Bekendtgørelse om undervisningsplan for køreuddannelsen til lille bus 1) - PDF Gratis download\nDownload "Bekendtgørelse om undervisningsplan for køreuddannelsen til lille bus 1)"\n1 BEK nr 1098 af 25/11/2012 (Gældende) Udskriftsdato: 5. januar 2017 Ministerium: Transport- og Bygningsministeriet Journalnummer: Justitsmin., Rigspolitiet, j.nr Senere ændringer til forskriften BEK nr 1524 af 10/12/2015 Bekendtgørelse om undervisningsplan for køreuddannelsen til lille bus 1) I medfør af 56, stk. 5, 64, stk. 5, og efter bemyndigelse i henhold til 134 b i færdselsloven, jf. lovbekendtgørelse nr af 9. november 2012, fastsættes: 1. Undervisning af elever med henblik på erhvervelse af kørekort til kategori D1 skal foregå i overensstemmelse med undervisningsplanen for køreuddannelsen til lille bus (kategori D1), der er optaget som bilag til denne bekendtgørelse. Stk. 2. Der kan først aflægges køreprøve efter den 18. januar Bekendtgørelsen træder i kraft den 30. november Rigspolitiet, den 25. november 2012 JENS HENRIK HØJBJERG / Thorkild Fogde 1\n2 1) Bekendtgørelsen indeholder bestemmelser, der gennemfører dele af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/126/EF af 20. december 2006 om kørekort, EU-tidende 2006, nr. L 403, side 18, som senest ændret ved Kommissionens direktiv 2011/94/EU af 28. november 2011 om ændring af Europa- Parlamentets og Rådets direktiv 2006/126/EF om kørekort, EU-tidende 2011, nr. L 314, side 31. 2\n3 Bilag 1 INDHOLDSFORTEGNELSE 0. INDLEDNING 1. BUSSENS INDRETNING, UDSTYR OG DOKUMENTER 1.1 Styreapparatet Styreapparatets funktion mv. 1.2 Bremser Driftsbremser Nødbremse Parkeringsbremser Kontrol af bremser Lovbestemmelser i øvrigt om bremser 1.3 El-anlæg, lygter, reflekser, horn mv El-anlæggets funktion 1.4 Bærende dele Bærende deles funktion mv. 1.5 Motor, transmission samt energi- og miljørigtig kørsel Motorens og transmissionens funktion samt energi- og miljørigtig kørsel 1.6 Karrosseri og opbygning Karrosseri, opbygning og dets fastgørelse 1.7 Indre indretning, udsyn og særligt udstyr Ruder, spejle, udsyn mv. 1.8 Kontrolapparat Kontrolapparatets funktion 1.9 Bussens dokumenter Registreringsattest 1.10 Særlige køretøjer 1.11 Bussens betjeningsudstyr Betjeningsudstyr 1.12 Forebyggende vedligeholdelse og nødvendig reparation Vedligehold mv. 2. INDLEDENDE ØVELSER PÅ VEJ 2.1 Forberedelse til kørsel Eftersyn, indstilling mv. 2.2 Bussers spejle Særlige forhold Indstilling af spejle Anvendelse af spejle 2.3 Igangsætning og standsning ved kørebanekant Start, gearbetjening, igangsætning og bremsning 2.4 Højresving om hjørner Færdigheder ved svingning 2.5 Baglæns kørsel med målbremsning 3\n4 2.5.1 Orientering og bedømmelse af bussens længde 3. KØRETØJERS MANØVRE-EGENSKABER 3.1 Manøvre-egenskaber mv Generelt om forskellige køretøjers manøvre-egenskaber mv. 4. TRAFIKANTADFÆRD 4.1 Trafikantadfærd mv Opfattelse, reaktion, syn, helbred, andre trafikanter samt adfærd og holdninger mv. 5. VEJFORHOLD 5.1 Vejforhold mv Risikoforhold og vejenes sikkerhedsmæssige udformning mv. 6. GRUNDREGLER FOR KØRSEL MED BUSSER, HERUNDER DIMENSIONER, VÆGT OG BELÆSNING 6.1 Anvisninger for færdslen Færdselslovens gyldighed Anvisninger for kørslen 6.2 Bussers bredde, længde, højde og vægt Bussers bredde Bussers længde Bussers højde Bussers vægt Personer, bagage og gods Færdselsulykke Forsikringspligt Overladelse af køretøj til andre 6.3 Køre- og hviletidsbestemmelser samt anvendelsen af kontrolapparatet Køre- og hviletidsbestemmelserne Anvendelse af kontrolapparatet 6.4 Personbefordring mv Vejkort Erhvervsmæssig personbefordring og ikke erhvervsmæssig personbefordring med bus 6.5 Supplerende uddannelse Kvalifikationsbeviser mv. 7. UDVIDEDE ØVELSER PÅ VEJ 7.1 Øvelse Øvelse Øvelse 3 (Kørsel uden for tættere bebygget område) 7.4 Øvelse Øvelse Øvelse Øvelse 7 8. SÆRLIGE RISIKOFORHOLD I TRAFIKKEN 4\n5 9. MANØVRER PÅ KØRETEKNISK ANLÆG 9.1 Vejgreb og belæsning Vejgrebets betydning Belæsning, dæktryk mv. 9.2 Hastighed, centrifugalkraft, bremselængde og vejgrebets udnyttelse Bevægelsesenergi og hastighed Centrifugalkraft Bremselængder Vejgrebets udnyttelse 9.3 Hindringer på vejen Slalom Dobbelt undvigemanøvre uden bremsning Kombineret bremse- og undvigemanøvre 9.4 Genvindelse af vejgreb efter udskridning Kørsel i kurve Baghjuls-udskridning Forhjuls-udskridning Manøvrernes gennemførelse 10. FORBEREDELSE TIL KØREPRØVE 10.1 Betingelser for at få kørekort Køreundervisning Indstilling til køreprøve Kørekortkategori og førerret 10.2 Køreprøvens gennemførelse Krav ved køreprøven Teoriprøven Den praktiske prøve 10.3 Lovbestemmelser i øvrigt om kørekort Kørekortets gyldighed Inddragelse og generhvervelse af kørekort 5\n6 0. INDLEDNING Det overordnede mål for køreuddannelsen til kategori D1 er: Bilag 2 1) at give eleverne indsigt i og forståelse for de farer og vanskeligheder, de som førere af busser møder i færdslen, samt give dem viden om de færdselsregler og andre lovbestemmelser, der har betydning i denne forbindelse, 2) at give eleverne et sådant kendskab til bussen og dens betjening, at de kan konstatere opståede mangler af betydning for sikkerheden, 3) at give eleverne færdighed i at bedømme færdslen kritisk og føre bussen uden fare for sig selv og andre. Køreuddannelsen til kategori D1 skal i øvrigt opfattes som en overbygning på køreuddannelsen til kategori B. Derfor må undervisningen til kategori D1 først påbegyndes, når grundlaget er i orden, dvs. når eleven har erhvervet kørekort til kategori B. Kørelæreren skal dog ved repetition af lærestoffet til kategori B sikre, at eleven fortsat er i besiddelse af de grundlæggende kundskaber og færdigheder, i det omfang de har betydning for kørsel med bus, således som det fremgår af bemærkningerne til delmålene. Denne undervisningsplan indeholder en nærmere specificering af uddannelsesmålene opdelt i hovedafsnit og underafsnit. Hvert hovedafsnit indledes med en kort beskrivelse af undervisningens formål. Derefter følger en opdeling i underafsnit med angivelse af hovedmål og detaljerede delmål. ene udgør de egentlige retningslinjer for såvel undervisningen som bedømmelse ved køreprøven, idet de nøjere klarlægger hvad eleven skal vide og kunne efter endt undervisning. Til præcisering af præstationskravene til eleven er anvendt følgende udtryk i delmålsbeskrivelserne: Eleven skal 4) have kendskab til, vil sige, at eleven skal være så vidt orienteret om et emne, at det ikke er ukendt for eleven, eller at det kan understøtte og lette forståelsen af en efterfølgende mere målrettet og grundigere undervisning, 5) udpege, vil sige, at eleven i praksis skal kunne lokalisere bestemte køretøjsdele, herunder betjeningsudstyr, 6) aflæse og forstå betydningen af, vil sige, at eleven i praksis skal kunne anvende instrumenter og kontrollys i køretøjet, forstå betydningen af disse og reagere i nødvendigt omfang, 7) kontrollere, vil sige, at eleven uden brug af værktøj i praksis skal kunne undersøge og tage stilling til om de i de pågældende kontrolafsnit anførte krav til køretøjet er opfyldt, herunder kunne forklare hvordan kontrollen udføres, 8) angive årsager til, indhold eller betydning af, vil sige, at eleven skal kunne finde de korrekte svar blandt flere mulige på spørgsmål om vejafmærkning, indholdet af en lovbestemmelse og lignende, samt andre forhold af væsentlig betydning, 9) beherske orienterings- og manøvrefærdigheder samt andre færdigheder, vil sige, at eleven i praksis skal kunne orientere sig kritisk, håndtere køretøjets betjeningsudstyr korrekt, udføre manøvrer fejlfrit samt udføre andre færdigheder korrekt, 10) opfatte og bedømme, vil sige, at eleven skal kunne bemærke bestemte forhold i en færdselssituation eller på billeder, forstå forholdets betydning og hvordan man reagerer herpå, eller finde de korrekte svar blandt flere mulige på spørgsmål om de pågældende forhold, 11) genkende, vil sige, at eleven i praksis skal kunne genkende betydningen af anvisninger for færdslen, og efterleve betydningen af disse, 6\n7 12) reagere hensigtsmæssigt, vil sige, at eleven i praksis skal kunne føre køretøjet og ændre hastighed, placering eller kørselsretning i overensstemmelse med færdselsreglerne, hensynet til sikkerheden og trafikafviklingen, 13) ved øvelse opnå erfaring om, vil sige, at eleven under kørsel i køretøjet på køreteknisk anlæg får lejlighed til at konstatere køretøjets reaktioner under udførelse af bestemte manøvrer, 14) opnå nogen færdighed i, vil sige at eleven under kørsel i køretøjet på køreteknisk anlæg skal kunne betjene køretøjet korrekt, uden at manøvren som helhed kræves fejlfrit udført og 15) ved øvelse opnå færdighed i, vil sige, at eleven under kørsel i køretøjet på køreteknisk anlæg skal kunne udføre manøvrer korrekt. I delmålsbeskrivelserne kan præstationskravene kombineres eller kravene kan anvendes delvist. Fx er der i præstationskravet»genkende og angive betydningen af«anvendt beskrivelser fra to præstationskrav. Præstationskravet»angive årsager til, indhold eller betydning af«anvendes ved teoriprøven. Præstationskravet»genkende«anvendes ved den praktiske prøve. Ved teoriprøven skal eleven ud fra situationer på billeder kunne»angive betydningen af«fx vejafmærkninger, ved at finde de korrekte svar blandt flere mulige. Ved den praktiske prøve skal eleven i en færdselssituation kunne»genkende«fx vejafmærkning og efterleve betydningen af disse. Der er ved målbeskrivelserne ikke skelnet skarpt mellem teoretisk og praktisk undervisning. Dette skyldes hensynet til, at teoretisk og praktisk undervisning skal integreres i størst muligt omfang, og at kørelæreren derfor stilles mere frit i valget af undervisningsmetode og undervisningssituation. En skarp skelnen mellem teori og praksis er i øvrigt mindre hensigtsmæssig, idet megen praktisk undervisning, dvs. undervisning i praktiske færdigheder, udmærket kan indlæres i et teorilokale med de rette hjælpemidler, og en del teoriundervisning, dvs. undervisning i teoretiske emner med fordel kan formidles under praktiske øvelser i færdslen. Om den nærmere planlægning og gennemførelse af undervisningen henvises til lærevejledningen til undervisningsplanen. Øvelseskørsel (dvs. indledende øvelser på vej, udvidede øvelser på vej og øvelser på køreteknisk anlæg) samt køreprøve til kategori D1, skal gennemføres i en bus, som opfylder bestemmelserne for en bus, kategori D1, som anført i kørekortbekendtgørelsen med tilhørende bilag. Om de nærmere retningslinjer for køreprøven henvises til kørekortbekendtgørelsen med tilhørende bilag. 