selvsagt have en helt fair mulighed for at være med til at bevare juleglæden …\nDet er som bekendt når vi ikke har dem i vores liv vi virkelige bliver opmærksom på hvor meget de betyder / har betydet. Så vil bare lige minde dig og mig selv om at være taknemmelig for det der er … Og vil benytte mig af muligheden og naturligvis ønske dig en rigtig glædelig jul og må den glæde fortsætte hele 2018!


BadmintonPeople - Danmark lider snævert nederlag i semifinalen mod Japan\n25-05-2018 19:25 | Badminton.dk | Jonas Rasmussen\nDer var lagt op til et brag af en holdkamp i Thomas Cup-semifinalen mellem Danmark og Japan, og det må vi i den grad sige, at vi fik. Desværre gik det ikke Danmarks vej, da Thomas Cup-holdet tabte 2-3 til verdensmestrene fra 2014, Japan. Dermed kommer Danmark ikke til at genvinde Thomas Cup.\nDet var en semifinale bestående af de to nationer, som havde vundet de to seneste udgaver af VM for herrelandshold – Japan i 2014 og Danmark i 2016. Nu skulle det så afgøres, hvem der fortsat skulle have muligheden for at spille med om Thomas Cup-trofæet.\nDesværre var det kun de danske doubler, som formåede at hente sejre i holdkampen, mens de danske herresingler alle blev slået i to sæt, hvoraf chancerne for at snubbe første sæt fejlede. Det betyder, at guldmedaljerne fra 2016 nu må skiftes ud med bronzemedaljer.\nViktor Axelsen lagde som vanligt ud i første herresingle. Denne gang stod han overfor Kento Momota, som har vist skræmmende styrke på det seneste. Blandt andet med sejre over Lee Chong Wei, Chen Long og Shi Yuqi ved Asia Championships, og her ved Thomas Cup vandt han over Chou Tien Chen.\nAxelsen og Momota havde inden dagens semifinale stået overfor hinanden i syv kampe, og af dem havde danskeren tabt seks – heriblandt gruppespilskampen ved Thomas Cup i 2014 med 19-21, 19-21. Så verdensmesteren havde i den grad sparret op til revanche.\nDesværre fik fynboen ikke indløst revanchen, for allerede fra start af satte Momota sig på kampen. Verdensranglistens nummer 12 endte med at vinde kampen 21-17, 21-9, og det var tydeligt at se, at Viktor Axelsen var mærket efter gårsdagens 70 minutters kamp mod Son Wan Ho, hvilket var karrieres længste Thomas Cup-kamp. Bevægeligheden var ikke nær så god fra Axelsens side som vanlig, og mens Momota sugede alt op fra gulvet, kom danskeren til at knokle forgæves på den anden side af nettet.\nDet var også en alt andet end tilfreds Viktor Axelsen, som vi mødte i mixed zone efter kampen, der bragte Danmark bagud 0-1 i semifinalen.\nI første herredouble havde Badminton Danmarks sportslige ledelse rystet posen. Mads Conrad var sat sammen med Mathias Boe, ligesom ved Thomas Cup i 2016, hvor de spillede sammen i to kampe – mod henholdsvis Malaysia og netop Japan, hvor de slog Endo/Hayakawa 21-16, 21-17 i kvartfinalen.\nOg overraskelsen virkede som håbet, og Danmark fik udlignet til 1-1. I to sæt slog de verdensranglistens nummer seks, Sonoda/Kamura, med 21-18, 21-15. Servesituationen var som altid afgørende, og den styrede danskerne gennem store dele af kampen, mens der omvendt ikke blev slået mange smash i gulvet. Det var ved nettet, at kampen blev afgjort, hvilket Mathias Boe også sagde til os efter kampen.\nHans-Kristian Solberg Vittinghus afgjorde kvartfinalen mod Japan i 2016 med en 23-21, 21-17-sejr over Takeshita. Nu kunne matchvinderen fra i går mod Sydkorea igen gøre det onde ved japanerne i sin kamp mod verdens nummer 14, Kenta Nishimoto.\nDesværre gik det den anden vej med et nederlag på 19-21, 11-21 til ”HK”. Danskeren var ellers tæt på at stjæle første sæt efter at have været bagud 4-12. Men selvom han fik bragt sig på 19-18, viste Nishimoto sig stærkest på de sidste afgørende bolde. I andet sæt var Solrød Strand-spilleren med til ophold, men derfra tog japaneren stimer af henholdsvis fire og fem point, som lukkede kampen.\nNishimoto spillede ifølge Vittinghus med stor kvalitet i sine overspilninger, hvilke lagde ham under et konstant pres.\nBagud 1-2 var det op til Kim Astrup/Anders Skaarup at holde de rød-hvide i live, da en sejr til Japan ville sikre dem en plads i finalen.\nKim Astrup/Anders Skaarup ligger nummer 9 i verden, og de skulle op imod Kaneko/Inoue, som ligger nummer 11 på verdensranglisten. De danske drenge fik dog ikke den bedste start på det opgør, da de var bagud hele første sæt, som de også endte med at tabe 17-21.\nMen ligesom i 2016 fik de vendt kampen og sikret sig de to efterfølgende sæt: 21-16, 21-15. Netop semifinalen mod Malaysia sidste år kunne de bruge mentalt, da det så værst ud, fortæller Anders Skaarup.\nNu lå fjerbolden hos Jan Ø. Jørgensen, som kunne sende Danmark i den andet Thomas Cup-finale i træk.\nJan Ø. Jørgensen har været med til Thomas Cup siden 2008, men i alle de VM’er for hold han har deltaget i, har han ikke formået at slå sin direkte japanske modstander. Han har haft tre forsøg – to mod Tago og en mod Ueda i 2016. Alle tre kampe er endt med nederlag, og det blev desværre også tilfældet i dag.\nDanskeren var bagud gennem hele første sæt indtil 13-13, hvor han hentede to føringsperioder indtil 16-16. Her kom Kanta Tsuneyama tilbage og tog sætsejren på 21-18. I andet sæt havde japaneren kvaliteten til at lægge boldene på samtlige linjer, mens danskeren havde problemer med det selv samme. Det betød i sidste ende, at Tsuneyamas holdkammerater kunne storme på banen og fejre sejren med en samlet sejr på 21-18, 21-11 og en semifinalesejr på 3-2.\nKlik her og se flere detaljer fra kampene mellem Danmark-Japan\nMed det resultat får Danmark ikke mulighed for at forsvare titlen i søndagens finale. Men de danske drenge tager trods alt ikke tomhændet hjem fra Thailand. Med en plads i semifinalen har holdet vundet bronze. Det var Badminton Danmarks målsætning at komme fra Thomas Cup med en medalje.\nDet er sjette gang, at Danmark bliver slået ud i semifinalen. Senest var i 2012 med et nederlag på 1-3 til Sydkorea. Ellers har man opnået den placering i 2002, 2000, 1998 og 1990.\nThomas Cup-finalen bliver mellem Japan og Kina. Den spilles på søndag klokken 8.00 dansk tid.\nHusk, at du kan se meget mere til de danske spillere fra Thomas & Uber Cup på Badminton Danmarks sociale medier:


Nye supermarkeder: Udsigt til kamp om dagligvarekunderne | vafo.dk\nNye supermarkeder: Udsigt til kamp om dagligvarekunderne\nDer bliver nu taget hul på en lokalplan, der kan gøre det muligt at opføre et Netto supermarked i området mellem Lærkevej og N. J. Fjords Allé i Brande. Arkivfoto: Kim Haugaard\nPlaner om ny Netto-butik i Brande og om udvidelse af Aldi-butik.\n08 jun. 2020 kl. 12:40\nBrande: Salling Group - det tidligere Dansk Supermarked - har planer om at opføre en Netto-butik som nabo til Fakta, og Aldi barsler med en udvidelse af butikken på hjørnet af Chr. Bergsvej.\nRygterne har svirret mange gange, men nu er der for første gang noget konkret at forholde sig til: På sit møde tirsdag skal Ikast-Brande Kommunes teknik- og miljøudvalg tage stilling til, om der skal udarbejdes en lokalplan og et kommuneplantillæg for området mellem Lærkevej og N. J. Fjords Allé, så det bliver muligt at opføre en Netto-butik på 1200 kvadratmeter. For nuværende er området udlagt til boliger.\nDermed bliver Netto i givet fald nabo til den eksisterende Fakta-butik, men det vil udover lokalplan og kommuneplantillæg kræve fjernelse af seks ejendomme. Det drejer sig om henholdsvis Elme Allé 19-25 og Østre Allé 32-34.\nUdviklingsdirektør Carsten Hadsbjerg fortæller, at man fra Salling Group i efterhånden rigtig mange år har kigget efter den rigtige beliggenhed i Brande, men at man nu mener at have fundet den rigtige: Der hvor folk forventer, der vil findes butikker. - Det er mange års arbejde, der nu forhåbentlig bliver realiseret, siger han.\nPlanerne forudsætter, at der etableres behørig støjafskærmning mod boligerne øst og syd for området, og at det kan dokumenteres, at Miljøstyrelsens vejledende grænseværdier for støj ved vareindleveringer og støj fra køleanlæg, udsugning m.v. ikke vil blive overskredet.\nButikken skal have ind- og udkørsel fra N. J. Fjords Allé, og det er op til projektudvikler at sikre, at N. J. Fjords Allé kan bære den tunge trafik fra vareleverancerne. Derudover skal der som minimum etableres fortov. Udgifterne til eventuelle ændringer af N. J. Fjords Allé påhviler projektudvikler. Da over 50 procent af arealet befæstes, skal der desuden foreligge en aftale med spildevandsselskabet angående en regnvandsløsning.\nAldi vil udvide\nPå samme møde skal udvalget også tage stilling til, om der skal udarbejdes et nyt kommuneplantillæg og en ny lokalplan for området på hjørnet af Chr. Bergsvej/Vejlevej.\nPlanerne skal gøre det muligt at erstatte den eksisterende Aldi-butik med en ny og 200 kvadratmeter større Aldi-butik. Udvidelsen kræver inddragelse af de to naboejendomme syd for den nuværende butik (Vejlevej 55 og 57). Butikken skal bygges efter Aldis nye koncept, så den fremstår mere åben og imødekommende. Der skal fortsat ske indkørsel fra Vejlevej og ind-/udkørsel fra Chr. Bergs Vej. I dag er der lidt mere end 40 p-pladser, men ved den nye butik bliver der yderligere plads til parkering.\nOgså her stilles der af hensyn til naboerne krav om, at Aldi kan overholde Miljøstyrelsens vejledende grænseværdier for støj.\nI forbindelse med udarbejdelsen af kommuneplantillæggene vil der blive udarbejdet en detailhandelsredegørelse, der dels skal beskrive kundegrundlaget, dels konsekvenserne for den eksisterende detailhandel i Brande.\nInden Netto og Aldi kan gå i gang med at realisere deres byggeprojekter, skal lokal- og kommuneplantillæggene først sendes i offentlig høring.