7\n8 1. BUSSENS INDRETNING, UDSTYR OG DOKUMENTER Bilag 3 Formålet med undervisningen er at give eleven en sådan viden om bussens indretning, udstyr og dokumenter samt en sådan forståelse af bussens funktioner, at det letter indlæringen af en korrekt og skånsom behandling af bussen og en sikker udførelse af de forskellige manøvrer. Undervisningen har desuden til formål at gøre eleven bekendt med de vigtigste lovbestemmelser om bussens udstyr, således at eleven selv kan konstatere, om det er i lovlig stand. Eleven skal endvidere have en sådan forståelse af de tegn på fejl og mangler, der røber sig gennem bussens kontrolsystemer, funktioner og reaktioner, at eleven kan afgøre, om den igangværende eller påtænkte kørsel er lovlig og forsvarlig. Det skal i øvrigt fremhæves i undervisningen, at de i delmålene anførte fremgangsmåder for kontrol og afprøvning af bussens udstyr ikke er udtømmende eller dækkende for alle tænkelige systemer, og at eleven må være opmærksom på stadige ændringer af bussens indretning samt lovbestemmelserne. Undervisningen har endelig til formål at gøre eleven bekendt med lovbestemmelser om de vigtigste administrative dokumenter i forbindelse med bussens benyttelse. 1.1 Styreapparatet Eleven skal lære om styreapparatets funktion og tegn på fejl, der har betydning for færdselssikkerheden. Eleven skal endvidere kunne konstatere om lovkrav til styreapparatet er opfyldt, samt kunne de vigtigste lovbestemmelser om styreapparatet Styreapparatets funktion mv. Eleven skal have kendskab til følgende funktioner: 1) Styreapparatet fungerer i princippet på den måde, at en drejning på rattet overføres til forhjulene gennem ratstamme, styrehus, styrearm, styrekugler, styrestænger, svingarme og forhjulsspindler. 2) Servostyring opnås ved at supplere styreapparatet med et servoapparat, hvorved ratdrejningens påvirkning af forhjulene forstærkes. Servoapparatet kan være hydraulisk eller elektrisk. 3) Ved hydraulisk servostyring frembringes olietrykket af en hydraulisk pumpe (servopumpe), der drives af bussens motor enten direkte eller ved remme. Servovirkningen kan således kun opnås med startet motor. 4) Ved elektrisk servostyring frembringes olietrykket ved hjælp af en elektrisk motor. Servovirkningen kan således kun opnås med startet motor. 5) Ved funktionssvigt i servoapparatet kan bussen styres med styreapparatet alene, men styringen vil være så tung, at fortsat kørsel er farlig og ulovlig. 6) Eventuelle remme til den hydrauliske pumpe skal være spændt efter bilfabrikantens anvisninger. Kontrol af styreapparatet Eleven skal på en holdende bus kunne kontrollere, om følgende forhold ved styreapparatet er opfyldt: 7) Servosystemet skal være påfyldt olie i tilstrækkelig mængde, målt på oliestanden i væskebeholderen, eventuelt ved hjælp af kontrollampe. Ved servostyring kontrolleres efterfølgende punkter med startet motor efter bilfabrikantens anvisninger. 8\n9 8) Ratslør kontrolleres ved, at hjulene straks følger rattets bevægelser. Eventuelt tilladeligt ratslør fremgår af bilfabrikantens anvisninger. 9) Rør- og slangeforbindelser i servosystemet skal være tætte, bedømt på umiddelbart tilgængelige dele. Eleven skal under kørsel kunne kontrollere, om følgende forhold ved styreapparatet er opfyldt: 10) Ved kørsel med lav hastighed skal rattet let kunne drejes fra yderstilling til yderstilling uden at møde unormal modstand i styreapparatet. 11) Bussen må ikke trække til siderne under ligeudkørsel på jævn vej. 12) Der må ikke forekomme støj fra hjullejer, slag i rattet eller rystelser i forhjul og rat. Tegn på fejl i styreapparatet Eleven skal kunne angive årsager til følgende tegn på fejl ved styreapparatet og udpege hvor fejlene kan opstå: 13) Ratslør kan være tegn på slør i styreforbindelser, at styrehuset sidder løst eller på slør i forhjulslejer eller hjulophæng. 14) Mindre slør kan være tilladt i styrekugler, i styrehus og - når motoren er standset - i styrehus med servostyring. 15) Støj i styreapparat med servostyring kan skyldes manglende olie i servosystemet. 16) Stor eller stødende modstand i styreapparat med servostyring ved svingning kan blandt andet skyldes manglende olie, defekt servostyring, herunder servopumpe. 17) Ujævnt/skævt dækslid kan være tegn på forkert indstilling af styreapparatet. Lovbestemmelser i øvrigt om styreapparatet Eleven skal kunne angive indholdet af følgende lovbestemmelser: 18) Styreapparatet skal være således indrettet, at bussens kan styres let, sikkert og hurtigt. 19) Væsentligt slør i styreapparatet som helhed eller i dets enkelte dele må ikke forekomme. 1.2 Bremser Eleven skal lære om bremsernes funktion og om tegn på fejl, der har betydning for færdselssikkerheden. Eleven skal endvidere kunne konstatere, om lovkrav til bremserne er opfyldt samt kunne de vigtigste lovbestemmelser om bremserne Driftsbremser Eleven skal have kendskab til følgende funktioner ved hydrauliske bremser: 1) Hjulbremserne fungerer i princippet på den måde, at en bremsebelægning ved et væsketryk presses mod en tromle eller skive på bussens hjul, så hjulets rotation nedsættes. 2) Væsketrykket opstår, når man træder på bremsepedalen, og trykket overføres fra hovedcylinderen gennem bremserør og slanger til hjulcylinderne i bremserne. Driftsbremsen er suppleret med en bremseforstærker, der forstærker det hydrauliske tryk, når føreren træder på bremsepedalen. Hvis forstærkeren svigter, vil fortsat kørsel være uforsvarlig og ulovlig. 3) To-kreds bremser består af to særskilte bremsekredse og er indrettet således, at den ene bremsekreds kan fungere til nødbremsning, hvis der er utætheder i den anden bremsekreds. Hvis den ene kreds svigter, vil fortsat kørsel være uforsvarlig og ulovlig. Eleven skal kunne angive indholdet af følgende forhold ved bremserne: 9\n10 4) Skævtrækning af bussen under let opbremsning på vandret vej er tegn på fejl. 5) Ujævn bremsning eller pludselige hugninger fra et eller flere hjul er tegn på fejl. 6) Bremser skal umiddelbart efterses, hvis der er for lidt bremsevæske i bremsevæskebeholderen, hvis kontrollampen lyser under kørsel, hvis bremsepedalen kan trædes længere ned end normalt, eller hvis bremsningen er ujævn eller bussen under bremsningen trækker til siden. 7) Alle typer bremseanlæg kan være opbygget som ABS-bremser. 8) ABS-systemet er indrettet således, at der ved de enkelte hjul er anbragt følere, der ved hjælp af en tandkrans registrerer hjulets rotation. Følerne sender signaler om de enkelte hjuls rotation til en elektronisk styreboks. Hvis et eller flere hjul under opbremsning har tendens til at blokere, vil den elektroniske styreboks regulere trykket til hjulbremserne således, at blokering af hjulene undgås. ABSbremssystemet er endvidere indrettet således, at det i en hvis udstrækning muliggør styring og bremsning samtidig. 9) Når ABS-bremsesystemet regulerer, kan der på nogle mindre busser opstå vibrationer i bremsepedalen. Dette er normalt og betyder, at systemet er i funktion. Uanset vibrationerne skal trykket på bremsepedalen opretholdes, så længe bremsning ønskes. Hvis ABS-bremssystemet ikke virker vil bremseegenskaberne ændres og kun kørsel til nærmeste værksted er tilladt. Eleven skal have kendskab til opdeling og indretning af trykluftbremsesystemer, som er opdelt i en forsyningskreds og i en bremsekreds. Forsyningskredsen, der leverer trykluft til bremsekredsen, består af følgende dele: 10) Kompressoren, der suger luft fra omgivelserne gennem et filter, komprimerer luften og opbygger derved tryk i forsyningskredsen. Kompressoren drives af bussens motor. 11) Trykregulatoren, der regulerer lufttrykket automatisk i forsyningskredsen så det holdes inden for de foreskrevne grænser. 12) Frostbeskyttelsessystemet, der skal forhindre isdannelse i trykluftanlægget i vinterhalvåret, idet isdannelse ellers vil kunne medføre bremsesvigt. Dette kan undgås ved at tilsætte frostvæske til luften (frostbeskyttelsespumpen) eller tørre luften inden den ledes til trykluftbeholderen (lufttørreanlæg). 13) Trykluftbeholderen, der opbevarer den komprimerede luft, skal kunne aftappes for kondensvand, eventuelt automatisk. På lufttørreanlæg kan aftapningsmuligheden være udeladt. 14) Alarmanordningen, der gør føreren opmærksom på for lavt lufttryk. Anordningen kan være erstattet af eller suppleret med manometer, der viser lufttrykket i forsyningskredsen og eventuelt også i bremsekredsen. 15) Tryksikringsventilen (flerekredssikringsventilen), der i tilfælde af utætheder skal sikre et vist lufttryk i forsyningskredsen. 16) Bremsekredsen, der sættes under tryk, når bremsepedalen aktiveres. Bremsepedalen skal kunne trædes ned til fast stop. 17) Luftforbruget ved én fuldbremsning med standset motor må som hovedregel ikke overstige 0,5 bar. Eleven skal kunne angive indholdet af følgende typer trykluftbremser og deres særlige indretning og virkemåde: 18) Trykluft-mekaniske bremser, hvor bremsepedalen påvirker en bremseventil, der regulerer trykluften til bremsekredsen, og hvor kraften fra bremsemembranen mekanisk overføres til hjulbremserne eventuelt via en bremsearm. 19) Ved manglende trykluft vil bremserne være uden virkning. 20) Trykluft-hydrauliske bremser, hvor bremsepedalen påvirker en bremseventil, der regulerer trykluften til en transformer. Transformeren omsætter lufttrykket til et hydraulisk bremsetryk ved at en trykluftcylinder påvirker en hydraulisk hovedcylinder, der leder det hydrauliske tryk videre til hjulbremserne. 10\n11 1.2.2 Nødbremse Eleven skal have kendskab til følgende indretning og virkemåde af nødbremse: 1) Nødbremsen skal kunne bremse bussen, hvis der opstår fejl i driftsbremsen. 2) Nødbremsen er enten indeholdt i driftsbremsen eller parkeringsbremsen Parkeringsbremser Eleven skal have kendskab til parkeringsbremsens indretning og virkemåde: 1) Mekanisk parkeringsbremse virker ved, at føreren aktiverer en betjeningsanordning, hvorved der overføres bremsekraft til hjulbremserne på én eller flere aksler Kontrol af bremser Eleven skal kunne kontrollere, om følgende forhold ved hydraulisk driftsbremse er opfyldt: 1) Bremsepedalen må ikke kunne trædes i bund når der trædes hårdt på pedalen. Pedalvandringen er i øvrigt afhængig af bilfabrikatet. 2) Bremsepedalen må ikke synke, mens den holdes nedtrådt ved konstant tryk. 3) Ved bremser med vakuumforstærker skal bremsepedalen (efter trykudligning) dog synke et lille stykke, mens den holdes nedtrådt, og motoren derpå startes. 4) Væskestanden i bremsevæskebeholderen skal være mellem min. og max. mærkerne, eller ved at kontrollampen herfor ikke er tændt. Eleven skal under kørsel på en vandret, tør kørebane med asfaltbelægning kunne kontrollere, om følgende forhold ved bremserne er opfyldt: 5) Driftsbremsen skal på busser have en sådan virkning, at bremselængden ved 30 km/t ikke overstiger ca. 7 m, dog 10 m, for busser med trykluftbremser. 6) Ved langsom nedtrædning af bremsepedalen skal bremsevirkningen være jævnt stigende, bedømt ved en bremseprøve. Eleven skal have kendskab til følgende tegn på fejl ved bremserne: 7) Skævtrækning under bremsning eller uens bremsning tyder på fugt eller snavs på bremsebelægninger eller på defekte hjulbremser, bremsecylindre eller bremsemembraner. 8) Ujævn bremsning eller pludselige hugninger fra et eller flere hjul tyder på fejl i bremsetromler/bremseskiver eller bremsebelægninger. 9) Bremsepedalen kan pludselig trædes længere ned end sædvanligt er tegn på, at den ene bremsekreds er defekt Lovbestemmelser i øvrigt om bremser Eleven skal kunne angive indholdet af følgende lovbestemmelser: 1) Bussen skal være forsynet med to-kreds driftsbremse, nødbremse og parkeringsbremse. 2) Nyere busser skal være forsynet med ABS-bremser. 3) Driftsbremsen skal virke på alle hjul, og kunne afbremse og standse bussen på en sikker, hurtig og virksom måde ved enhver hastighed og under alle belastningsforhold. 4) Driftsbremsens krævede virkning skal kunne opnås ved første aktivering af bremsepedalen. 5) Nødbremsen skal kunne afbremse og standse bussen sikkert og virksomt, hvis der opstår en fejl i driftsbremsen. 6) Parkeringsbremsen skal kunne holde bussen standset på en vej med en stigning på 18 % og skal kunne blive stående tilspændt. 11\n12 1.3 El-anlæg, lygter, reflekser, horn mv. Eleven skal lære om det elektriske anlægs funktion. Eleven skal endvidere kunne kontrollere om lovkrav til lygter, reflekser mv. er opfyldt samt kunne de vigtigste lovbestemmelser om el-anlæg, lygter og reflekser El-anlæggets funktion Eleven skal have kendskab til følgende funktioner og forhold: 1) De fleste busser har vedligeholdelsesfri akkumulator. Er akkumulatoren ikke vedligeholdelsesfri, skal hver celle være tilstrækkeligt fyldt op og eventuelt efterfyldes med destilleret vand, så blypladerne er dækket. Pulverdannelse omkring akkumulatoren skal vaskes væk for at undgå ætsninger omkring poler og polsko. 2) For at sikre effektiv strømtilførsel i det elektriske anlæg skal alle ledninger, kontakter og sikringer være rene, hele og godt isolerede, og stelforbindelser skal sidde fast og være frie for tæringer. Eleven skal angive indholdet af følgende: 3) Bussens startmotor, blæser, vinduesviskere og -vasker, horn, lygter, signallys og kontrollamper virker ved elektrisk strøm. 4) Strømmen fås fra akkumulatoren og føres fra akkumulatorens ene pol over ledninger, kontakter og sikringer til de strømforbrugende dele og tilbage over stellet til akkumulatorens anden pol. 5) For at få fuld udnyttelse af akkumulatoren skal hver celle være tilstrækkeligt fyldt op og eventuelt efterfyldes med destilleret vand, så blypladerne er dækket. Pulverdannelse omkring akkumulatoren skal vaskes væk for at undgå ætsninger omkring poler og polsko. 6) For at sikre effektiv strømtilførsel i det elektriske anlæg skal alle ledninger, kontakter og sikringer være rene, hele og godt isolerede, og stelforbindelser skal sidde fast og være frie for tæringer. Lovbestemmelser om påbudte lygter og reflekser Eleven skal kunne angive indholdet af følgende lovbestemmelser vedrørende påbudte lygter og reflekser: 7) Bussen må kun være udstyret med påbudte eller tilladte lygter og reflekser. 8) De påbudte lygter og reflekser omfatter: a) to lygter med fjernlys, b) to lygter med asymmetrisk nærlys, c) to lygter med positionslys, d) to lygter med baglys, e) to lygter med stoplys, f) mindst én nummerpladelygte, g) to blinklygter foran og bagpå samt en på hver side af bussen. Blinklygterne skal kunne anvendes som havariblink, h) to godkendte og mærkede røde bagudvendende reflekser (må ikke være trekantede) og i) røde/gule godkendte og mærkede bagudvendende refleksplanke(r) med skrå striber. 9) På busser, der er bredere end 2,10 m, skal der desuden være to fremadrettede og to bagudrettede markeringslygter henholdsvis med hvidt og rødt lys, der tydeligt kan ses i 300 m s afstand uden at blænde. 12\n13 10) Forlygternes fjernlys skal kunne oplyse vejen mindst 100 m foran bussen, nærlyset skal kunne oplyse vejen mindst 30 m foran bussen uden at blænde, og positionslyset skal tydeligt kunne ses i mindst 300 m s afstand uden at blænde. 11) Forlygternes lys skal være hvidt eller gulligt. 12) Baglygterne skal have rødt lys, der tydeligt kan ses i mindst 300 m s afstand uden at blænde. 13) Påbudte positionslygter, baglygter, nummerpladelygter og eventuelle markeringslygter skal kunne holdes tændt med standset motor og må ikke kunne slukkes, når nærlys, fjernlys eller tågelys er tændt. 14) Busser, der er længere end 6 m, skal være forsynet med godkendte og mærkede gule sidereflekser og sidemarkeringslygter, der skal være fordelt på bussens sider. 15) Sidemarkeringslygterne skal tydeligt kunne ses i mindst 300 m s afstand uden at blænde. 16) Ældre busser kan være forsynet med enten sidereflekser eller sidemarkeringslygter. 17) Nummerpladelygter skal belyse den bageste nummerplade så den tydeligt kan læses i mindst 20 m s afstand. Lovbestemmelser om tilladte lygter og reflekser Eleven skal have kendskab til følgende lovbestemmelse: 18) De tilladte lygter og reflekser omfatter: a) Ekstra fjernlyslygter, kørelyslygter, ekstra baglygter, ekstra blinklygter, ekstra stoplygter, tågeforlygter, baklygter, tågebaglygter, søge- og arbejdslygter, afmærknings- og markerings-lygter, parkeringslygter samt overhalingsblink, for hvilke der gælder særlige regler. Endvidere må bussen være udstyret med hvide reflekser foran, gule reflekser på siderne og supplerende røde reflekser bagpå. 19) Pærer skal være sat rigtigt i forlygternes fatninger, (eventuelt bedømt udefra på lys/mørkegrænsens placering). Kontrol af lygter mv. Eleven skal kunne kontrollere, om følgende forhold ved påbudte lygter, reflekser og horn er opfyldt: 20) Alle lygter og reflekser skal være hele og rene, og alle lygter skal kunne lyse. 21) Nærlyset må ikke blænde (bedømt på, at overkanten af lysgrænsen falder 1 cm pr. m). 22) Stoplygterne skal give væsentligt kraftigere lys end baglygterne. 23) Blinklygterne skal blinke med gult lys, der tydeligt kan ses i sollys. 24) Havariblinket skal kunne tænde alle blinklygter samtidig. 25) Nummerpladelygter skal have hvidt lys, der kan belyse den bageste nummerplade. 26) Lygter i et lygtepar skal have ens farve og lysstyrke. 27) Hornet skal have en klar, konstant tone. 28) Supplerende bagudvendende røde reflekser må ikke være trekantede og skal være anbragt symmetrisk. Lovbestemmelser i øvrigt om el-anlægget Eleven skal kunne angive indholdet af følgende lovbestemmelser vedrørende det elektriske anlæg: 29) Akkumulatoren skal være fastgjort og således anbragt eller dækket, at der ikke kan opstå kortslutning. 30) El-anlægget skal være forsynet med sikringer for at imødegå brand ved eventuel kortslutning. Elektrisk ekstraudstyr skal være forbundet med en sikring. Eleven skal kunne angive indholdet af følgende vedrørende lygter mv.: 13\n14 31) Hvis blinklygterne blinker væsentligt hurtigere end sædvanligt, er det normalt tegn på, at en eller flere blinklygter ikke virker. 32) Alle lygter og reflekser skal være hele og rene, og alle lygter skal kunne lyse. 33) Hornet skal have en klar, konstant tone. 1.4 Bærende dele Eleven skal lære om de bærende deles funktion og om tegn på fejl, der har betydning for færdselssikkerheden. Eleven skal endvidere kunne kontrollere om lovkrav til de bærende dele er opfyldt samt kunne de vigtigste lovbestemmelser om bærende dele Bærende deles funktion mv. Eleven skal have kendskab til følgende forhold og funktioner: 1) Bussens bærende dele omfatter følgende: a) Chassis/selvbærende konstruktioner, b) hjulophæng, som består af aksler/bogier, fjederkonsoller, fjederbolte, lasker, fjedre og støddæmpere og c) hjul, som består af hjullejer, fælge og dæk. 2) Bussens vægt overføres til vejen gennem de bærende dele. 3) Fjedersystemets funktion er sammen med støddæmperne at udjævne og optage de kræfter, der opstår ved kørsel på ujævn vej, samt sikre hjulenes kontakt med vejen. Nogle fjedersystemer skal ligeledes overføre de kræfter, der opstår ved igangsætning, bremsning og svingning. 4) Bussens affjedring vil ofte bestå af luftfjederbælge, bladfjedre eller skruefjedre. Der kan dog forekomme andre former for affjedring. 5) Bladfjedrenes form kan være forskellig, men normalt består en bladfjeder af flere sammenholdte fjederlag af forskellig længde. Det øverste fjederlag (styrelaget) er som regel forsynet med et øje. Fjederen er fortil fastgjort til chassisrammen med en fjederbolt og bagtil via et glideled eller en laskeforbindelse. 6) Luftaffjedringssystemer består i princippet af et antal luftfjederbælge, fastgjort mellem chassisrammen og hjulakslen. Da luftbælgene kun kan optage lodrette kræfter er systemet suppleret med reaktionsarme, der skal optage de kræfter, der opstår ved igangsætning, bremsning og svingning. Fjederbælgene indeholder luft, og lufttrykket reguleres gennem ventiler alt efter bussens belastning. Risikoforhold ved bærende dele Eleven skal kunne angive betydningen af følgende forhold: 7) Kørsel med dæk, der ikke er beregnet til det aktuelle køretøj og det aktuelle kørselsformål, medfører risiko for dækskader og eventuel dæksprængning. 8) Kørsel med dæk, der er beskadiget kan ligeledes medføre risiko for dæksprængning. Dæksprængningen vil som regel ske ved høj hastighed, og derfor er konsekvenserne så meget desto værre, især ved dæk på styrende aksler. 9) Fejl i bærende dele (hjulophæng, lejer, mv.) medfører risiko for sammenbrud. 10) Manglende afbremsning af køretøj ved hjulskift, medfører risiko for skade på køretøj og personer. 14\n15 Kontrol af bærende dele Eleven skal kunne kontrollere, om følgende forhold ved de bærende dele er opfyldt: 11) Dæk skal på alle hjul have mindst 1 mm dybde i slidbanens hovedmønster. For busser med en tilladt totalvægt på højst kg skal mønsterdybden være på mindst 1,6 mm. Sliddet bør ikke være ujævnt og dækket skal være uden beskadigelser. 12) Nav- og hjulmøtrikker skal være afskærmet ved hjulkapsel eller lignende, såfremt de ligger uden for dækkets yderside. 13) Chassisrammen må ikke være deformeret, revnet eller beskadiget i øvrigt. 14) Bladfjederens enkelte lag må ikke være knækket. 15) Skruefjederen må ikke være knækket. Lovbestemmelser i øvrigt om bærende dele Eleven skal kunne angive indholdet af følgende lovbestemmelser: 16) I hjulophænget som helhed eller i dets enkelte dele må der ikke på grund af slid eller lignende forekomme væsentligt slør. 17) Dæk, fælge og hjullejer skal være ubeskadigede. 