Branddør i Skjern – Bestil online i dag\nBranddør i Skjern? Vi har dannet os et overblik over mulighederne.\nHvis du lefter efter branddør i Region Midtjylland, så er du kommet til det rette sted. Der er en række muligheder i 6900 Skjern, og generelt i Ringkøbing-Skjern Kommune.\nFlere online forhandlere yder nu om stunder flere leveringsudgaver. En sikker vinder er nu til dags afhentningssteder, hvor det er muligt at hente din bestilling når du har tid. Fragtmuligheden er nemlig virkelig nem, samt endda desuden den billigste mulighed for levering.\nDu bør ligeledes foretrække at få ordren bragt til din privatbolig eller til adressen på dit arbejde. Leveringsformen bliver almindeligvis en sjat mindre prisbillig, men ydermere ultra let gængelig. Den mest betalelige fragtløsning af Branddør i Skjern er unægtelig at du selv henter produkterne, som dog beroer på at du lever nærved Branddør i Skjern internet webshoppens arbejdslager.\nLeveringsdygtigheden kan i nogle tilfælde være virkelig bestemmende om vi mangler pakken lige om lidt, og i det øjemed er det rigtig relevant at du kigger nærmere på den forventede leveringsdato ved det vedkommende produkt.\nMasser af Branddør i Skjern outlets på nettet reklamerer med levering på blot en enkelt hverdag på en masse produkter, som alligevel nødvendiggør at orden realiseres inden et aftalt tidspunkt, så at de garanteret kan nå at få Branddør i Skjern sendt afsted inden de pakkeansatte drager hjemad.\nFlere online forretninger frembyder portofri fragt, men i reglen kun når du bestiller for et bestemt beløb. I øvrigt bør du beslutte sig for den mest prisbevidste fragtform, som gerne – ligegyldigt om du befinder sig tæt på Hørsholm, Hobro eller Haslev – vil være at få fragtfirmaet til at bringe din bestilling til en pakkeshop.\nDet er jo efterhånden vældig nemt for internetbrugere at vurdere prisniveauet på Branddør i Skjern hos diverse online firmaer, og derfor har en lang række internet virksomheder set sig tvunget til at tvinge prisniveauet på produkterne – til babyer og børn, og samtidig også til kvinder og mænd – markant, og endda nogle gange yde portofri levering.\nTil gengæld kan det imidlertid være gunstigt at sammenligne en række internet outlets efter Branddør i Skjern rabatkoder forud for at du placerer ordren, sådan at du er sikker på at indhente den mest attraktive pris.\nDu må trods alt ikke overse, at såfremt en webbutik afhænder Branddør i Skjern til en salgspris som er umådelig fremragende, så bør det for det meste være et karakteristika der viser en bedragerisk butik. Køb med gængse betalingskort er dog omsluttet af en bestemmelse, der beskytter os overfor uoprigtige internet outlets.\nVi foreslår generelt køb med kort eller MobilePay. Som en alternativ mulighed bør du anvende et tilbud som f.eks. ViaBill, forudsat du higer efter at godtgøre beløbet ude i fremtiden.\nInden nogen handler Branddør i Skjern hos en e-handler kunne man ideelt set se på netbutikkens forretningsbetingelser, men det er bare et tidskrævende arbejde.\nEn anden valgmulighed kan derfor være at finde ud af om online forretningen er e-mærke tilsluttet, eftersom det ofte er et tegn på at e-butikken opretholder de opstillede regler, og at e-forhandleren af og til undersøges af sagkyndige der mestrer de gældende regler. Dette er desuden en god anledning til en hjælpende hånd, for så vidt du møder problemer med dit køb.\nTillige kan det være til hjælp at du er sat ind i de væsentligste regler der gælder for købet, som eksempelvis den returrettighed på Branddør i Skjern webbutikken bruger. I den forbindelse er det tillige afgørende, at man når som helst opbevarer ens kvitteringsmail, så man en anden gang kan bekræfte bestillingen, hvad end du leder efter et produkt til en voksen eller et barn.\nTrustpilot leverer en række strålende muligheder for at studere en række aktuelle kunders kritik og på grund af dette er det en hjælp, at du betragter internet selskabets Branddør i Skjern anmeldelser forinden du køber.\nFacebook præsterer desuden rigtig gavnlige løsninger til at få indblik i internet virksomhedens kundetilfredshed. Foruden det ser vi en del online butikker hvor folk kan frembringe en bedømmelse af virksomhedens service, hvilket ydermere bør drages fordel af til at få et indtryk af kundetilfredsheden.\nVores hjemmeside er finansieret af reklameindtægter. Vi arbejder sammen med en hel del butikker på nettet hvori vi formidler firmaernes varer, og indhenter godtgørelse når vores brugere realiserer et køb.\nVejledning omkring Branddør i Skjern og internet webshops opretholdes jævnligt, men man kan ikke stille os ansvarlig for ændringer der måtte være udarbejdet efter sidste opdatering af de anvendte informationer.


Urolighederne i Tunesien er opmuntrende, når man sammenligner med de øvrige konflikter i regionen | Information\nUrolighederne i Tunesien er opmuntrende, når man sammenligner med de øvrige konflikter i regionen\nSyv år efter at Det Arabiske Forår ramte Tunesien, er demokrati kommet til landet. Men økonomien halter stadig bagefter. Derfor går tuneserne på gaden igen\nDet er kun et par dage siden, at den tunesiske stat fejrede den revolution, der 14. januar 2011 sendte den daværende autokrat, Zine El-Abidine Ben Ali, og hans nepotistiske fætter og kusine-regime i eksil efter landsdækkende uroligheder.\nDet blev begyndelsen til det såkaldte arabiske forår, som førte til regimeskifte i Egypten, Libyen og Yemen, rystede Bahrain og førte til Mellemøstens hidtil mest tragiske borgerkrig i Syrien.\nI denne mosaik af kaotisk vold, der har ændret det politiske landskab i den arabiske verden, har Tunesien været fremhævet som den solstrålehistorie, der bekræftede vores vestlige forestillinger om, at det lader sig gøre at påføre et muslimsk land den protestantiske version af borgerligt demokrati.\nEn kvartet af institutioner – Fagbevægelsen UGTT, arbejdsgiverorganisationen UTICA, menneskerettighedsorganisationen LTDH samt den nationale advokatforening Ordre National des Avocats de Tunisie – fik Nobels Fredspris i oktober 2015, i øvrigt nogenlunde samtidig med at Tunesien fik sin ottende regering af i alt ni siden revolutionen.\nOg det ville ikke undre, hvis den 42-årige Youssef Chaled, der siden august 2016 har ledet en koalitionsregering med fire partier, spændende fra islamisterne til sekulære venstreorienterede, spørger sig selv, om der er noget at fejre.\nSiden 3. januar og indtil i søndags har Tunesiens største byer været rystet af protester mod hans finanslov for 2018, der indebar momsforhøjelser og prisstigninger på dagligvarer, medicin og elektricitet og brændstof kombineret med en rundbarbering af de offentlige udgifter – det hele efter aftale med Den Internationale Valutafond (IMF) og Verdensbanken som betingelser for nye lån på i alt 820 millioner dollar til den trængte økonomi.\nGælden udgør i forhold til bruttonationalproduktet (BNP) 70 procent, og statens budgetunderskud for sidste år var rekordhøjt på mere end seks procent af BNP. Og hverken Verdensbanken eller IMF er sentimentale långivere – de er liberalister, der vil se resultater på bundlinjen.\nDemonstrationer mod politikernes indgreb\nMindst 850 mennesker er anholdt under uroligheder med plyndringer, anført af venstreorienterede partier og unge, partiløse aktivister under parolen ’Hvad venter vi på?’, men det siger også noget om Tunesien, at kun en enkelt er meldt dræbt af tåregas. Og det siger noget om den politiske samtale, at regeringen har forsøgt at imødekomme demonstranterne med en ’reformpakke’ svarende til 450 millioner danske kroner, der skal fordeles til de fattigste grupper – enlige mødre, syge og handicappede.\nOm det hjælper, vil de kommende dage og uger vise – mandag og tirsdag var der forholdsvis roligt i hovedstaden Tunis, mens partierne i regeringen og udenfor diskuterer med hinanden og sig selv – således har fremtrædende politikere i det islamistiske parti Ennahda, der deltager i koalitionsregeringen, opfordret til en ’revurdering’ af den vedtagne finanslov.\nDe protesterende grupperinger har opmuntret af det tilsyneladende politiske vægelsind bebudet nye demonstrationer, og situationen kan ende i en ny regeringskrise.\nOg dog er der belæg for at kalde urolighederne opmuntrende, når man sammenholder dem med de øvrige sociale, politiske og sekteriske konflikter i regionen. Demonstrationerne er vendt mod regeringens indgreb, men ikke mod det parlamentariske system som princip.\nHolder islamister i skak\nGadekampenes brutalitet – tåregas er ikke morsomt – er nærmest en opvisning i høflige tilrettevisninger, når den sammenlignes med eksempelvis det iranske politis håndtering af tilsvarende sociale uroligheder omkring og lige efter nytår, og – vigtigst – der finder en civiliseret samtale sted mellem islamistiske og sekulære kræfter.\nDer er masser af gode grunde til, at tuneserne er sure på deres ledere.\nKorruption og nepotisme florerer stadig, og mangelfuld eller ingen planlægning for økonomisk udvikling af landets udkanter er på syvende år et permanent problem med deraf følgende radikalisering, og uligheden er voksende med stigende inflation, en ungdomsarbejdsløshed i nærheden af 30 procent.\nI den prisme er Tunesien et næsten lige så mellemøstligt land som de øvrige – og økonomisk hårdt ramt af to voldsomme terroraktioner i 2015 mod turistmål, der næsten har nulstillet turismen.\nMen når det er sagt, er der grund til at påpege, at der faktisk er noget at fejre. Tunesien er det eneste arabiske land, der har afvist sekterismen som politisk våben. Der er lommer af ekstremistiske islamister, men Ennahda-partiet, der fik flertal umiddelbart efter afsættelsen af Ben Ali og efter valget i 2014 er næststørste parti efter det sekulære Nidaa Tounes, og har rødder i Det Muslimske Broderskab, har også en intellektuelt funderet og politisk begavet leder – Rached Ghannouchi – der har forstået, at samtale er bedre end skænderi og samarbejde bedre end slagsmål, når det gælder fordeling af samfundsmagt. Og så længe islamisterne følger hans kurs, vil det ikke gå helt ad helvede til.\ndemonstrationerdemokratiøkonomisk vækstDet Arabiske Forår\n17. januar, 2018 - 00:17\nDen nuverende regering er ikke den bedste, det viser bare at revolutionen er "une revolution bourgeoise" en borgelig revolution. Det er brug for mere vægt til befolkningen helt sikkert. Men kommer snart nyt valg i 2019, så vil vi se om folket vælger rigtig. Under alle omstændigheder, jeg mener "det arabiske forår" kan udvikler sig positiv alle steder. Den insistering har Saudier og andre i at lukke for "Al Jazeera" viser at det virker. Den nuverende regering siger at det mangler erfaring i statsstyring, det er også rigtig, der findes ikke " arkiver for demokratisk styring" i landet. I hvertfald har gjort noget for at dempe for optøjerne: der har indført gratis ret til at blive behandlet ved sygdom og andre tiltage.\nElisabeth Christiani og Viggo Okholm anbefalede denne kommentar