18) Et dæk kan være opbygget som diagonaldæk eller radialdæk. 19) Dæk skal være pumpet op til et lufttryk efter bilfabrikantens forskrifter. 20) Dæk på samme aksel skal sammenlagt have en bæreevne, som mindst skal svare til det tilladte akseltryk. Bæreevnen fremgår af dækmærkningen. Dæk skal desuden være af en dimension og udformning, der svarer til fælgen. 21) Dæk på samme aksel skal være af samme dimension og type. 22) Bussen skal være affjedret på alle aksler. 23) Bussen skal være forsynet med støddæmpere ved alle hjul, bortset fra busser med en tilladt totalvægt på over kg, der kun skal have støddæmpere ved forhjulene. Tegn på fejl i bærende dele Eleven skal kunne angive årsager til følgende tegn på fejl ved bærende dele og udpege hvor fejlene kan opstå: 24) Ujævnt/skævt dækslid kan ofte skyldes forkert indstillet styretøj eller defekte støddæmpere. Ved påkørsel af kantsten eller lignende vil der kunne opstå skader på dækket (slidbane og karkasse). 25) Unormal dækform ved vejen, unormalt varmt dæk efter nogen tids kørsel eller tendens til, at bussen trækker til en af siderne tyder på ukorrekt dæktryk, som i længden kan ødelægge dækket. Dæktrykket bør i så fald kontrolleres ved brug af dæktryksmåler. 26) Olieudtræk på støddæmper tyder på defekter i støddæmper. 27) Revner i malingen eller koncentrerede rustdannelser (ruststriber) på chassisramme eller fjedre kan skyldes brud. Rustdannelser omkring bolte og nitter tyder på, at de har løsnet sig på grund af slid eller manglende vedligeholdelse. 28) Rystelser og vibrationer i forhjulene kan være tegn på fejl i hjulophæng eller ubalance i hjulene. 1.5 Motor, transmission samt energi- og miljørigtig kørsel Eleven skal lære om motorens og transmissionens funktion, om tegn på fejl, om betjeningsfejl og om energi- og miljørigtig kørsel. Eleven skal endvidere kunne konstatere, om visse krav til motor og transmission er opfyldt, samt kunne de vigtigste lovbestemmelser om miljørigtig kørsel. 15\n16 1.5.1 Motorens og transmissionens funktion samt energi- og miljørigtig kørsel Eleven skal kunne angive indholdet af følgende forhold og funktioner: 1) Motoren fungerer i princippet på den måde, at stempler sættes i bevægelse, når en brændstofblanding antændes. 2) Stemplernes bevægelse omsættes til en roterende bevægelse af en krumtapaksel, og denne bevægelse føres videre gennem kobling, gear og differentiale til bussens drivende hjul. 3) I en dieselmotor suges luften ind i cylinderen, hvorefter brændstoffet under højtryk ved hjælp af dyser indsprøjtes i cylindrene. Foran luftindsuget er indskudt et luftfilter, der skal tilbageholde urenheder i luften. Foran brændstofpumpen er indskudt et brændstoffilter, der skal tilbageholde urenheder i brændstoffet. Disse filtre skal med mellemrum renses/udskiftes. 4) I en dieselmotor sker forbrændingen ved selvantændelse på grund af det høje tryk i cylinderen (kompression). Selvantændelsen kræver høj temperatur/tryk. Derfor må luften i cylinderne ved start af motoren ofte opvarmes. Det sker i almindelighed ved hjælp af et gløderør, der får strøm ved betjening af en kontakt på instrumentpanelet eller ved betjening af startnøglen. Eleven skal have kendskab til følgende funktion vedrørende kobling og gearkasse: 5) Koblingens funktion er at til- og frakoble forbindelsen mellem motor og gearkasse ved stilstand og ved gearskift. 6) Koblingen skal kunne overføre motorens fulde trækkraft uden at glide, når der er koblet til. 7) Aktiveringen af koblingen sker normalt ved pedaltryk, som ofte overføres til koblingen ved hjælp af hydraulik og eventuelt trykluft. 8) Nødvendige tilpasninger til hastigheden og af trækkraften kræver, at bussen er forsynet med en gearkasse som indeholder en række tandhjulssæt, som kan anvendes i forskellige kombinationer. 9) Til mange kørselsformål anvendes helautomatiske gearkasse, hvor automatikken sørger for gearskiftene ved hjælp af information om bussens hastighed, motorens belastning og trykket på gaspedalen. 10) ASR-systemets (anti-spin-regulering) opgave er at forhindre drivhjulene i at spinne ved start og under kørsel. En advarselslampe advarer føreren, hvis systemet er i funktion (hjul spinner). Eleven skal have kendskab til følgende forhold og funktioner vedrørende differentiale: 11) Differentialet består i princippet af en tandhjulsmekanisme, indskudt mellem akslerne til bussens drivende hjul. Differentialet er forbundet med gearkassen gennem en kardanaksel og konstrueret således, at motorens trækkraft fordeles ligeligt til begge hjul, samtidig med at hjulene kan rotere med forskellig hastighed, hvilket er nødvendigt under svingning. Eleven skal kunne angive indholdet af følgende: 12) Nyere busser skal være forsynet med hastighedsbegrænser, der er indstillet således, at hastigheden ikke kan overskride 100 km/t. Risiko ved betjeningsfejl Eleven skal kunne angive årsager til følgende betjeningsfejl af betydning for driftssikkerheden: 13) Startvanskeligheder ved kold dieselmotor uden brug eller ved for kortvarig brug af forvarmer. 14) Risiko for ødelæggelse af kobling ved for langsom betjening af koblingen på koblingspunktet. 15) Kørsel i forkert gear, der overbelaster motoren og udvikler unødig røg. 16) Risiko for tilstopning i brændstoffilter og i rør mellem olietank og dieselmotor ved anvendelse af forkert dieselolie i frostperioder. 16\n17 Kontrol af motor og transmission mv. Eleven skal kunne kontrollere, om følgende forhold ved motor og transmission er opfyldt: 17) Motorolie skal være påfyldt i tilstrækkelig mængde, aflæst på oliepindens min- og max-mærker eller ved kontrollamper mv. 18) Kølervæske skal være påfyldt i tilstrækkelig mængde, bedømt efter instruktionsbogens anvisninger. 19) For busser, hvor der indgår hydraulik til koblingen, kontrolleres systemet for tilstrækkelig væskestand. 20) Udstødningssystemet skal være tæt og have tilstrækkelig støjdæmpende virkning, bedømt ved udstødningslyden. Eleven skal have kendskab til, at motoren normalt ikke kan starte uden udluftning af brændstofsystemet i følgende tilfælde: 21) Bussen har været kørt tom for dieselolie. 22) Brændstofsystemet har været åbnet for rengøring eller fx udskiftning af filtre. 23) Brændstofsystemet har været defekt, så luft er trængt ind. Eleven skal have kendskab til, at udluftning foretages efter instruktionsbogens forskrifter. Tegn på fejl i motor og transmission mv. Eleven skal kunne angive årsager til følgende tegn på fejl ved motor og transmission: 24) Unødig røg fra motorens udstødning kan tyde på slidt motor eller fejl ved brændstofsystemet. 25) Støj i unormalt omfang ved gasgivning tyder på fejl i udstødningssystemet. 26) Motoropspeedning, uden at hastigheden øges, tyder på fejl i kobling. 27) Vanskeligt gearskifte med kraftige mislyde tyder på fejl i gear eller kobling eller fejlbetjening. Smøring mv. Eleven skal kunne angive indholdet af følgende forhold: 28) Smøring, frostsikring og vedligeholdelse foretages efter bilfabrikantens anvisninger. Energi- og miljørigtig kørsel Eleven skal have kendskab til følgende forhold: 29) For at undgå luft- og støjforurening bør man ikke lade motoren gå i tomgang i længere tid. Motoren bør først startes, umiddelbart før man skal køre, eller den korte tid forinden, som er nødvendig for at opnå tilstrækkeligt arbejdstryk i bremsesystemet. 30) Køremåden har stor betydning for energiforbruget. Høje hastigheder og aggressiv kørsel med kraftige accelerationer, fx i forbindelse med overhalinger medfører øget brændstofforbrug, mens energirigtig køreteknik kan give % besparelse af brændstof. Dette kan tillige medføre meget store besparelser i bussens samlede driftsomkostninger. 31) Ved energirigtig køreteknik forstås, at man generelt undlader unødvendige og stadige hastighedsændringer. 32) Under fremkørsel mod signalregulerede kryds bør man forudse, om standsning for gult eller rødt bliver nødvendigt, og i givet fald tilpasse hastigheden det sidste stykke frem mod krydset, frem for at fortsætte med høj hastighed og derefter bremse kraftigt til sidst. 33) Ved hastighedsnedsættelse kan brændstofforbruget reduceres ved at slippe speederen helt frem for at koble ud. Brændstofforbruget kan også reduceres ved at springe gear over, fx fra 2. til 4. gear. Lovbestemmelser i øvrigt om miljørigtig kørsel Eleven skal kunne angive indholdet af følgende lovbestemmelser: 17\n18 34) Bussen skal betjenes således, at den ikke støjer unødvendigt eller udvikler røg og gasarter i unødvendigt omfang. 35) Unødvendig og forstyrrende kørsel må ikke finde sted ved bebyggelse, og hvis kørslen er nødvendig skal føreren køre på en sådan måde, at andre forstyrres mindst muligt. 36) Eventuelle forbud mod tomgangskørsel. 37) Visse busser skal være forsynet med partikelfilter ved kørsel i miljøzone. 1.6 Karrosseri og opbygning Eleven skal lære om bussens karrosseri og opbygning, herunder betegnelser, fastgørelse, betjening og risikoforhold. Eleven skal kunne de vigtigste lovbestemmelser om karrosseri og opbygning Karrosseri, opbygning og dets fastgørelse Eleven skal have kendskab til følgende betegnelser: 1) Karrosseriet omfatter hovedsageligt tag, sider, døre og skærme. Lovbestemmelser om karrosseri og opbygning Eleven skal kunne angive indholdet af følgende lovbestemmelser og forhold: 2) Karrosseri skal være solidt fastgjort til bussens bærende dele. 3) Karrosseri og opbygning skal være uden skarpe kanter eller udragende dele, der kan være til unødig fare for andre trafikanter. 4) Bussens hjul skal være således afskærmet, eventuelt ved karrosseriets udformning, at andre trafikanter er beskyttet mod stænk. 5) En bus skal i hver side efter nærmere fastsatte regler være forsynet med et antal udgange (påbudte udgange), svarende til det antal personer bussen er indrettet til. 6) Udgang kan være udstigningsdør (dvs. dør, der benyttes til passagerernes normale ind- og udstigning), nødudgangsdør, nødudgangsvindue eller taglem. 7) En bus skal være forsynet med udgang i bagsiden. Denne kan dog erstattes af en taglem på betingelse af, at der findes udgang i begge sider så tæt ved bagsiden som muligt. 8) Påbudte udgange skal opfylde særlige indretnings-, funktions- og målkrav. 9) Automatiske udstigningsdøre, der ikke kan ses direkte fra førerpladsen, skal kunne overvåges ved hjælp af en signalanordning, der giver signal indtil dørene er helt lukket samt ved hjælp af spejle eller fjernsynsudstyr. 10) Ved automatiske udstigningsdøre skal der umiddelbart ved døren såvel udvendigt som indvendigt findes en anordning, der kan sætte automatikken ud af funktion, så døren kan åbnes manuelt. Anordningen skal være tydeligt afmærket og med anvisning på, hvorledes den betjenes. Det samme krav gælder ved eventuel løfteanordning (personelevator). 11) De udgange, der anses som nødudgange (nødudgangsdør, nødudgangsvindue samt taglem) skal såvel udvendigt som indvendigt tydeligt afmærkes med»nødudgang«eller standardiseret nødudgangssymbol. Der skal om fornødent forefindes en tydelig betjeningsvejledning. 12) Værktøj til at knuse glasset i et nødudgangsvindue, skal altid være til stede. 13) Enhver passager skal have adgang til påbudte udgange. Adgangen til en udstigningsdør og en nødudgangsdør kan dog efter særlige regler være spærret af sæde/sæder, når sædet/sæderne er indrettet så de fx kan bortklappes. 18\n19 Eleven skal kunne kontrollere følgende: 14) Nødudgange skal være tydeligt afmærket og værktøj skal være til stede. 1.7 Indre indretning, udsyn og særligt udstyr Eleven skal lære de vigtigste lovbestemmelser om bussens indre indretning mv Ruder, spejle, udsyn mv. Eleven skal kunne angive indholdet af følgende lovbestemmelser: 1) Ruder skal holdes rene og dugfrie. 2) Forruden skal kunne holdes ren med viskere og vasker. 3) Forruden skal kunne holdes fri for dug og rim, fx med en varmluftblæser. 4) Forreste sideruder skal kunne holdes fri for dug, fx ved en varmluftblæser eller ved at bestå af termoruder. 5) Der må ikke i førerens synsfelt være anbragt genstande, der nedsætter udsynet unødigt. 6) Bussen skal være forsynet med et udvendigt førerspejl i hver side. 7) Nyere busser (dog bortset fra visse bybusser og lignende) skal være forsynet med sikkerhedsseler på alle fremadvendende og bagudvendende sæder. 8) En bus skal være forsynet med mindst en godkendt ildslukker, anbragt i nærheden af førerens plads. Eleven skal have kendskab til følgende forhold ved udsyn: 9) Hvert udvendigt førerspejl skal have en reflekterende flade på mindst 200 cm2, hvis det er konvekst (buet), og mindst 300 cm2, hvis det er plant. Eleven skal kunne angive årsager til følgende tegn på fejl ved særligt udstyr: 10) Kan forruden ikke holdes ren, er det tegn på fejl i visker eller vasker. Eleven skal kunne kontrollere følgende: 11) Sprinklervæske skal være påfyldt i tilstrækkelig mængde. 12) Ildslukkeren skal være godkendt og virksom bedømt ved fx manometer. 1.8 Kontrolapparat Eleven skal lære de grundlæggende bestemmelser om kontrolapparats funktion, der er fastlagt i Europaparlamentets og Rådets forordning om vejtransport Kontrolapparatets funktion Eleven skal kunne angive indholdet af følgende bestemmelser om kontrolapparatet: 1) Kontrolapparatet skal anvendes i et køretøj, der er konstrueret til at befordre mere end ni personer, inkl. føreren. Visse former for kørsel er dog undtaget fra køre- og hviletidsbestemmelserne. 2) Kontrolapparatet og førerkortet skal fungere rigtigt og anvendes korrekt. 3) Kontrolapparatet skal være installeret korrekt, være afprøvet og plomberet af et autoriseret værksted og forsynet med en installationsplade. 19\n20 4) Kontrolapparatet skal mindst én gang hvert andet år efterses af et autoriseret værksted. I forbindelse med 2-års eftersynet skal værkstedet udskifte installationspladen. De nærmere bestemmelser om kontrolapparat er fastlagt i Europaparlamentets og Rådets forordning om harmonisering af visse sociale bestemmelser inden for vejtransport og i Rådets forordning om kontrolapparatet inden for vejtransport. 1.9 Bussens dokumenter Eleven skal have viden om hvilke oplysninger der fremgår af bussens dokumenter, samt lære, hvornår disse dokumenter skal medbringes Registreringsattest Eleven skal kunne angive indholdet af følgende lovbestemmelser: 1) For at en bus kan anvendes, skal den være registreret og der skal være udstedt en registreringsattest. 2) Registreringsattest, hvoraf fremgår bussens egenvægt/køreklare vægt, dens tilladte totalvægt samt eventuelt hvilken størrelse påhængskøretøj, der må kobles til den. 3) På grundlag af registreringsattester kan føreren afgøre, om bus og påhængskøretøj må sammenkobles. 4) Ved kørsel med påhængskøretøj skal bussens og påhængskøretøjets registreringsattester medbringes. Ved kørsel i udlandet, skal de originale attester, eller en af et motorkontor udstedt genpart, medbringes. 5) Ved kørsel i Danmark kan medbringes kopier. Eleven skal have kendskab til følgende: 6) Mange lande kræver, at der medbringes original registreringsattest ved kørsel i omhandlede lande Særlige køretøjer Særlige køretøjer indgår ikke i undervisningen til kategori D Bussens betjeningsudstyr Betjeningsudstyr Repetition efter undervisningsplan for kategori B, afsnit 1.1.1»Betjeningsudstyr« Forebyggende vedligeholdelse og nødvendig reparation Eleven skal lære om betydningen af forebyggende vedligeholdelse og nødvendig reparation Vedligehold mv. Eleven skal kunne angive betydningen af følgende forhold: 1) Akutte reparationer undgås bedst, ved at følge fabrikantens serviceplan for køretøjet. 2) Er der opstået fejl på køretøjet af væsentlig betydning for færdselssikkerheden, skal det straks repareres. 20\n21 2. INDLEDENDE ØVELSER PÅ VEJ Bilag 4 Formålet med undervisningen i de indledende øvelser er at give eleven færdighed i grundlæggende beherskelse af bussen ved lave hastigheder og herunder gøre eleven bekendt med bussens længde og bredde, særlige manøvreegenskaber, samt førerens orienteringsmuligheder ved brug af spejle. Øvelserne kan med fordel henlægges til en lukket øvelsesplads eller en del af et køreteknisk anlæg, men må ellers gennemføres på et passende roligt sted, fx et industrikvarter uden for normal arbejdstid eller en ubenyttet parkeringsplads. De enkelte manøvrer skal være indlært med så stor sikkerhed og præcision, at eleven i de efterfølgende udvidede øvelser på vej hovedsagelig kan koncentrere sig om at tilpasse kørslen til vej- og færdselsforholdene og de gældende færdselsregler. Hver enkelt øvelses præcise indhold er fastlagt i delmålene. Varigheden bestemmes af den enkelte elevs behov. De enkelte øvelser anses for indlært med tilfredsstillende resultat, når de kan udføres med den grad af præcision, som fremgår af delmålsbeskrivelserne. De enkelte øvelser/manøvrer skal gennemføres med en bus, som opfylder bestemmelserne for bus, kategori D1, i kørekortbekendtgørelsen med tilhørende bilag. 2.1 Forberedelse til kørsel Eleven skal lære at foretage de nødvendige sikkerhedsmæssige forberedelser til kørslen og blive fortrolig med betjeningsudstyrets betegnelser og placering Eftersyn, indstilling mv. Eleven skal beherske følgende færdigheder inden kørslen påbegyndes: 1) Rengøre eventuelt duggede eller tilsmudsede ruder, spejle og lygteglas. 2) Eventuelt løst liggende genstande fjernes fra instrumentbord, solskærme og pladsen under og foran førersædet. 3) Sikre sig, at der ikke er monteret genstande, der tager udsynet gennem ruderne. 4) Betjene dørenes lukke- og låsetøj. 5) Indstille førersædet for at opnå bekvem kørestilling, det bedst mulige udsyn og for at kunne betjene bilens udstyr, herunder aflæse instrumenter og kontrollys. 6) Spænde og justere eventuel monteret sikkerhedssele samt nakkestøtte. 7) Kunne frigøre sig hurtigt fra sikkerhedsselen. 8) Betjene koblings-, speeder- og bremsepedal. 9) Betjene gear og parkeringsbremse. 10) Betjene kontakter til lys, tegn- og signalgivning, vinduesvisker og -vasker, blæser samt solskærm, mv. Eleven skal kunne aflæse og forstå betydningen af instrumenter og kontrollys. Eleven skal have kendskab til følgende: 11) Betjening af koblings-, speeder- og bremsepedal med uhensigtsmæssigt fodtøj, kan medføre risiko for fejlbetjening. 21


„BRÆND det bare hvis du tør!“ sagde Tohru udfordrende til sin kone, Yoko. * „Selvfølgelig tør jeg det!“ svarede hun skarpt tilbage og strøg en tændstik for at sætte ild til et billede af dem. Derefter snerrede hun: „Jeg brænder hele huset af!“ Tohru gav igen ved at stikke hende en knaldende lussing og sluttede dermed skænderiet med vold.\nTohru og Yoko havde tre år tidligere begyndt deres fælles tilværelse som et lykkeligt ægtepar. Hvad var der så gået galt? Selv om Tohru virkede flink og rar, følte Yoko ikke at han viste hende hengivenhed, og det var sjældent han var opmærksom på hendes følelser. Han var åbenbart ikke i stand til at gengælde hendes kærlighed. Den frustrerende situation medførte at Yoko begyndte at blive irritabel og at lide af søvnløshed, angst og depression, ja, indimellem fik hun endda panikanfald. Tohru var dog ganske upåvirket af den spændte atmosfære i hjemmet. For ham var det ikke noget særligt.\n„KRITISKE TIDER SOM ER VANSKELIGE AT KLARE“\nSådanne problemer er helt almindelige i dag. Apostelen Paulus forudsagde at vor tid ville være kendetegnet af at mange var „uden naturlig hengivenhed“. (2 Timoteus 3:1-5) Den del af det græske ord der her er oversat med „naturlig hengivenhed“, betegner den naturlige hengivenhed der findes blandt familiemedlemmer. I dag mangler der helt tydeligt sådanne varme følelser. Selv hvis familiens medlemmer føler hengivenhed for hinanden, er det måske sjældent at de giver udtryk for den.\nMange forældre i dag ved ikke hvordan de skal bære sig ad med at vise deres børn kærlighed og hengivenhed. Nogle er selv vokset op i en familie hvor man ikke viste hinanden ømhed, og de forstår måske ikke at glæde og lykke i familien er forbundet med at man føler og giver udtryk for hengivenhed. Sådan var det åbenbart i Tohrus tilfælde. Da han var barn, havde hans far altid travlt med sit arbejde og kom sent hjem om aftenen. Faderen talte sjældent med Tohru, og når han endelig gjorde det, var det med ukvemsord. Tohrus mor havde også fuldtidsarbejde og brugte ikke meget tid sammen med ham. Fjernsynet var hans babysitter. Der var ingen kommunikation i familien, og man roste aldrig hinanden.\nKulturen kan også spille ind. I nogle dele af Latinamerika må en mand sætte sig ud over de gængse normer hvis han skal give udtryk for hengivenhed over for sin kone. Også i mange orientalske og afrikanske lande strider det mod skik og brug at give udtryk for hengivenhed i ord eller handling. En ægtemand føler sig måske kejtet hvis han skal sige til sin kone eller sit barn at han elsker dem. Men vi kan lære noget meget vigtigt af det mest ophøjede familieforhold i universet, som har stået tidens prøve.\nET EKSEMPLARISK FAMILIEFORHOLD\nDet bedste eksempel for familier er det nære forhold der er mellem Jehova Gud og hans enestefødte søn. De giver udtryk for kærlighed til hinanden på en fuldkommen måde. I årtusinder glædede den åndeskabning der senere blev født her på jorden som Jesus Kristus, sig over det forhold han havde til sin Fader. Han beskrev det bånd der knyttede dem sammen, på denne måde: „Jeg var den han holdt af dag efter dag. Hele tiden glædede jeg mig for hans ansigt.