21 - Frenkie De Jong - fcbarcelona.dk\nIndlæg af Michman » tors jan 24, 2019 6:20 pm\nNu er knægten jo Barca spiller.. Så hermed får han lige en tråd.\nHan har spillet for Ajaxs første hold siden 2016 hvor han har spillet 42 kampe og scoret 5 mål.\nHan har fået 5 kampe for Holland indtil videre.\nIndlæg af Antimadridista » tors jan 24, 2019 6:57 pm\nhttps://www.fcbarcelona.dk/Nyheder/de-j ... diola.html\nNogle udmærkede bevæggrunde og formuleringer han kommer med. Samt grundigt forarbejde.\nIndlæg af Piquénbauer » fre jan 25, 2019 8:48 am\nIndlæg af Rb88 » fre jan 25, 2019 10:36 am\nSidst jeg var så spændt på en spiller var Arthur og så Neymar.\nIndlæg af Drake » fre jan 25, 2019 9:31 pm\nMen hvad for en rolle er han tiltænkt?\nEr det den fremtidig afløser for Bussi, eller for Rakitic, eller en Iniesta arvtager ?\nUmiddelbart ville jeg synes det er synd at bruge ham som DM.\nIndlæg af Rb88 » fre jan 25, 2019 10:03 pm\nKan han ikke bare være tiltænkt en fremtidig cm/com.. Jeg tror vi skal stoppe det her med at finde den "nye" xavi, Iniesta, bus, Messi osv. Alle spillere er unikke og ingen 2 spillere spiller den samme position på samme måde. Jeg tænker han skal spille cm som start. Så kan han testes som CDM når bus skal have hvil så man har indikationer om fremtiden men nu er her går der alligevel tid på bussen stopper jo\nOg jeg mener det samme om Arthur. Han skal ikke nødvendigvis være en xavi klon. At han har dele af xavi og Ini i sit spil er helt okay\nIndlæg af Antimadridista » fre jan 25, 2019 10:18 pm\nRb88 skrev: Kan han ikke bare være tiltænkt en fremtidig cm/com.. Jeg tror vi skal stoppe det her med at finde den "nye" xavi, Iniesta, bus, Messi osv. Alle spillere er unikke og ingen 2 spillere spiller den samme position på samme måde. Jeg tænker han skal spille cm som start. Så kan han testes som CDM når bus skal have hvil så man har indikationer om fremtiden men nu er her går der alligevel tid på bussen stopper jo\nSer ham umiddelbart som en anelse mere offensiv end Bussu..!\nIndlæg af Rb88 » fre jan 25, 2019 10:37 pm\nEnig. Ser ham som en mere regulær midt som jeg os ser Arthur. Ser ikke at nogen af dem nu og her har det offensive som Ini havde. Men det er os okay. Vi kan sagtens skabe noget offensivt alligevel. Jeg ser derimod at vi i de 2 kan få en sindssyg stærk pasnings midtbane samtidigt med begge spillere evner at sætte en mand og gå fremad\nIndlæg af whidgee » søn jan 27, 2019 4:55 pm\nDe Ligt og De Jong ser ikke alt for gode ud lige nu mod Feyenoord\nIndlæg af emo » søn jan 27, 2019 5:43 pm\nGør ingen for Ajax. Kolektivt kollaps og skide godt spil fra Feyenoord!\nIndlæg af Drake » søn jan 27, 2019 10:01 pm\nHvad synes folk om at der både skulle Bartomeu, Messi og Neymar's sms'er, til at overtale De Jong til at komme til os?\nIndlæg af emo » søn jan 27, 2019 10:02 pm\nDen med Messi tror jeg er en and. God medie historie. Nogle medier dementerer det mens andre påstår at det er sandt. Jeg personligt tror ikke på det. Messi som ikke kan engelsk, skulle ringe til en gut og "overtale" ham til at spille for Barca. Argh!\nIndlæg af whidgee » søn jan 27, 2019 10:04 pm\nEr det ikke hans far der har udtalt det?\nIndlæg af emo » søn jan 27, 2019 10:08 pm\nSkal nok passe at nogle medier skriver det. Men så er der nogen der skriver at det aldrig haft fundet sted. Hvis det er hans far så må der være nogle direkte kilder? For husker det vidst som om at han skulle have sagt det i et tv show, og det må man have et eller andet sted.\nIndlæg af whidgee » søn jan 27, 2019 10:10 pm\nNu kaj jeg ikke hollandsk, men værsågod: https://twitter.com/FutbolStanV2/status ... 2470151168


Afdans 19/20 aflyst\nFritz mestrer alle stilarter. Han startede som 10-årig med at danse standard/latin og&nbsprock´n´roll. Senere kom stilarter&nbspsom Hiphop, Jazz og meget andet på programmet, og &nbspallerede som 15-årig startede Fritz selv med at undervise i dans. Musikindustrien fik hurtigt øjnene op for Fritz og både danske og udenlandske bands begyndte at benytte ham som danser og/eller koreograf. Blandt disse kan nævnes:&nbspJoey Moe, Aqua, Camille Jones, Infernal, Barcode Brothers, Hampenberg, Me & My, Tiggy, Zindy, Sound of Seduction, Ann Lee, Samantha Fox&nbspog Cut´N´Move.\nFritz&nbsphar en national og international karriere, som har ført ham verden rundt med forskellige shows, bl.a. verdens største live TV-show "Miss World Final" med ikke færre end 400 mio. seere og som koreograf ved diverse modeshows.\nFritz startede i 2008 Love2dance og er således den stolte og glade ejer. Fritz underviser også selv på skolen, og på hans timer er der altid plads til grin, samtidigt med at du lærer en fed koreografi.\nLidt video med Fritz fra en klasse (bemærk vi lærer alt stille og roligt, mens vi har det sjovt og på det niveau du tilmelder dig)\nFit and Jump® (166)\nFit and Jump® (397)\nFit and Jump® (762)\nFunky Mamas (og Papas) (224A)\nFunky Mamas (og Papas) (224B)\nFunky Mamas (og Papas) (396)\nHip hop (221)\nHip hop (392)\nHip hop (433)\nHip hop (481)\nLyngby/Gyngemose/Solrød/Køge/Rødovre, mail: - info@love2dance.dk


Forslag. Lov om udbygning af Fynske Motorvej syd om Odense - PDF\nDownload "Forslag. Lov om udbygning af Fynske Motorvej syd om Odense"\n1 2013/1 LSF 26 (Gældende) Udskriftsdato: 8. oktober 2016 Ministerium: Transportministeriet Journalnummer: Transportmin. Fremsat den 2. oktober 2013 af transportministeren (Pia Olsen Dyhr) Forslag til Lov om udbygning af Fynske Motorvej syd om Odense 1. Transportministeren bemyndiges til at udbygge hovedlandevej 40, Fynske Motorvej, E20, fra Motorvejskryds Odense til ca. 2 km øst for tilslutningsanlæg nr. 53, Odense Vest, fra 4 til 6 spor. Stk. 2. Strækningen, der omfattes af stk. 1, fremgår af lovens bilag På den i 1, stk. 1, nævnte strækning kan Vejdirektoratet pålægge byggelinjer med en indbyrdes afstand på op til 120 m. Reglerne om byggelinjer, jf. kapitel 4 i lov om offentlige veje, finder tilsvarende anvendelse på byggelinjer pålagt i medfør af denne lov. 3. Transportministeren kan i særlige tilfælde efter anmodning fra ejeren ekspropriere en ejendom, der berøres særligt indgribende af det i 1, stk. 1, nævnte projekt, før tidspunktet for de ordinære ekspropriationer. 4. Vejdirektoratet eller den, som Vejdirektoratet bemyndiger hertil, kan på privat ejendom foretage de arkæologiske forundersøgelser, der er nødvendige for anlægsarbejdet, jf. 1. Stk. 2. Vejdirektoratet eller den, som Vejdirektoratet bemyndiger hertil, skal mindst 28 dage før gennemførelsen af undersøgelser efter stk. 1 give besked til de berørte grundejere eller brugere. Hvis det ikke er muligt at give besked, skal oplysning herom offentliggøres i lokale medier. Stk. 3. Erstatning for skade, der måtte blive påført ejeren som følge af de i stk. 1 nævnte undersøgelser, fastsættes, hvis der ikke kan indgås aftale med ejeren herom, ved taksation efter reglerne i lov om fremgangsmåden ved ekspropriation vedrørende fast ejendom. 5. Loven træder i kraft d. 1. januar\n3 Bemærkninger til lovforslaget Almindelige bemærkninger Indholdsfortegnelse: 1. Indledning 1.1 Hovedindhold 2 Baggrund 2.1 VVM-undersøgelse og høring 3. Lovforslagets indhold 3.1 Vejanlæggets funktion og kvalitet 3.2 Linjeføring og tværprofil 3.3 Tilslutningsanlæg 3.4 Sideanlæg 3.5 Lokalvejnet og stier 3.6 Faunapassager 3.7 Erstatningsnatur 3.8 Støjreducerende foranstaltninger 3.9 Vejudstyr 3.10 Vejafvanding 3.11 Naboarealer 3.12 Plan- og beskyttelsesforhold 3.13 Fremrykket ekspropriation og adgang til arkæologiske forundersøgelser 4. Alternativer 5. Trafikale konsekvenser 5.1 Trafiksikkerhed 6. Økonomiske og administrative konsekvenser for det offentlige 6.1 Anlægs- og samfundsøkonomi 6.2 Konsekvenser for Vejdirektoratet 7. Økonomiske og administrative konsekvenser for erhvervslivet 8. Administrative konsekvenser for borgerne 9. De miljømæssige konsekvenser 9.1 Arealindgreb 9.2 Støj, luft og klima 9.3 Plante- og dyreliv 9.4 Landskab 9.5 Kulturarv og arkæologi 9.6 Friluftsliv 9.7 Overfladevand og grundvand 9.8 Ressourceforbrug 9.9 Forurenet jord 10. Forholdet til EU-retten 11. Hørte myndigheder m.v. 12. Sammenfattende skema 3\n4 1. Indledning 1.1 Hovedindhold Lovforslaget indeholder en bemyndigelse til transportministeren til at udbygge den ca. 13 km lange strækning af hovedlandevej 40, Fynske Motorvej (E20), fra Motorvejskryds Odense til ca. 2 km øst for tilslutningsanlæg Odense Vest ved Blommenslyst fra 4 til 6 spor. Lovforslaget er en udmøntning af aftalen om»en ny Storstrømsbro, Holstebromotorvejen mv.