“ (Ordsprogene 8:30) Sønnen var så sikker på sin Faders kærlighed at han kunne erklære over for andre at Jehova holdt af ham dag efter dag. Samværet med hans Fader fyldte ham altid med glæde.\nSelv mens Guds søn var på jorden som menneske, blev han forsikret om Faderens dybe kærlighed til ham. Da Jesus var blevet døbt, hørte han sin Faders stemme sige: „Denne er min søn, den elskede, som jeg har godkendt.“ (Mattæus 3:17) Hvor må det have været opmuntrende for Jesus at få en så kærlig forsikring fra Jehova da han skulle til at begynde sin tjeneste på jorden! Det må have rørt Jesus dybt at høre sin Faders godkendelse nu hvor han fik den fulde erindring om sit himmelske liv tilbage.\nJehova er således det bedste eksempel med hensyn til at give udtryk for hengivenhed — han giver hele sin universelle familie al den kærlighed de har brug for. Hvis vi anerkender Jesus Kristus som Guds søn, vil vi også kunne glæde os over Jehovas hengivenhed. (Johannes 16:27) Selv om vi ikke hører ord udtalt fra himmelen, ser vi Jehovas kærlighed komme til udtryk i naturen, gennem Jesu genløsningsoffer og på andre måder. (1 Johannes 4:9, 10) Jehova lytter endog til vores bønner og besvarer dem på den måde der gavner os mest. (Salme 145:18; Esajas 48:17) Efterhånden som vi opdyrker et nært forhold til Jehova, får vi større og større værdsættelse af hans kærlige omsorg.\nGennem sin Fader lærte Jesus hvordan man viser empati, omtanke, godhed og ægte interesse for andre. Han sagde: „Hvad [Faderen] end gør, dette gør også Sønnen på samme måde. Faderen holder nemlig af Sønnen og viser ham alt det han selv gør.“ (Johannes 5:19, 20) Til gengæld kan vi så lære at vise hengivenhed ved at betragte hvordan Jesus var over for andre da han gik på jorden. — Filipperne 1:8.\nHVORDAN VISER MAN HENGIVENHED I FAMILIEN?\nEftersom „Gud er kærlighed“ og vi er skabt i hans „billede“, er vi født med evnen til både at føle og at vise kærlighed. (1 Johannes 4:8; 1 Mosebog 1:26, 27) Men det er en evne der skal udvikles. For at kunne vise hengivenhed må man først føle hengivenhed for sin ægtefælle og sine børn. Hav øjnene åbne og læg mærke til de tiltalende egenskaber de har. Fokusér også på egenskaber der måske ikke er så iøjnefaldende, og lad tankerne dvæle ved dem. ’Der er ikke noget tiltalende ved min mand [min kone eller mine børn],’ siger du måske. Hvis man ikke selv har valgt sin ægtefælle, har man måske aldrig følt den store hengivenhed for ham eller hende. Andre par har måske ikke ønsket sig børn. Det er imidlertid værd at bemærke hvilke følelser Jehova nærede for sin symbolske hustru, Israels nation, i det 10. århundrede før vor tidsregning. Profeten Elias mente ikke at der var andre tilbedere af Jehova i tistammeriget Israel end ham, men Jehova lagde omhyggeligt mærke til alle i folket, og han fandt et anseligt antal — 7000 i alt — som i hans øjne havde tiltalende egenskaber. Kan du efterligne Jehova ved at spejde efter de gode egenskaber som hver enkelt i din familie har? — 1 Kongebog 19:14-18.\nFor at din familie kan vide at du holder af dem, må du dog bevidst gøre noget for at fortælle dem det. Når du lægger mærke til noget rosværdigt hos dem, så sæt ord på det. I beskrivelsen af en dygtig hustru peger Bibelen på et interessant træk hos hendes familie: „Hendes sønner rejser sig og priser hende lykkelig, hendes ægtemand rejser sig og priser hende.“ (Ordsprogene 31:28) Læg mærke til hvor spontant familiemedlemmerne gav udtryk for værdsættelse. Ved i ord at prise sin kone er en far et godt eksempel for sin søn, og det vil tilskynde sønnen til selv at være opmærksom på ofte at rose sin kone når han engang gifter sig.\nForældre bør også være opmærksomme på at rose deres børn. Det kan være med til at give børnene selvrespekt. Ja, hvordan skal en person kunne ’elske sin næste som sig selv’ hvis han ikke har respekt for sig selv? (Mattæus 22:39) Hvis forældre altid kritiserer deres børn og aldrig roser dem, kan børnene nemt miste deres selvrespekt og få svært ved at vise andre hengivenhed. — Efeserne 4:31, 32.\nHvad nu hvis man ikke er vokset op i en kærlig familie? Så kan man alligevel lære at vise hengivenhed. Det første skridt er at erkende problemet og indse behovet for at gøre noget ved det. Guds ord er en stor hjælp i den henseende. Det kan sammenlignes med et spejl. Når vi betragter os selv i ’spejlet’, bliver vi opmærksomme på hvad vi skal ændre i vores tankegang. (Jakob 1:23) Ifølge Bibelen er det muligt at rette enhver forkert tilbøjelighed. (Efeserne 4:20-24; Filipperne 4:8, 9) Vi må regelmæssigt foretage disse justeringer og aldrig „give op med hensyn til at gøre det der er rigtigt“. — Galaterne 6:9.\nDet kan være vanskeligt at vise hengivenhed på grund af ens opvækst eller den kultur man lever i. Men nyere forskning viser at det er muligt at overvinde sådanne hindringer. Dr. Daniel Goleman, der er specialist i mentalhygiejne, forklarer at ’selv de mest rodfæstede vaner, som hjertet har lært i barndommen, kan omformes’. For over 1900 år siden sagde Bibelen at det med Guds ånds hjælp er muligt at ændre selv de mest indgroede tilbøjeligheder i hjertet. Vi får tilskyndelsen: „Affør jer den gamle personlighed sammen med dens forehavender, og ifør jer den nye personlighed.“ — Kolossenserne 3:9, 10.\nNår først man har erkendt problemet, kan familien sammen studere Bibelen med deres særlige behov i tanke. Man kan undersøge hvad der siges om kærlighed, hengivenhed, medfølelse og lignende. Man finder måske frem til Jakob 5:11, hvor der står: „I har hørt om Jobs udholdenhed og set hvordan Jehova lod det ende, at Jehova er meget medfølende og barmhjertig.“ Derefter kan man finde beretningen om Job og se hvordan Jehova var medfølende og barmhjertig over for ham. Når man tænker over den, vil man sikkert føle sig motiveret til at efterligne Jehova og være medfølende og barmhjertig over for sin familie.\nDa vi er ufuldkomne, fejler vi dog alle mange gange med vores tunge. (Jakob 3:2) Måske er det vi siger til vores familie, ikke altid lige opmuntrende. Derfor er det vigtigt at vi beder til Jehova i tillid til at han vil hjælpe os. Giv ikke op. „Bed uophørligt.“ (1 Thessaloniker 5:17) Jehova vil både tage sig af dem der savner hengivenhed i familien, og dem der ønsker at vise en sådan hengivenhed, men har svært ved det.\nJehova har også sørget for hjælp gennem den kristne menighed. Jakob skrev: „Er nogen iblandt jer [åndeligt] syg? Lad ham tilkalde menighedens ældste, og lad dem bede over ham og indgnide ham med olie i Jehovas navn.“ (Jakob 5:14) Ja, de ældste i Jehovas Vidners menigheder kan være en stor hjælp for familier der har svært ved at vise hinanden hengivenhed. Selv om de ældste ikke er terapeuter, kan de tålmodigt hjælpe deres trosfæller — ikke ved at fortælle dem hvad de skal gøre, men ved at minde dem om hvordan Jehova ser på sagen, og bede sammen med dem og for dem. — Salme 119:105; Galaterne 6:1.\nI Tohru og Yokos tilfælde var kristne ældste altid villige til at lytte til deres problemer og støtte og hjælpe dem. (1 Peter 5:2, 3) Fra tid til anden kom en ældste og hans kone på besøg så Yoko kunne nyde gavn af samværet med en erfaren kristen søster. Hun kunne kalde Yoko ’til fornuft så hun elskede sin mand’. (Titus 2:3, 4) Når de ældste viser forståelse og sympati for trosfæller der udsættes for lidelser og hjertesorger, bliver de „et læ mod vinden og et skjul mod uvejrsregnen“. — Esajas 32:1, 2.\nKærlige ældste hjalp Tohru til at indse at han havde et problem i forbindelse med at vise sine følelser, og at Satan i disse „sidste dage“ angriber familieordningen. (2 Timoteus 3:1) Tohru besluttede at tage hånd om sit problem. Han forstod nu at grunden til at han ikke kunne give udtryk for kærlighed, var at han selv havde manglet kærlighed som barn. Intenst bibelstudium og bøn hjalp Tohru til gradvis at blive bedre til at dække Yokos følelsesmæssige behov.\nYoko havde været vred på Tohru, men nu hvor hun forstod hans familiemæssige baggrund og også havde fået øje på sine egne fejl, begyndte hun at gøre en bevidst indsats for at se det gode i ham. (Mattæus 7:1-3; Romerne 5:12; Kolossenserne 3:12-14) Hun bad inderligt Jehova om hjælp til at blive ved med at elske sin mand. (Filipperne 4:6, 7) Efterhånden begyndte Tohru, til stor glæde for sin kone, at give udtryk for sin hengivenhed.\nHvis du finder det vanskeligt at føle og at give udtryk for hengivenhed, er det altså muligt at overvinde problemet. Guds ord indeholder god vejledning angående dette. (Salme 19:7) Det der måske ser ud som en uovervindelig barriere mellem dig og din familie, kan du nedbryde ved at erkende alvoren i problemet, prøve at se det gode i din ægtefælle og dine børn, studere Guds ord og leve efter det, henvende dig til Jehova i inderlig bøn og søge hjælp hos modne ældste. (1 Peter 5:7) Så vil du også have grund til at glæde dig, ligesom en ægtemand i USA. Han blev opmuntret til at give udtryk for hengivenhed over for sin kone. Da han endelig samlede mod til at sige „jeg elsker dig“, blev han overrasket over hendes reaktion. Med glædestårer i øjnene sagde hun: „Jeg elsker også dig, men det er første gang i 25 år du har sagt det ligeud!“ Vent ikke lige så længe med at give udtryk for hengivenhed over for din ægtefælle og dine børn!\nJehova hjælper os gennem sit ord, Bibelen


Transport med M/F Strynø\nFredags afgangene fra Rudkøbing kl. 20:00 og kl. 21:20 og ligeledes fra Strynø aflyses på ubestemt tid. Det betyder, at der på fredage sejles efter samme sejlplan som på de andre hverdage. Ændringen træder i kraft fra og med i morgen den 20.03.2020.\nHerudover skal du være opmærksom på følgende: for at minimere risikoen for smittespredning af corona virus, skal følgende forholdsregler iagttages:\nPassagerer der ankommer i bil skal så vidt muligt forblive i bilen under overfarten.\nGående passagerer benytter færgens salon men vi opfordrer til, at man sætter sig spredt med god afstand til medpassagerer.\nHvis du er under mistanke for at være smittebærer skal du, i god tid inden rejsen, kontakte os på 62515100 (åbent hverdage 9-10). Er du i bil vil du få tilladelse til og påbud om at være i din bil under overfarten. Du må således ikke opholde dig på dækket eller i salonen.\nHvis du er under mistanke for at være smittebærer og er gående vil vi bede dig om ikke at rejse med M/F STRYNØ da vi ikke har faciliteter, hvor du kan opholde dig isoleret fra andre. Vi henstiller, at du kontakter sundhedsmyndighederne og beder dem om vejledning og om at organisere transport for dig.\nAlle opfordres til at købe billet online, så der billetteres mindst muligt om bord.\nI øvrigt henvises til Sundhedstyrelsens anbefalinger om, hvordan man bør forholde sig i den nuværende situation.


Little Peach Socks / DROPS Baby 16-7 - Gratis strikkeopskrifter fra DROPS Design\nGå til originalopskriften for model DROPS Baby 16-7.\nStrikkede tøfler til baby og børn DROPS Eskimo.\nStørrelse:\t1/3 - 6/9 - 12/18 mdr (2-3/4) år\nDer strikkes frem og tilbage på p fra tåen mod hælen.\nSlå 16-16-18 (18-20) m op på p 7 med Eskimo. Strik glatstrik med 1 m retstrik i hver side til arb måler ca 4-4½-5 (6-6½) cm – sørg for at næste p strikkes fra retsiden.\nHUSK PÅ STRIKKEFASTHEDEN! På næste p strikkes der 2 m i hver af de 2 midterste m (dette gøres for at tøflen skal blive højere på vristen) = 18-18-20 (20-22) m, strik 1 p vrang tilbage. Videre sættes de første 9-9-10 (10-11) m (fra retsiden) på 1 tråd.\nFØRSTE SIDE: Strik 1 p over de resterende 9-9-10 (10-11) m på p. Strik 1 p tilbage fra vrangen og slå 5-6-6 (7-7) nye m op i slutningen af p - disse nye m skal strikkes ret på hver p til færdig mål, de resterende m strikkes som før = 14-15-16 (17-18) m. Strik videre således: * 1 p over de første 5-6-6 (7-7) m, vend og strik tilbage, 1 p over alle m, vend og strik tilbage *, gentag fra *-* til arb måler 10-11-12 (14-16) cm på det længste, luk af.\nANDEN SIDE: Sæt m fra tråden tilbage på p, strik 1 p ret fra retsiden og slå 5-6-6 (7-7) nye m op i slutningen af p = 14-15-16 (17-18) m. Strik videre som på den første side til arb måler 10-11-12 (14-16) cm, luk af.\nMONTERING: Læg tøflen dobbelt og sy sammen midt bagpå og under foden – sy yderst i kanten så der ikke bliver en tyk søm. Træk 1 tråd igennem buerne i opslåningskanten = tåen, træk sammen og sy tråden fast.\nKommentere opskrift DROPS Baby 16-7


Air Max 90 er en rigtig klassiker. nike air max gul brune Modellen har eksisteret i 25 år og går stadig stærk! Denne Black / Palm Green farveway har nogle subtile grønne detaljer, der bryder den sorte og hvide base af sneakeren. De anvendte materialer er læder, mesh og ruskind. Tre, der ikke ofte bruges i fællesskab. Sidepanelene modtog ruskindbehandling, hvilket giver dig ekstra støtte og varme på siden af sneakers.\nEt af de mest succesrige designs nike dame sko 2017 af sportswear giants Nike's mest succesfulde design fejrer hendes 25 års jubilæum i år. Forbløffende er Air Max 90 stadig en af de mest populære silhuetter i deres enorme repertoire. Som anerkendelse af milepælen har de lanceret en speciel kapselsamling af 6 versioner, og en genudgivelse af OG-infrarød version, som i vid udstrækning betragtes som den bedste nogensinde farvestof i denne sko og de mest almindelige.


Sådan indstilles nålen til sms på Twitter? ▷ ➡ Følgere ▷ ➡\nHvordan indstilles nålen til sms på Twitter?\nMay 12, 2021 0 Comentarios 511\nTwitter-brugeren har mulighed for indstil PIN-koden til SMS; Til dette formål skal du følge denne procedure: Først skal du sørge for, at din mobile enhed er forbundet til din Twitter-konto.\nDerefter logger brugeren ind på sin Twitter-konto på nettet og er placeret på Mobil konfiguration; indtast den ønskede PIN-kode, som skal have fire alfanumeriske tegn, og gå til bunden af siden, klik på Gem ændringer.\nHvis den Bruger-PIN, en bekræftelsesmeddelelse vises. Hvis brugeren aktiverede en PIN-kode til sin konto, skal han indsætte den før teksten i Tweet eller SMS-kommandoen, som han sender til sin Twitter-korte kode.\nRediger eller slet pinkode på Twitter\nPIN-koden er et personligt identifikationsnummer, som brugeren kan bruge til sikre sikkerhed fra din Twitter-konto. Med pinkoden kan du tilføje et præfiks til dine opdateringer og mobilkommandoer.\nBrugeren, en gang aktiveret din pinkode For din Twitter-konto har du mulighederne for at ændre eller slette PIN-koden. I denne forstand kræver det at gå til konfigurationen af mobile enheder; en gang der er PIN-feltet placeret.\nI feltet PIN får brugeren Rediger eller slet din PIN-kode på en gang. Til dette formål skal du rulle til bunden af siden og fortsætte til indstillingen Gem ændringer, klik på.\nOpret LIVE VIDEOER PÅ TWITTER\nPå Twitter-platformen har brugeren mulighed for at oprette Live-videoer og del hvad der sker i realtid. Twitter er det perfekte sted at få oplysninger om ethvert globalt emne.\nFor at Twitter-brugeren skal oprette en livevideo, skal du gøre følgende: Klik på Tweet-boksen; klik Live i den nederste vælger; udsendes live, har du mulighed for at slukke for kameraet og kun deltage med lyd, klik her på mikrofonen.\nDernæst klikker brugeren på Transmit Live; kan afslut din Live Video Klik når som helst på Stop øverst til venstre og bekræft dit valg i den viste menu.\nTillad seere at anmode om at deltage i min Twitter-stream\nTwitter-brugeren har mulighed for at tillade seere at anmode om Deltag i din StreamDu behøver kun at overholde denne procedure: Klik på feltet for at Tweet; Klik på Live nederst i feltet.\nKlik på ikonet i øverste højre hjørne for at gøre det lettere for brugerne at Live seere, Anmodning om at deltage i brugertransmissionen; Klik på Broadcast live for at starte din udsendelse på det sociale netværk Twitter.\nNår en Twitter-bruger Anmodning om at deltage til transmission af brugeren vises en meddelelse i chatten; klik på ikonet for at tilføje det. Hvis du beslutter at fjerne en gæst, skal du klikke på X øverst til højre i deres avatar.\n1 Rediger eller slet pinkode på Twitter\n2 Opret LIVE VIDEOER PÅ TWITTER\n3 Tillad seere at anmode om at deltage i min Twitter-stream\nHvordan beskytter jeg min konto på twitter?\nHvordan rapporteres fortroligt multimedieindhold?


Qeqqata Kommunia Borger Familie, Pleje & Omsorg Sociale forhold Om plejefamilie Plejefamilie typer\nDer findes forskellige former for plejeforældre.\nSom offentligt godkendt plejefamilie skal man stille sig til rådighed for pleje af længere tids varighed.\nPlejebarnet bor fast hos dig\nEn privat arrangeret plejefamilie kan eksempelvis være andre familiemedlemmer end barnets forældre, såsom bedsteforældre og lignende. Det kan også være mennesker, der ikke er i familie med plejebarnet.\nAkutte plejefamilier kommer i spil, når kommunens socialvagt bliver gjort opmærksomhed på et barns øjeblikkelige behov for hjælp og pleje\nAflastningsordning er for familier med plejekrævende børn og som har behov for aflastning.\nFamilier, hvor en af forældrene har en professionel baggrund fra og erfaring med børn, der kræver omfattende støtte og pleje i hverdagen, kan få tilladelse til at være en del af den såkaldte professionelle familiepleje.\nDet skal i tænke over før I beslutter jer til at blive plejefamilie\nat være plejefamilie/ aflastnings familie er en opgave for hele familien\nat I som plejefamilie står til rådighed døgnets 24 timer året rundt\nat jeres familieliv bliver anderledes, hverdage, weekends og ferier\nat plejebørn ofte har manglet god kontakt til voksne, og har brug for Jer\ni mange timer hver dag\nat et nyt barn i familien griber ind i jeres egne børns liv\nhvor vanskelige opgaver I skal kaste Jer over\nat I som bliver aflastningsfamilie skal aflevere et barn til en hverdag I ikke altid synes om\nat barnet kun er til låns i en tid, som kan være kort eller lang\nat I skal kunne samarbejde med barnets forældre til gavn for barnet\nDet er vigtigt at få talt med en rådgiver om mulighederne og kravene omkring plejefamilier og plejetilladelser, og det anbefales, at du/I tager kontakt til Området for Familier i kommunen, for nærmere råd og vejledning.


Curvy Kandi: Skyld er ubrugelig. Tilfældet er uundgåeligt. | Magasinet Q\nForsideaktueltkulturCurvy Kandi: Skyld er ubrugelig. Tilfældet er uundgåeligt. Curvy Kandi: Skyld er ubrugelig. Tilfældet er uundgåeligt. Foto: Kamilla Bryndum Det ER ikke alt, vi selv har kontrol over. Og NEJ, vi kan ikke løbe, træne, handle eller tale os ud af alt. Men kan vi hengive os til tilfældet Mandag, 10. april 2017 - 12:00 - af Dorthe Kandi (Instagram: Curvy_Kandi) Der kan være en tendens i vores tid til, at vi tror vi kan påvirke alting selv. Vi kan træne, spise, tale og handle os ud af alt. Men tilfældet rådet stadig – og måske kunne det indimellem være godt for os at hengive os til det tilfælde. Hengive os til, at vi ikke kan styre alting. Hverken for os selv eller andre.\nSå der er masser af god grund til smøre solcremen godt ud og lignende, men samtidig bør vi slippe skylden. For skyld gør ingen raske. Eller glade. Skyld er ubrugelig. Tilfældet er uundgåeligt. Curvy Kandi (Dorthe Kandi) er chefredaktør på Q - Kvinder med kurver. Læs flere blogs her. RELATEREDE ARTIKLER\n8 ud af 10 danskere synes, at overvægtige bare skal tage sig sammen…


Kan væksten inden for e-handel fortsætte? - Baby og barn forkælelse\naf admin | 17. januar 2022 | blog\nMasser af online varehuse tildeler i dag diverse forskellige løsninger til levering. Et hit er i vore dage at få sendt til en pakkeshop, og så afhenter du blot dine nye varer præcis når det passer dig. Leveringsformen er altså ret enkel, samt typisk derudover den mindst kostelige leveringsversion.\nDu kunne lige så vel påtænke at vælge udbringning til din hjemmeadresse eller ud til din arbejdsplads. Metoden viser sig mange gange en anelse dyrere, men også meget praktisk. Den billigste leveringstype vil dog utvivlsomt være selv at hente pakken, som desværre afhænger af at du befinder dig nær internet selskabets tilholdssted.\nLeveringstiden kan være vældig essentiel forudsat vi har behov for dine nye varer om få sekunder, så derfor er det jo klogt at man tjekker den anslåede leveringsdato ved den respektive vare.\nEn række internet selskaber byder på dag-til-dag levering på masser af produkter, men det påkræver at bestillingen anbringes forinden et angivent tidspunkt, således at de med sikkerhed kan nå at få ordren klar forud for at pakkemedarbejderne har fri.\nIndtil flere shops på nettet frembyder fragt uden gebyr, men undertiden kun såfremt man køber for et fastsat beløb. Ellers skal du udse dig den mindst kostelige fragttype, hvilket i de fleste tilfælde – hvad end du bor i Vejle, Korsør eller Humlebæk – vil blive at få dem til at bringe dine varer til en pakkeshop.\nNogle enkelte internet forretninger yder fragt uden betaling\nDet er i dag virkelig overkommeligt for alle at sammenligne priser fra diverse online forretninger og derved har en hel del internet foretagender været presset til at at trykke salgsværdien på mange af deres produkter – til børn, samt også til damer og herrer – en hel del, og endda nogle gange yde portofri fragt.\nDet kan stadigvæk blive smart at efterse nogle e-forhandlere efter rabat forinden du gennemfører din handel, sådan at man er velinformeret til at få fat i den skarpeste pris.\nMan må dog være så påvagt, at såfremt en online forretning udlover bedst i test varer til en salgspris der er ubegribelig gunstig, så kunne det tit være et signal om en snydagtig online butik. Kortbestillinger er dog inkluderet i en foranstaltning, der garanterer dig imod uægte internet forhandlere.\nGenerelt foreslår vi køb med kort eller MobilePay. Som en alternativ mulighed bør du vælge et tilbud som eksempelvis ViaBill, såfremt du har i sinde at godtgøre omkostningerne af flere omgange.\nFør folk bestiller i en internet shop kan man altid overveje virksomhedens forretningsbetingelser, men det er gerne en omfattende opgave.\nEn anden løsning kunne være at kontrollere hvorvidt online forretningen er godkendt af e-mærket, siden det generelt er en tilkendegivelse af at webbutikken opretholder de officielle danske regler, tillige med at webshoppen rutinemæssigt gennemses af fagfolk som har den nødvendige knowhow om retningslinjerne. Desuden får du anledning til at få hjælp, hvis du oplever problemstillinger i forbindelse med dit indkøb. Her finder du mere information.\nForuden dette er det prisværdigt at kunden er opmærksom på de elementære vedtægter i forbindelse med transaktionen, f.eks. hvilken returrettighed online firmaet lover. Her er det desuden vigtigt, at man når som helst opbevarer sin kvittering, så man til enhver tid vil kunne eftervise bestillingen, uafhængig om man skal købe gave til en dame eller herre.\nEn række forskellige muligheder for fragt\nTrustpilot bringer dig super hæderlige muligheder for at finde ud af en række aktuelle konsumenters omtaler og derved foreslår vi, at du vurderer online webshoppens omtaler før du bestiller.\nFacebook fører til desuden absolut belejlige løsninger til at få en idé om e-handlens troværdighed. Herinde er der mange online virksomheder som tilbyder folk at levere en kritik af deres køb, hvilket på samme måde kan drages fordel af til at fornemme tilfredsheden hos kunderne.\nDette website er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi samarbejder med mange internet handler idet vi formidler deres tilbud, og tager imod godtgørelse i tilfælde af at de personer vi sender videre foretager et køb.