«af 21. marts 2013 mellem regeringen (Socialdemokraterne, Det Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti), Venstre, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti. Med aftalen er der afsat midler til at etablere et nyt tilslutningsanlæg 50, der skal skabe adgang fra det kommende Odense Universitetshospital til motorvejen, og som udgør 1. etape af det samlede udbygningsprojekt. Den resterende del af udbygningsprojektet vil kunne realiseres, når der bevilges midler hertil. Grundlaget for lovforslaget er hovedforslaget i Vejdirektoratets VVM-redegørelse for udbygning af Fynske Motorvej syd om Odense, som Vejdirektoratet har indstillet til Transportministeren på baggrund af en samlet vurdering af de undersøgte forslag og den offentlige høring af VVM-undersøgelsen. Udformningen af tilslutningsanlæg 50 blev dog ændret fra det foreslåede S-anlæg til et trompetanlæg som følge af de bemærkninger, der fremkom i den offentlige høring. Endvidere indeholder lovforslaget en hjemmel til at pålægge byggelinjer med en indbyrdes afstand på op til 120 m. Byggelinjer skal sikre mulighed for en fremtidig udvidelse af vejen til en større bredde, idet der inden for byggelinjerne ikke må opføres ny bebyggelse m.m. Det foreslås dertil i lovforslaget, at Vejdirektoratet, eller den, som Vejdirektoratet bemyndiger hertil, på privat ejendom kan foretage de arkæologiske forundersøgelser, der er nødvendige for anlægsarbejdet. Hermed kan de arkæologiske forundersøgelser gennemføres før detailprojekteringen og før anlægsarbejderne påbegyndes. Dermed undgås, at undersøgelserne belaster projektets økonomi eller tidsplan mere end nødvendigt. Uden denne hjemmel kan arkæologiske forundersøgelser kun gennemføres på baggrund af frivillige aftaler i tidsrummet frem til ekspropriation til vejanlægget. Endelig foreslås med lovforslaget hjemmel til transportministeren til i særlige tilfælde at fremrykke ekspropriation af ejendomme, der berøres særligt indgribende af motorvejsudbygningen. 2. Baggrund Fynske Motorvej syd om Odense blev åbnet i 1985, hvorefter der var motorvej hele vejen tværs over Fyn. På nationalt plan er motorvejen en vigtig del af det såkaldte Store motorvejs-h. På regionalt og lokalt plan benyttes vejen af både regional trafik fra oplandet til Odense og trafik af mere lokal karakter. Motorvejen er præget af stigende fremkommelighedsproblemer og uheld bl.a. ved tilslutningsanlæggene. Disse problemer forventes at blive forstærket i de kommende år. Motorvejen er en del af Europavej 20 (E20) og indgår i det transeuropæiske vejnet (TEN-T), idet den skaber forbindelse mellem de skandinaviske lande og det øvrige europæiske kontinent. Trafikken var i 2000 ca køretøjer (årsdøgntrafik). Fra 2000 og frem til 2007 var der en vækst på 4-5 pct. om året, mens trafikudviklingen i de senere år har været noget mindre. Trafikken var i 2012 på ca køretøjer (årsdøgntrafik). Frem mod 2020 forventes trafikken at stige med 2,7-3,0 pct. om året i gennemsnit. Udbygningen af motorvejen skal forbedre fremkommeligheden og trafiksikkerheden for den stigende trafik på motorvejen. Den 5. november 2003 indgik Venstre, Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Kristendemokraterne en aftale om investeringer på trafikområdet. I henhold til aftalen skulle 4\n5 Vejdirektoratet i perioden gennemføre en VVM-undersøgelse for en udbygning af Fynske Motorvej syd om Odense fra 4 til 6 spor. I ovennævnte aftale om»en ny Storstrømsbro, Holstebromotorvejen mv.«, af 21. marts 2013 noterer parterne sig, at transportministeren vil tage initiativ til at fremsætte anlægslov for udbygning af Fynske Motorvej syd om Odense, idet linjeføringen fastlægges svarende til Vejdirektoratets indstilling. I samme aftale blev det besluttet, at der vil blive afsat midler til etablering af et nyt tilslutningsanlæg 50. Et nyt tilslutningsanlæg 50 har indgået i planlægningen af det kommende Odense Universitetshospital, idet tilslutningsanlægget skal skabe direkte adgang fra hospitalet til motorvejen og er en forudsætning for linjeføringen for den kommunale forbindelsesvej til hospitalet (Munkebjergvejs forlængelse). Desuden har det været et ønske fra Odense Kommune, at tilslutningsanlægget etableres, så det kan tages i brug i forbindelse med opførelsen af hospitalet, som vil medføre store mængder tung trafik til og fra byggeriet. Finansudvalget gav den 25. april 2013 med aktstykke 81 tilslutning og bevilling til igangsættelse af anlæg af det nye tilslutningsanlæg, der har en totaludgift på 205,9 mio. kr. (2013-priser). 2.1 VVM-undersøgelse og høring Som led i udmøntningen af aftalen af 5. november 2003 om investeringer på trafikområdet har Vejdirektoratet i perioden gennemført en VVM-undersøgelse for en udbygning af Fynske Motorvej syd om Odense (Odense SØ Odense V) fra 4 til 6 spor. VVM står for»vurdering af virkninger på miljøet«. Motorvejsstrækningen syd om Odense er beliggende i Odense Kommune. Kommunen har deltaget i undersøgelsesarbejdet. VVM-undersøgelsen blev indledt med en offentlighedsfase, hvor der blev afholdt et borgermøde, og hvor borgerne blev opfordret til at indsende idéer og forslag til undersøgelsen. Vejdirektoratet modtog i alt 24 skriftlige henvendelser, som alle er indgået i undersøgelsen. Resultatet af den gennemførte VVM-undersøgelse er beskrevet i Vejdirektoratets VVM-redegørelse, som omfatter følgende 3 rapporter: Udbygning af Fynske Motorvej syd om Odense, VVM-redegørelse Sammenfattende rapport, Rapport 376, Vejdirektoratet 2011 Udbygning af Fynske Motorvej syd om Odense, VVM-redegørelse Miljø, Rapport 377, Vejdirektoratet 2011 Udbygning af Fynske Motorvej syd om Odense, VVM-redegørelse Arealer, Rapport 378, Vejdirektoratet 2011 Rapporterne kan læses på Den sammenfattende rapport blev den 14. juni 2011 sendt til Trafikudvalget til orientering (Alm. del bilag 366). Hovedforslaget i VVM-redegørelsen omfatter en udbygning af motorvejen fra 4 til 6 spor. Det nuværende tilslutningsanlæg 50 nedlægges, og der etableres et nyt tilslutningsanlæg i forbindelse med det nye Odense Universitetshospital. Tilslutningsanlæg 51 nedrives, og der anlægges et nyt tilslutningsanlæg. For at undgå at skulle nedrive de nuværende broer, bliver der ikke etableret gennemgående nødspor. Der bliver i stort omfang opsat støjskærme på bystrækningen. VVM-redegørelsen var fremlagt i offentlig høring fra den 15. juni til den 15. august Rapporterne findes på Vejdirektoratets hjemmeside. I høringsperioden har været afholdt et borgermøde i Odense den 22. juni Resultatet af høringen er beskrevet i Vejdirektoratets høringsnotat:»vvm-undersøgelse om udbygning af Fynske Motorvej syd om Odense Sammenfattende høringsnotat, 2. december 2011«, der kan læses på Vejdirektoratets forslag til udformning af et nyt tilslutningsanlæg 50 som et såkaldt S-anlæg gav under høringen anledning til debat. Region Syddanmark og Fyns Politi fremkom med en række bemærkninger 5\n6 vedrørende hensynet til trafikken til og fra det nye Odense Universitetshospital om ambulancekørsel mv. En hel række beboere i området var imod hovedforslaget, fordi Munkebjergvejs forlængelse i dette forslag skulle føres helt frem til Svendborgvej syd for motorvejen med deraf følgende gener for beboerne. Vejdirektoratet har derfor indstillet til transportministeren, at tilslutningsanlæg 50 udformes som et trompetanlæg. Trompetanlægget vurderes til at være mio. kr. billigere end S-anlægget. Vejdirektoratets forslag til udformning af et nyt tilslutningsanlæg 51 gav også anledning til debat, blandt andet fordi hovedforslaget vil medføre, at der skal eksproprieres 5-10 villaejendomme. I VVM-redegørelsen var der også fremlagt et alternativt forslag til udformning af tilslutningsanlægget i form af et såkaldt ruderanlæg, der var mindre indgribende i forhold til naboerne, men som derimod medførte forringede trafikale og miljømæssige forhold i baglandet. Der var blandt beboerne både tilhængere af det ene og af det andet forslag. Odense Kommune og Fyns Politi var imidlertid enige med Vejdirektoratet i, at hovedforslaget var det bedste forslag ud fra en samlet bedømmelse af trafikafviklingen og hensynet til det omgivende miljø. Herudover var der et generelt ønske om, at der blev gjort mest muligt for at reducere støjgenerne i boligområderne. 3. Lovforslagets indhold 3.1 Vejanlæggets funktion og kvalitet Lovforslaget omfatter en bemyndigelse til at udbygge Fynske Motorvej syd om Odense til en 6-sporet motorvej. Bemyndigelsen tænkes udnyttet således, at vejen forsøges indpasset i det omgivende miljø og landskab på en æstetisk og miljømæssigt afbalanceret måde. Den trafiksikkerhedsmæssige standard søges at være høj. Motorvejsstrækningen vil bestå af en bystrækning på ca. 8 km og en strækning i åbent land på ca. 5 km. Motorvejen forventes fortsat at have en tilladt hastighed på 110 km/t på bystrækningen. På strækningen i åbent land vil der kunne fastsættes en tilladt hastighed på 130 km/t. Beslutningen om hastighedsgrænsen på strækningen vil blive fastlagt i medfør af færdselsloven af politiet i samarbejde med vejbestyrelsen, dvs. Vejdirektoratet. Processen, der omfatter projekteringen og arealerhvervelsen, udbud i licitation og det egentlige anlægsarbejde, vil blive gennemført sådan, at projektets forløb er dokumenteret og efterfølgende evalueret. Under og efter anlægsperioden vil anlæggets effekt på trafikafvikling, sikkerhed og miljø blive evalueret. 3.2 Linjeføring og tværprofil Projektet omfatter en symmetrisk udbygning på begge sider af motorvejen omkring dens nuværende midterlinje. Såvel nuværende linjeføring som længdeprofil bevares uden ændringer. Motorvejen anlægges med to forskellige tværprofiler på henholdsvis bystrækningen og strækningen i åbent land. For at gennemføre udbygningen af motorvejen uden at få store omkostninger til opførelse af nye broer, vil de nuværende vej- og stioverføringer blive bevaret på bystrækningen. Disse overføringer har i de fleste tilfælde en fri afstand mellem søjlerne på 26 m. Det vil derfor ikke være muligt at udbygge motorvejen til 6 spor med et normalt tværprofil. Midterrabatten gøres derfor så smal som mulig, og nødsporene bliver ikke gennemgående men afbrydes ved broerne. Mellem broerne vil motorvejen således på bystrækningen blive anlagt med et tværprofil på 33,0 m bestående af 2 kørebaner á 11,5 m hver afstribet med 3 kørespor á 3,5 m og 2 kantbaner. Tværprofilet består derudover af en 2 m bred midterrabat med betonautoværn samt 2 nødspor, 2 opkanter og 2 yderrabatter. Det forudsættes, at man foretager en afgravning af skråningerne mellem overføringerne, så der bliver plads til nødspor mv. Det medfører, at der skal afgraves fra toppen af skråningen og hele vejen ned til skråningens fod ved motorvejen. 6\n7 På strækningen i åbent land forudsættes tværprofilet udformet på samme måde, som det er besluttet at anvende på motorvejen mod vest. Motorvejen vil i åbent land blive anlagt med et tværprofil på 37,5 m bestående af 2 kørebaner á 13,25 m hver afstribet med 3 kørespor á 3,75 m og 2 kantbaner. Tværprofilet består derudover af en 3 m bred midterrabat samt 2 nødspor, 2 opkanter og 2 yderrabatter á 1 m. Det skal være muligt at gennemføre mindre tilpasninger ved detailprojekteringen. 3.3 Tilslutningsanlæg Det nye tilslutningsanlæg 50 ved det kommende Odense Universitetshospital skal udformes som et såkaldt trompetanlæg. Det eksisterende tilslutningsanlæg 50 ved Svendborgvej vil blive nedlagt. I forbindelse med VVM-undersøgelsen er der gennemført en analyse af de trafikale forhold i fordelerringen i tilslutningsanlæg 51, Odense S. Analysen viser, at fordelerringen er tæt ved at være overbelastet, og at der sker et relativt stort antal uheld i den. Der er derfor undersøgt forskellige muligheder for ombygning af dette tilslutningsanlæg med henblik på at kunne løse de nuværende kapacitets- og trafiksikkerhedsproblemer. På grundlag af trafikundersøgelserne er der valgt en udformning, hvor trafikken over motorvejen fordeles på to broer over motorvejen. Broerne er forbundet med to veje parallelt med motorvejen, så der dannes 4 signalregulerede rampekryds. Ved tilslutningsanlæg 52, Odense SV, foreslås Assensvej ombygget til 4 spor hen over motorvejen. I sydgående retning etableres to ligeudspor og venstresvingsspor og i nordgående retning et ligeudspor og et venstresvingsspor. 3.4 Sideanlæg Det indgår i projektet, at der etableres en mindre samkørselsplads i umiddelbar nærhed af tilslutningsanlæg 52 i erhvervsområdet sydvest herfor. 3.5 Lokalvejnet og stier Der er ikke nogen af de eksisterende veje eller stier, som krydser motorvejen i dag, som nedlægges. Der sker dog en mindre ændring. Den eksisterende fællessti over motorvejen øst for det nuværende tilslutningsanlæg 50 ligger i vejen for det nye tilslutningsanlæg 50. Stien vil derfor blive nedlagt og erstattes af en ny sti over motorvejen. Den endelige fastlæggelse af ændringer i lokalvejnettet vil ske i forbindelse med detailprojekteringen og ekspropriationskommissionens behandling. 3.6 Faunapassager Der er i dag faunapassager ved Lindved Å og Odense Å. Ved Odense Å sker motorvejens krydsning af åen i dag på to afskilte broer. I projektet er det forudsat, at broerne udvides på ydersiden, så lysåbningen mellem broerne opretholdes uændret til gavn for folks og dyrs passage under motorvejen. Ved Lindved Å skal faunapassagen forlænges. Det sker ved, at udbygge bygværket som en tragtformet forlængelse samtidig med, at der etableres banketter, der muliggør passage for landlevende dyr. 3.7 Erstatningsnatur Udbygningen af motorvejen vil påvirke ca. 2 ha med fredskov og ca. 6,9 ha med mulig fredskov. Omfanget, udformningen og placeringen af erstatningsskov vil blive afklaret i forbindelse med detailprojekteringen efter nærmere aftale med Naturstyrelsen. Erstatningsskoven skal som udgangspunkt være mindst 110 pct. og højst 200 pct. af det areal, den skal erstatte. 7\n8 For at kompensere for de vandhuller, der forsvinder ved udbygning af motorvejen, vil ca. 10 erstatningsvandhuller blive etableret. Der anlægges ny eng på ca. 1,5 ha og ny mose på ca. 1,2 ha. Der foretages endvidere udvidelse af 6 vejvandsbassiner, så de kan udvikle sig til søer. Formålet er bl.a. at sikre, at de paddearter m.v., der lever i og omkring vandhullerne, også efter udbygning af motorvejen kan opretholdes i levedygtige bestande. Vandhullerne skal have en størrelse, udformning og placering, som bl.a. sikrer opretholdelse af den økologiske funktionalitet for de dyrearter, som findes i området og er listet på EU-habitatdirektivets bilag IV, og som EU-landene har en særlig forpligtelse til at sikre levesteder for. Placeringen af vandhullerne fastlægges ved detailprojekteringen efter nærmere aftale med Naturstyrelsen. I det omfang der skal flyttes paddeyngel/æg o.l. fra nuværende vandhuller til fremtidige erstatningsvandhuller, vil der blive søgt om tilladelse hertil, jf. bekendtgørelse nr. 330 af 19. marts 2013 om fredning af visse dyre- og plantearter og pleje af tilskadekommet vildt. 3.8 Støjreducerende foranstaltninger Der etableres ny støjafskærmning på bystrækningen i form af støjskærme eller forhøjede støjvolde. Når motorvejen ligger i afgravning, placeres støjskærmene på toppen af skråninger og ellers i kanten af motorvejen. Den præcise udstrækning og udformning af støjafskærmningen vil blive fastlagt ved detailprojekteringen. Der påregnes opsat støjskærme på i alt m fordelt på begge sider af motorvejen. Hertil kommer eksisterende støjvolde, som forudsættes forhøjet med ca. 2 m. Hovedforslaget omfatter støjskærme med en højde på 4 meter. Støjskærme ved motorvejsramper bliver dog på 3 m. Udbygningen af motorvejen omfatter anvendelse af støjreducerende slidlag på bystrækningen. Valg af type af støjreducerende slidlag og udstrækning heraf vil blive fastlagt ved detailprojekteringen. Vejdirektoratet kan yde tilskud til facadeisolering for særligt støjramte boliger. Ved boliger med en støjbelastning på mere end 73 db ydes tilskud på 90 pct. af udgifterne, ved et støjniveau på mellem 68 og 73 db ydes tilskud på 75 pct., og ved et støjniveau på mellem 63 og 68 db ydes tilskud på 50 pct. Vejdirektoratet har dog fastsat et maksimalt tilskudsbeløb, som pr. 4. kvartal 2012 er ca kr. inkl. moms (byggeomkostningsindeks 130,2). Udpegning af boliger, der tilbydes tilskud til støjisolering samt tilhørende tilskudsprocent, fastlægges af Vejdirektoratet. 3.9 Vejudstyr Motorvejen vil blive udstyret med vejtavler, autoværn, kantpæle, nødtelefoner, trafikregistreringsudstyr og vintervarslingsudstyr. Afmærkning på kørebanen vil blive udført med reflekterende afmærkning. Som noget nyt etableres der belysning på størstedelen af motorvejens bystrækning for at forbedre trafiksikkerheden. Desuden etableres belysning ved kryds og rundkørsler ligesom i dag. Der vil endvidere blive etableret et trafikledelsessystem i anlægsperioden. Trafikledelsessystemet skal anvendes til at styre og regulere trafikken samt til at overvåge trafikafviklingen på motorvejen i anlægsperioden for at sikre en hurtig indsats ved ulykker eller hændelser, som kan skabe gener for trafikafviklingen. Der vil i det videre arbejde foregå en detaljeret planlægning af beredskab og trafikafvikling med de berørte kommuner, politiet og redningstjenester Vejafvanding Der etableres et nyt afvandingssystem for at kunne aflede den øgede mængde vejvand som følge af udbygningen. Motorvej og ramper udføres overalt med kantopsamling og nedløbsbrønde langs nødsporet. Der etableres et lukket system med tværledninger og hovedledninger, der leder vandet til vejvandsbassiner. 8\n9 Afledningen af vejvandet til vandløb mv. kræver tilladelse efter miljøbeskyttelsesloven. I tilladelserne vil der blive fastlagt nærmere vilkår for afledningen. Den endelige dimensionering, udformning og placering af regnvandsbassinerne vil ske i overensstemmelse med disse vilkår Naboarealer Motorvejen og dens tilslutningsanlæg grænser op mod omkringliggende bebyggelser, erhvervsområder, stianlæg og større ledningsanlæg. Vest for tilslutningsanlæg 51 kommer motorvejen tæt på en række kolonihaver (Haveforeningen Lilletoften) beliggende på motorvejens nordside mellem Dalumvej og Odense Å. Forskellige ledninger løber langs med eller krydser motorvejen. Det drejer sig om ledninger til naturgas, fjernvarme, regn- og spildevand, drikkevand, lyslederkabler og el. Desuden løber en dobbelt 400 kv højspændingsledning langs en del af motorvejens sydside. Der er generelt træbevoksning på skråninger og arealer op mod beboelsesområderne langs motorvejen på bystrækningen. Det forudsættes i projektet, at man foretager en afgravning af skråningerne på bystrækningen, så der bliver plads til det ekstra kørespor. Lovforslaget giver mulighed for at pålægge byggelinjer med en indbyrdes afstand på op til 120 m, jf. bemærkninger til lovforslagets 2. For at gennemføre anlægsarbejderne er det nødvendigt at disponere over arbejdsarealer. Disse reetableres og afleveres efter endt brug tilbage til ejerne Plan- og beskyttelsesforhold Det vurderes, at udvidelsen af motorvejen vil medføre en række konsekvenser for Natura 2000-området ved Odense Å og Lindved Å, fredningerne af Odense Ådal og Dalumgård, naturområder omfattet af naturbeskyttelseslovens 3, åbeskyttelseslinjer omkring Odense Å og Lindved Å, samt beskyttede jorddiger og arealer belagt med fredskovpligt, jf. afsnit 6 om de miljømæssige konsekvenser. Motorvejen går endvidere gennem områder med drikkevandsinteresser og områder med særlige drikkevandsinteresser. Odense Kommune har tilkendegivet, at der kan forventes meddelt de nødvendige tilladelser og dispensationer fra kommunen til gennemførelse af vejanlægget efter planloven, naturbeskyttelsesloven, vandløbsloven og museumsloven. Naturstyrelsen har meddelt sin principgodkendelse af projektet i henhold til naturbeskyttelseslovens 20. De konkrete tilladelser og dispensationer, der er nødvendige for anlæggets gennemførelse, herunder dispensationer fra gældende lovgivning, vil blive søgt løbende i forbindelse med projekteringen af anlægget Fremrykket ekspropriation og adgang til arkæologiske forundersøgelser De ordinære ekspropriationer til vejanlæg af denne type kan normalt forventes gennemført 1½-3 år efter vedtagelsen af en anlægslov, da ekspropriationerne først kan gennemføres, når Vejdirektoratet har udarbejdet et detailprojekt, og ekspropriationskommissionen har afholdt de nødvendige besigtigelser. Der kan forekomme situationer, hvor det efter anmodning fra ejeren vil være hensigtsmæssigt at ekspropriere en ejendom før tidspunktet for de ordinære ekspropriationer. Et eksempel på en sådan situation kan være, at ejeren af en ejendom, der med stor sandsynlighed skal totaleksproprieres som følge af vejanlægget, af økonomiske eller sociale årsager, fx sygdom, alder, familieforøgelse, arbejdssituation mv. har behov for at afhænde sin ejendom. Da det kan være umuligt at sælge en ekspropriationstruet ejendom på almindelige vilkår, kan ekspropriation være nødvendigt. 9\n10 Et andet eksempel kan være, at fremrykket ekspropriation kan afværge væsentlige økonomiske konsekvenser for anlægsmyndigheden, eksempelvis som følge af, at en grundejer vil foretage ændringer af sin ejendom, der vil fordyre en senere ekspropriation væsentligt. Der er derfor indsat en hjemmel til ekspropriation før tidspunktet for de ordinære ekspropriationer i lovforslaget. I forbindelse med projektering af nye vejanlæg eller ændringer af bestående vejanlæg gennemføres arkæologiske forundersøgelser for at få en indikation af, om der er sandsynlighed for at støde på arkæologiske fund i forbindelse med anlægsarbejderne. På baggrund heraf fastlægges, hvor der i givet fald skal gennemføres egentlige arkæologiske udgravninger. Hvis det vurderes, at der er behov for at foretage arkæologiske forundersøgelser, er det mest hensigtsmæssigt, at disse undersøgelser gennemføres før detailprojekteringen og før anlægsarbejderne påbegyndes, så den tid, der anvendes til forundersøgelserne, ikke belaster projektets økonomi eller tidsplan mere end nødvendigt. Arkæologiske forundersøgelser kan bestå i, at der trækkes et antal søgegrøfter på det berørte areal. Søgegrøfterne graves med en gravemaskine og lægges som regel med ca. 15 m mellemrum. Søgegrøfterne varierer fra 2-3 m i bredden og dybden er afhængig af muldlagets tykkelse. Der kan typisk afdækkes ca m 2 pr. dag. Forundersøgelser i middelalderlige kulturlag forløber anderledes, idet disse oftest vil ske i form af analyse af boreprøver, søgegrøfter og/eller udgravning af mindre felter, der kan belyse eventuelle kulturlag. Hvis man efter de arkæologiske forundersøgelser eller anlægsmyndighedens detailundersøgelser støder på væsentlige fortidsminder, er konsekvensen, at der skal tages stilling til spørgsmålet om arkæologiske undersøgelser. Fastlæggelsen af behovet for arkæologiske forundersøgelser vil foregå i samarbejde med Kulturstyrelsen (de lokale statsanerkendte museer). De nævnte arkæologiske forundersøgelser vil kunne medføre, at f.eks. landbrugsarealer ikke vil kunne benyttes i en kortere eller længere periode. Der er derfor behov for en hjemmel til at kunne foretage disse undersøgelser, selvom de medfører ulemper for ejerne af de pågældende arealer. Henset til indgrebets omfang er det ikke sikkert, at det er muligt mod erstatning at opnå en frivillig aftale med lodsejeren om at kunne disponere over et givent område. Det skyldes navnlig, at det kan være vanskeligt at blive enige om, hvilken erstatning, der skal ydes til lodsejeren, når anlægsmyndigheden ikke har noget alternativ til en frivillig aftale. Efter gældende ordning kan de arkæologiske forundersøgelser - hvor der ikke kan indgås en frivillig aftale - kun gennemføres efter besigtigelsesforretningerne, der er et led i ekspropriationsprocessen. Det betyder, at de først kan foretages, når der foreligger en anlægslov med ekspropriationshjemmel for den pågældende strækning. Det foreslås derfor, at der skabes hjemmel i anlægsloven til, at anlægsmyndigheden kan få foretaget de nævnte arkæologiske forundersøgelser, således at disse kan foretages uafhængigt af ekspropriationsprocessen, men således at den private ejer af arealet, hvis der ikke kan indgås aftale med ejeren herom, får fuld erstatning efter reglerne i loven om fremgangsmåden ved ekspropriation vedrørende fast ejendom. De arkæologiske forundersøgelser vil søges foretaget, så de er til mindst mulig gene for de berørte grundejere. Da de arkæologiske forundersøgelser i visse tilfælde har karakter af ekspropriation, skabes der med bestemmelsen i overensstemmelse med grundlovens 73 mulighed for at foretage ekspropriation. Det fremgår af grundlovens 73, at ejendomsretten er ukrænkelig, og at ingen kan tilpligtes at afstå sin ejendom uden, hvor almenvellet kræver det. Det kan kun ske ifølge lov og mod fuldstændig erstatning. 10\n11 4. Alternativer Der er i VVM-undersøgelsen vurderet følgende andre muligheder for udformning af den udbyggede motorvej: Ingen udbygning af motorvejen det såkaldte 0 (»nul«) alternativ. Mindre udbygninger af motorvejen det såkaldte 0+ (»nulplus«) alternativ. Udbygning af den kollektive trafik i stedet for en udbygning af motorvejen det såkaldte K+ alternativ. Vejdirektoratet har ud fra en samlet vurdering af de trafikale, vejtekniske, trafiksikkerhedsmæssige, miljømæssige og økonomiske konsekvenser ikke fundet grundlag for at anbefale løsningsmulighederne. Derudover er der taget stilling til en række andre undersøgte muligheder for den konkrete udformning mv. af den udbyggede motorvej: Bibeholdelse af eksisterende tilslutningsanlæg 50 Anlæg af ruderanlæg med forbindelsesveje ved tilslutningsanlæg 51 Lukning af tilslutningsanlæg 51 Bibeholdelse af skråningerne på bystrækningen Videreførelse af nødspor bag om brosøjler. Vejdirektoratet har ud fra en samlet vurdering af de trafikale, vejtekniske, trafiksikkerhedsmæssige, miljømæssige og økonomiske konsekvenser ikke fundet grundlag for at anbefale løsningsmulighederne. Der kan læses nærmere om de undersøgte muligheder og begrundelsen for denne vurdering på www. vejdirektoratet.dk. 5. Trafikale konsekvenser Trafikbelastningen på motorvejen syd om Odense varierer mellem og biler i årsdøgntrafik (2012) på den centrale strækning mellem Svendborgmotorvejen og tilslutningsanlæg 52, Odense SV, ved Assensvej. Frem til 2007 var der en vækst i trafikken på 4-5 pct. om året, dog har trafikudviklingen siden 2008 været noget mindre. Der er allerede i dag trængselsproblemer i myldretiden på motorvejen og i tilslutningsanlæggene. Disse problemer forventes at blive forværret i de kommende år, hvis der ikke gennemføres en udbygning af motorvejen. Der er gennemført beregninger af trafikkens forventede udvikling frem til 2020 uden udbygning af motorvejen. På motorvejen forventes trafikken i perioden at stige mellem pct., svarende til en årlig stigning på 2,7-3,0 pct. På strækningen mellem tilslutningsanlæg 50, Hjallese, og tilslutningsanlæg 51, Odense S, forventes trafikken at stige fra til køretøjer. I en situation med udbygning af motorvejen forventes trafikken på samme strækning at stige til køretøjer, dvs. 14 pct. mere i forhold til situationen, hvor motorvejen ikke udbygges. Forøgelsen skyldes, at fremkommeligheden på motorvejen forbedres. Der er med de gennemførte trafikberegninger gjort en række antagelser om den forventede trafikvækst frem til 2020, bl.a. baseret på, hvordan trafikken gennem en række år har udviklet sig. Trafikvæksten er i disse år imidlertid ikke så kraftig, som man har været vant til. Derfor er der en vis usikkerhed knyttet til de anvendte vækstforudsætninger. Odense Kommunes etablering af Munkebjergvejs forlængelse medfører nye og hurtigere ruter via motorvejen til bl.a. Rosengårdcenter-området. Således flytter omkring bilture fra Middelfartvej og Ring 2 til motorvejen syd om Odense. Svendborgvej og Stenløsevej nord for motorvejen opnår en betydelig aflastning. Der er foretaget en beregning af det samlede gennemsnitlige antal kørte km og omfanget af tidsbesparelser pr. døgn. Resultatet er, at antallet af kørte km stiger med ca km pr. dag i forhold til 0-alter- 11\n12 nativet, mens de eksisterende trafikanters samlede tidsforbrug reduceres med ca timer pr. dag. Den tidsmæssige gevinst vil være størst i trængselssituationerne i myldretidstimerne. 5.1 Trafiksikkerhed Der er i perioden sket 128 uheld på strækningen. Der har været 23 personskadeulykker med 1 dræbt, 9 alvorligt og 13 lettere tilskadekomne på selve motorvejen. Der er foretaget en analyse af uheldene på strækningen. Analysen viser, at der er en særlig koncentration af uheld på motorvejen omkring frakørslerne ved Assensvej (tilslutningsanlæg 52) og Stenløsevej (tilslutningsanlæg 51) samt på selve tilslutningsanlæggene. Der er 5 strækninger og ét tilslutningsanlæg, der vurderes at være særligt uheldsbelastede. Der er flest uheld på strækningen øst og vest for afkørslen ved Assensvej (tilslutningsanlæg 52). På grund af de forbedringer, der gennemføres af motorvejsanlægget og af tilslutningsanlæggene, forventes antallet af uheld på de pågældende lokaliteter at falde. Den forbedrede fremkommelighed på motorvejen som følge af udbygningen betyder, at der trækkes trafik fra alternative ruter ad det almindelige vejnet til motorvejen. Overflytningen af trafik til motorvejen forventes også at give en forbedring af trafiksikkerheden på det øvrige vejnet. Den primære trafiksikkerhedsmæssige effekt forventes opnået ved, at antallet af bagendekollisioner og ulykker ved vognbaneskift reduceres, da der vil opstå færre kødannelser efter en udbygning af motorvejen. 6. Økonomiske og administrative konsekvenser for det offentlige 6.1 Anlægs- og samfundsøkonomi Anlægsoverslaget for udbygning af Fynske Motorvej syd om Odense er udarbejdet efter Transportministeriets retningslinjer for ny budgettering af anlægsprojekter på vej- og baneområdet, jf. akt 16 af 24. oktober Anlægsoverslaget er opgjort på 4 niveauer: Fysikoverslag, basisoverslag, ankerbudget (projektbevilling) og samlet anlægsbudget. Fysikoverslaget er udarbejdet ved hjælp af Vejdirektoratets overslagssystem. Det vil sige, at det er baseret på teoretiske mængder fra det foreliggende skitseprojekt og enhedspriser og erfaringer fra de seneste sammenlignelige anlægsarbejder. Basisoverslaget er behæftet med usikkerhed, da udgifter til bl.a. ekspropriationer, jordarbejder og asfaltarbejder ikke kan beregnes præcist på forhånd. Projektets detaljerede udformning, mængder m.v. kendes først på et senere tidspunkt, ligesom udviklingen i priserne på ejendomsmarkedet og konjunktur- og konkurrencesituationen på licitationstidspunktet er af væsentlig betydning for anlægsudgifternes endelige størrelse. I henhold til principperne for ny anlægsbudgettering har det eksterne rådgivningsteam Deloitte m. fl. for Transportministeriet gennemført en ekstern kvalitetssikring, som har omfattet en vurdering af Vejdirektoratets økonomiske overslag, risikostyring, samfundsøkonomiske analyse samt projektorganisering og udbudsstrategi. Den overordnede konklusion af kvalitetssikringen er, at der ingen vægtige grunde er til, at der ikke kan træffes beslutning om at gå videre med projektet på baggrund af det af Vejdirektoratet fremlagte beslutningsgrundlag. Den eksterne kvalitetssikring har dog medført nedjusteringer af det i VVM-redegørelsen anførte anlægsoverslag med hensyn til brooverføringer, autoværn og trafikledelse. Nedjusteringen af det samlede anlægsoverslag som følge af disse korrektioner er 12,2 mio. kr. i 2013-priser (indeks 183,38). Der er på den baggrund udarbejdet et korrigeret basisoverslag for udbygningen af Fynske Motorvej syd om Odense på 1.495,0 mio. kr. (2013-priser, indeks 183,38). I overslaget indgår udgifter til etablering af vejanlægget, arealerhvervelse, projektering, tilsyn og administration, men ikke moms. 12\n13 I henhold til ny anlægsbudgettering bevilges basisoverslaget tillagt 10 pct. til Vejdirektoratets gennemførelse af projektet (ankerbudgettet). Ved indbudgetteringen på finansloven afsættes yderligere en central reserve på 20 pct. til Transportministeriet. Det samlede anlægsbudget vil således udgøre basisoverslaget + 30 pct. dvs ,6 mio. kr. i 2013-priser (indeks 183,38). Tabel 1: Basisoverslag, ankerbudget og samlet anlægsbudget for hovedforslaget. Prisniveau 2013, indeks183,38. Samlet Ankerbudget Basisoverslag Anlægsbudget (basisoverslag + 10 pct.) Mio. kr. (basisoverslag + 30 pct.) Mio. kr. Mio. kr , , ,5 I første omgang, afsættes imidlertid kun midler til 1. etape af anlægsprojektet, jf. nedenfor. Projektets omkostninger og fordele for samfundet er opgjort i henhold til Transportministeriets manual for samfundsøkonomisk analyse. På baggrund af disse opgørelser er der beregnet en intern rente for projektet. Den interne rente er den rente, som opnås med den investerede kapital, når alle omkostninger og fordele opgøres over den samlede samfundsøkonomiske beregningsperiode på 50 år. Den er således udtryk for projektets samfundsøkonomiske afkast i løbet af projektperioden. Den interne rente skal mindst svare til den samfundsøkonomiske kalkulationsrente, der på beregningstidspunktet var 5 pct., for, at projektet har et positivt samfundsøkonomisk afkast. Det bemærkes, at en række miljøeffekter, herunder barrierevirkning, tab af naturværdier, støj i naturområder samt arealindgreb ved anlægsprojekter, ikke værdisættes i den samfundsøkonomiske analyse. Den interne rente for det samlede projekt er beregnet til 14,8 pct. og nettonutidsværdien til 9,7 mia. kr. (2013-priser). Den samfundsøkonomiske beregning omfatter det samlede projekt inkl. den af Odense Kommune besluttede og finansierede tilslutningsvej, Munkebjergvejs forlængelse. Vejforlængelsen er medtaget, da den trafikalt set er en forudsætning for det nye tilslutningsanlæg ved Odense. I trafikaftalen af 21. marts 2013 om»en ny Storstrømsbro, Holstebromotorvejen mv.«besluttede parterne, at der afsættes midler til anlæg af et nyt tilslutningsanlæg 50 ved det kommende, nye Odense Universitetshospital syd for Odense, som udgør 1. etape af udbygningsprojektet. Finansudvalget gav den 25. april 2013 med aktstykke 81 tilslutning til igangsættelse af anlæg af det nye tilslutningsanlæg, der har en totaludgift på 205,9 mio. kr. (2013-priser). 1. etape af udbygningen af motorvejen, dvs. et nyt tilslutningsanlæg 50, har et basisoverslag på 158,4 mio. kr. i 2013-priser (indeks 183,38). På baggrund heraf er beregnet følgende overslag: Tabel 2: Basisoverslag, ankerbudget og samlet anlægsbudget for 1. etape. Prisniveau 2013, indeks 183,38. Basisoverslag Mio. kr. Ankerbudget (basisoverslag + 10 pct.) Samlet Anlægsbudget 13\n14 (basisoverslag + 30 pct.) Mio. kr. Mio. kr. 158,4 174,3 205,9 For 1. etape er den interne rente beregnet til 35,6 pct. og nettonutidsværdien til 7,4 mia. kr. (2013-priser). I den samfundsøkonomiske beregning er medregnet effekterne af den kommunale Munkebjergvejs forlængelse, hvorfor anlægsomkostningen for vejens forlængelse i den samfundsøkonomiske beregning er tillagt anlægsoverslaget for udbygningen af motorvejen. Udbygning af 1. etape af Fynske Motorvej syd om Odense, dvs. anlæg af nyt tilslutningsanlæg 50 mv., vil kunne gennemføres efter følgende tidsplan: : Detailprojektering 2014: Besigtigelse og ekspropriation : Anlæg 2016: Udbygning færdig Bevillingerne til udbygning af 1. etape fordeler sig som følger (2013-priser og indeks 183,38): Tabel 3: Årsfordelt anlægsbudget År Ankerbudget (projektbevilling) Samlet anlægsbudget mio. kr. mio. kr ,8 21, ,6 51, ,7 82, ,2 51,0 I alt 174,3 205,9 6.2 Konsekvenser for Vejdirektoratet Arbejdet forestås af Vejdirektoratet og har således primært økonomiske og administrative konsekvenser for Vejdirektoratet i forbindelse med anlæg og drift. Arbejdet med at beskrive anlægget i et detailprojekt, som kan danne baggrund for udbud, udføres af Vejdirektoratet i samarbejde med eksterne rådgiverfirmaer. Rådgivningsopgaver og anlægsarbejder udbydes efter gældende regler herfor. Vejdirektoratet og dets bygherrerådgivere fører tilsyn med entreprenørernes arbejde for at sikre, at det aftalte arbejde leveres i overensstemmelse med den aftalte kvalitet, tid og pris. Herudover skal projektforløbet styres, kontrolleres og dokumenteres. Trafikafviklingen skal overvåges og den nødvendige information formidles til trafikanter og naboer. Endelig skal trafiksikkerhedsmæssige og arbejdsmæssige indsatser gennemføres. Vejdirektoratet vil løbende undersøge og afprøve mulighederne for anvendelse af nye metoder og ny teknologi mv. med henblik på at optimere projektet trafiksikkerhedsmæssigt, miljømæssigt, økonomisk og tidsmæssigt. For at begrænse anlægsperiodens længde kan der vise sig behov for at 14\n15 udvide antallet af arbejdstimer pr. dag. Dette vil i givet fald ske efter nærmere aftale med Odense Kommune, som jf. Miljøministeriets bekendtgørelse nr af 13. juni 2012 om miljøregulering af visse aktiviteter (»miljøaktivitetsbekendtgørelsen«) er den ansvarlige myndighed vedr. støj i forbindelse med midlertidige anlægsaktiviteter mv. Til projektering, tilsyn og administration er budgetteret med ca. 18,0 pct. af de samlede udgifter til anlægsarbejder og arealerhvervelse. Heraf fordeles ca. 4,6 pct. til lønninger til Vejdirektoratets personale, ca. 8,4 pct. til omkostninger til eksterne rådgivere og ca. 5,0 pct. til øvrige driftsudgifter. Vejdirektoratets samlede anlægsbudget til udbygning af 1. etape af Fynske Motorvej syd om Odense vil efter 2013 være på 184,9 mio. kr. (2013-priser, indeks 183,38), der optages på finanslovens Anlæg af hovedlandeveje m.v. (Anlægsbev. ). Projektets bidrag til den centrale reserve på 28,4 mio. kr., svarende til 20 pct. af basisoverslaget, optages på finanslovens Anlægsreserve (Anlægsbev. ). 7. Økonomiske og administrative konsekvenser for erhvervslivet En udbygning af motorvejen vil forbedre trafikafviklingen på motorvejen syd om Odense og i Odense by i myldretiden og vil derved reducere transportudgifterne for erhvervslivet. I anlægsfasen skønnes der at være en direkte og indirekte beskæftigelse på mandår for hele strækningen og mandår for 1. etape. De afledte økonomiske virkninger vil i øvrigt primært være sparet tid og øgede kørselsomkostninger. Den sparede tid har en værdi i størrelsesordenen 400 mio. kr. i 2020 og herefter stigende som følge af væksten i trafikken. En del af tidsbesparelsen tilfalder erhvervslivet i form af reducerede transportomkostninger. De øgede kørselsomkostninger som følge af trafikanternes ændrede rutevalg efter en udbygning af motorvejen, vurderes at blive ca. 18 mio. kr. i For så vidt angår de strukturelle økonomiske virkninger for erhvervslivet kan nævnes, at en forbedret fremkommelighed normalt forventes at give positive effekter for erhvervslivet, både i form af tidsbesparelser for erhvervstrafikken og i form af fordele for de virksomhedernes ansatte, der pendler mellem arbejde og bopæl. Motorvejen vil desuden give mulighed for at pendle over længere afstande på samme tid, hvilket kan bidrage til at øge virksomhedernes rekrutteringsopland. 8. Administrative konsekvenser for borgerne Udvidelsen af motorvejen vil ikke medføre administrative konsekvenser for borgerne. For de borgere langs motorvejen, der berøres af arealerhvervelse og ekspropriation, vil der dog være midlertidige administrative konsekvenser, så længe ekspropriationsforretningerne mv. foregår. Ejerne af de berørte ejendomme vil blive inddraget direkte ved breve fra Vejdirektoratet og ekspropriationsmyndighederne. I det videre forløb i anlægsprocessen vil alle borgere i området bl.a. på løbende kunne informere sig om vejarbejdets karakter og tidsplan. 9. Miljømæssige konsekvenser I VVM-redegørelsen har Vejdirektoratet redegjort for de forventede miljømæssige konsekvenser af vejanlægget. Konsekvenserne er resumeret nedenfor. 9.1 Arealindgreb Langt de fleste ejendomme langs strækningen vil blive berørt af både permanent arealerhvervelse og af midlertidig arealerhvervelse til brug for arbejdsarealer. Omfanget af arealerhvervelsen fra ejendommene langs motorvejen er som udgangspunkt en arealstrimmel af vekslende bredde. Ved ombygning af tilslut- 15\n16 ningsanlæg og etablering af nye regnvandsbassiner samt andre tekniske anlæg, bliver det nødvendigt med en mere omfattende arealerhvervelse fra de berørte ejendomme. Rampeanlægget med fordelerring ved Stenløsevej, Volderslevvej og Dalumvej (tilslutningsanlæg 51, Odense S) vil blive ombygget. Det kræver totalekspropriation af en række beboelsesejendomme på Stenløsevej både nord og syd for fordelerringen. Der skønnes at være behov for permanent arealerhvervelse ved ekspropriation af ca. 38 ha til vejanlægget. Udbygningen vil berøre ca. 150 ejendomme. Det vurderes, at ejendomme skal totaleksproprieres. Herudover vil ca. 8 kolonihaver i Lilletoften Havekoloni blive berørt af ekspropriation i forbindelse med udbygningen. Af hensyn til gennemførelse af anlægsarbejderne skal der ske en midlertidig arealerhvervelse af ca. 30 ha til arbejdsarealer og udsætningsområder for deponering af jord i anlægsperioden. Arealerne retableres og leveres tilbage til de berørte ejendomsejere efter endt brug. Omfanget af ekspropriationer vil blive fastlagt endeligt af den ekspropriationskommission, der skal godkende projektet ved en besigtigelsesforretning. Ekspropriationer sker med hjemmel i lovforslagets 3, vejlovens 43 og efter lov om fremgangsmåden ved ekspropriation vedrørende fast ejendom, jf. lovbekendtgørelse nr af 20. november Med lovforslaget skabes i overensstemmelse med grundlovens 73 en lovhjemmel til tvangsmæssigt at erhverve de fornødne arealer til brug for udbygning af Fynske Motorvej syd om Odense. Ekspropriation kan kun ske, hvis det er nødvendigt at erhverve de pågældende arealer enten midlertidigt eller permanent for at kunne gennemføre udbygningen. Ekspropriationskommissionen foretager en tilbundsgående prøvelse af, om den enkelte ekspropriation er nødvendig. Kravet om, at ekspropriationen skal være nødvendig, er udtryk for, at det almindelige proportionalitetsprincip skal være opfyldt. Tvangsmæssig afståelse af ejendom kan således ikke gennemføres, hvis det, der tilsigtes med ekspropriationen, kan gennemføres på en for grundejeren mindre indgribende måde. Ekspropriation vil i henhold til lovforslaget ske med henblik på udbygning af motorvejen og har således et formål, der har offentlig karakter og dermed ligger inden for almenvellet. Erstatningen skal være fuldstændig, det vil sige at der skal betales en erstatning, der økonomisk stiller ejeren, som denne ville være stillet, hvis ekspropriationen ikke var sket. 9.2 Støj, luft og klima Et stort antal boliger langs motorvejen er i dagens situation støjbelastede med støj over 58 db, og et mindre antal boliger er stærkt støjbelastede med støj over 68 db. Det forhold, at motorvejen ligger i en afgravning langs en stor del af bystrækningen, medfører, at støjen i boligområderne er mindre, end hvis vejen var beliggende i samme niveau som det omgivende terræn. Hvis motorvejen ikke udvides, forventes der i 2020 at være boliger langs motorvejen, der er støjbelastede med vejstøj over 58 db. Heraf forventes 48 boliger at være stærkt støjbelastede med vejstøj over 68 db. Med en udbygning af motorvejen med de støjreducerende foranstaltninger, der foreslås i hovedforslaget, vil det tilsvarende antal boliger være på henholdsvis boliger og 26 boliger. Ca. 490 af de støjbelastede boliger er beliggende langs de større kommunale veje, hvor der ikke etableres støjafskærmning i forbindelse med udbygningen. Den udbyggede motorvej foreslås anlagt med støjreducerende slidlag på bystrækningen. Der påregnes opsat støjskærme på i alt m fordelt på begge sider af motorvejen. Hertil kommer de eksisterende 16\n17 støjvolde på 640 m, som generelt forudsættes forhøjet. Endelig vil boliger, der er udsat for et støjniveau over 63 db fra motorvejen, blive tilbudt tilskud til støjisolering. Trafikken på motorveje og øvrige veje i det åbne land kan være betydelig, men luftforureningsniveauerne er forholdsvis lave, fordi der typisk er gode spredningsforhold. Luftforureningen aftager hurtigt med afstanden fra vejen, og boligerne langs motorveje ligger typisk i en vis afstand fra vejen. Det gælder også Fynske Motorvej syd om Odense. Der er ingen overskridelse af luftkvalitetsgrænserne, hverken i dagens situation eller efter udbygningen. Niveauerne vil være langt under grænseværdierne. Emissionen af NO x, NO 2 og PM udstødning forventes at falde kraftigt fra 2008 til 2020 på grund af skærpede krav til bilernes udstødning (emissionsnormer) og på trods af stigende trafik fra 2008 til På trods af bilparkens øgede energieffektivitet i 2020 vil CO 2 - emissionen fra bilerne være ca. 4 pct. større ved en udbygning af motorvejen sammenlignet med 0-alternativet, hvor der ikke sker udbygning. Det skyldes den stigende trafik. 9.3 Plante- og dyreliv Motorvejsstrækningen passerer igennem et Natura 2000-område ved krydsningen af Odense Å og passerer tæt på samme område ved Lindved Å. Der er indarbejdet afværgeforanstaltninger i såvel anlægssom driftsfasen. Af hensyn til lysforholdene for damflagermus vil blive foretaget en tragtformet udbygning af faunapassagen ved Lindved Å, og der etableres 3 m høje skærme ved åen. Ligeledes af hensyn til damflagermusene vil der ikke blive etableret belysning på motorvejen ved åen. Et særligt overvågningsprogram vil blive gennemført under anlægsarbejderne ved udvidelse af motorvejsbroerne over Odense Å. Med de indarbejdede afværgeforanstaltninger er det vurderet, at projektet ikke vil skade habitatområdet. Alle relevante naturområder på hver side af motorvejen er blevet undersøgt i hele strækningens længde. Udbygningen vil påvirke et meget begrænset areal af beskyttet natur, og udelukkende natur, som allerede i dag er randområder. Der vil blive etableret erstatningsnatur for de områder, som vil blive inddraget ved udbygningen. På baggrund af feltundersøgelser vurderes det, at stor vandsalamander og 4 arter af flagermus findes omkring motorvejen. Alle arter er opført på EU-habitatdirektivets bilag IV liste. Listen omfatter arter, hvis bevaringsstatus ikke må forringes. Det vurderes, at projektet med de planlagte afværgeforanstaltninger (erstatningsvandhuller, erstatningsskov mv.) ikke skader den eksisterende flora og fauna inklusive bilag IV-arterne stor vandsalamander og damflagermus. 9.4 Landskab Motorvejen er i dag ført på terræn i det åbne land øst og vest for Odense. Gennem morænebakkerne i byens sydlige forstæder ligger vejen i en forholdsvis dyb afgravning. Udvidelsen af motorvejen vil påvirke det omkringliggende landskab. Påvirkningerne vurderes dog at være af mindre karakter, fordi landskabet allerede er visuelt og støjmæssigt påvirket af den eksisterende motorvej. De landskabelige udfordringer er størst ved passage af Odense Ådal og Lindved Ådal samt ved indgreb i de skovdannende beplantninger, der omgiver store dele af bystrækningen. Ved udvidelsen af broen over Odense Ådal opretholdes to separate dalbroer med en lysåbning i midten, hvilket begrænser den landskabelige barrierevirkning. De bevoksede skråninger på bystrækningen skal afgraves for at skabe plads til udvidelsen af motorvejen. Skråningerne vil blive tilplantet på ny. Indpasningen af det udvidede vejanlæg med tilslutningsanlæg inkl. vejvandsbassiner m.m. vil blive udført, så den landskabelige påvirkning er mindst mulig, og det nuværende landskabsudtryk bevares bedst 17