Blind hund får førerhund – Ekstra Bladet\n25. mar. 2019 kl. 10:45\nLille Maverick hjælper Charlie med at se\nMaverick er blevet Charlies nye 'øjne'. Foto: Instagram/charlieandmav\nHunde er blandt andet kendte for at hjælpe mennesker, men de kan også hjælpe hinanden.\nEn 11-årige golden retriever, som har mistet synet, har nemlig fået en 'førerhund'.\nDen historie bringer flere internationale medier, heriblandt britiske Daily Mail.\nChelsea og Adam Stipe har haft den nu 11-årige Charlie siden, at den var hvalp. Men for tre år siden opdagede en dyrlæge, at Charlie led at grå stær, som medførte, at den blev blind.\nHund flåede drengs hånd af: Nu vil tusinder redde dens liv\nCharlie havde svært ved at begå sig efter, at den havde mistet synet og virkede trist.\nDerfor skaffede det amerikanske par en lille hvalp, som de døbte Maverick, så den kunne opmuntre den aldrende golden retriever.\nBåde Chelsea og Adam Stipe lagde mærke til, at deres lille hvalp havde et stort behov for at hjælpe sin nye blinde ven. Når Charlie ikke kunne finde sit legetøj, ville Maverick hurtigt finde det frem og lægge det foran den. Og når den lille familie gik tur, ville Maverick bide fast om Charlies hundesnor, så den ikke kom til skade.\nDen kære hunde-duo gik viralt på de sociale medier, da Instagram-profilen WeRateDogs delte en video af Charlie og Maverick, der gik tur. Efterfølgende lavede den amerikanske tv-station NBC også et tv-indslag om det.\nI dag har det amerikanske par lavet en Instagram-profil, der er dedikeret til deres hunde, som i skrivende stund har over 80,000 tusinde følgere.


Opbevaring til badeværelset - Køb kurve, bakker og holdere\nStilfuld opbevaring til dit badeværelse\nVi bruger mange timer på badeværelset hver eneste dag, og rummet skal være praktisk og funktionelt, når du vil bade, sætte håret, børste tænder og anden personlig pleje.\nDet stiller krav til din opbevaring på badeværelset. Makeup, smykker, toiletruller, håndklæder og meget mere kræver opbevaringsløsninger, der skaber ro, men som også ser smukke ud i rummet. Det finder du heldigvis masser af her på siden, hvor vi har badeværelsesopbevaring og vasketøjskurve til enhver smag.\nSkab ro og orden på dit badeværelse\nPå badeværelset er der masser af forskellige udstyr og grej, der hurtigt kan skabe et rodet og stresset udtryk i rummet. Tandbørster, hårelastikker, vatpinde, smykker og meget mere kan lynhurtigt gøre det rodet.\nHer er opbevaring velegnet til at organisere alt på badeværelset, så du kan skabe den ro, der giver dig en god og afslappet følelse, når du træder ind i badeværelset. Du bruger trods alt meget tid på badeværelset – og derfor skal det være en god oplevelse at opholde sig derinde.\nKurve i små og store størrelser\nKurve er gode løsninger, hvis du ønsker masser af opbevaring, men du samtidig ønsker et flot og stilfuldt udtryk på dit badeværelse. Vælg eksempelvis kurve i søgræs for at skabe en varm og livlig indretning på dit badeværelse – på den måde kan du trække naturen med helt ind bag badeværelsesvæggene.\nOpbevar neglelakker, toiletpapir eller håndklæder i kurvene. Det er helt op til dig, hvordan du vil bruge kurvene i dit badeværelse. Her på siden finder du både små og store kurve. Brug de store kurve til at lægge toiletruller i – så har du dem lige ved hånden, og de indgår samtidig i indretningen af rummet.\nSæt små kurve op på dine hylder eller på dit vaskemøbel. Og kombiner gerne de store kurve med de små for at skabe et sammenhængende udtryk.\nHold styr på vasketøjet\nMange har vasketøjskurven til at stå på badeværelset. Men når den står frit fremme, stiller det også krav til design. Først og fremmest skal du dog gå efter en vasketøjsløsning, der er stor nok til al vasketøjet. Er I en stor familie, kræver det tilsvarende en stor opbevaringsløsning, så tøjet ikke flyder over.\nGå enten efter en kurv til vasketøj i en stofpose eller bambus. Det afhænger dels af din smag og af dit behov. Har du langt til vaskemaskinen, kan en stofpose være anvendelig, da den gør det let at transportere vasketøjet. Er du derimod mere til et fast og varmt look, er en kurv i bambus et godt bud.\nOrganisering af strømper og undertøj\nLigger dine sokker og dit undertøj ofte hulter til bulter i dine skuffer eller skabe? Det kan være svært at holde ordentligt styr på, hvis de ligger frit i dine skabe og skuffer.\nMed en organisatorkasse kan du til gengæld skabe samme ryddelige udtryk indeni dine skabe såvel som udenfor. Her får du en kasse med små rum, så der er styr på sokker, smykker, hårtilbehør og andet, der har det med at rode.\nOpbevaring er ikke bare praktisk – det er også dekorativt\nOpbevaring på dit badeværelse har først og fremmest en praktisk funktion. Det skaber orden og system på alle de små ting, der hurtigt kan flyde og skabe rod i rummet.\nMen opbevaring er også en god mulighed for at skabe hygge og indrette smukt. Sæt eksempelvis små kurve eller krukker sammen i dit eget stilleben med et duftlys og en lille vase. På den måde smelter opbevaringen sammen med indretningen.\nGå på jagt efter opbevaring til dit badeværelse\nDu finder et væld af opbevaringsløsninger, der gør det let at organisere og indrette dit badeværelse på siden her. Vi står altid til rådighed, hvis du har brug for hjælp. Så kontakt os endelig på telefon 50 44 68 00 eller e-mail mail@boxdelux.dk\nFind også opbevaring til dine smykker, håndklæder, vatpinde, shampoo osv lige her. Se vores kategorier specifikt til makeup opbevaring og smykkeopbevaring.\nSe vores vasketøjskurve her.\nHouse Doctor Pati toiletrulleholder, bruneret messing\nDKK 185,00 På lager\nHouse Doctor Toiletpapirsholder/Knage - Hook, sort\nHouse Doctor toiletrulleholder - Simply i jern\nSmartStore kasse til badeværelset str Medium - HVID\nSmartStore kasse til badeværelset. SLIM - HVID\nSmartStore kasse til badeværelset. str Small - HVID\nSmartStore kasse til badeværelset. str XtraSmall - HVID\nSmartStore Køleskabskasse SLIM\nSmartStore LÅG til opbevaringskassen SLIM - HVID\nSmartStore LÅG til opbevaringskassen SLIM - Klar plast\nSmartStore opbevaringskasse, MINI - HVID\nSmartStore opbevaringskasse, MINI - Klar plast\nSort stige til opbevaring i bambus\nHübsch opbevaringskasse i stof og bambus m. låg - LARGE\nHübsch opbevaringskasse i stof og bambus m. låg - SMALL\nMeraki kurvesæt i bambus, Tradition, vægkurve\nFritstående håndklædeholder i sort - Lairo\nHübsch Håndklædeholder til væg - Messing\nIDesign sæbedispenser til vægophæng\nDKK 95,00 49,00 På lager\nNordal håndklædeholder - Sotra, Sort\nBungalow smykkepude - Ivy grøn velour\nBungalow smykkepude - Karrygul velour\nMetaldåse til opbevaring af homøopatiske lægemidler\nBroste "Janni" glasskrin - Sort med beige velour, Kvadratisk\nComo smykkeholder - Precious, Hvid\nJusterbar reol til at sætte i skabet under vasken - FLEXI\nNordal CRYSTA krukke med låg i glas\nSmartstore kasse til opbevaring af Førstehjælpsager\nStackers Toilettaske - Hanging, Blush Pink\nStackers Toilettaske - Hanging, Taupe\nStackers Toilettaske - Hanging, Walnut\nStackers Urkasse - Sort\nMetaldåse til opbevaring af Øreringe - med indsats


Skrevet af Redaktionen d. 6. maj 2021 i kategorien Hjertekar\nNæsten 30 procent af verdens patienter med hjerte-kar-sygdomme har diabetes, viser en ny stor undersøgelse, som også afslører store forskelle i de forskellige verdensdele.\nEfter disse justeringer fandt de, at blandt patienter med stabil hjertesygdom havde patienter med diabetes en 38 procent højere dødsrate i løbet af den femårige opfølgning. De havde også en 28 procent højere risiko for det kombinerede resultat af hjerteanfald, slagtilfælde eller død af en hjerte-kar-mæssig årsag. Hjertepatienter med diabetes havde dårligere resultater end perosner uden diabetes uanset geografisk område og etnicitet.\n"Dette indikerer, at styringen af disse højrisikopatienter med hjerte-sygdomme og diabetes bør forbedres. Hvert land bør identificere disse patienter og tilbyde skræddersyede uddannelses- og forebyggelsesprogrammer," mener hun.


Pølsevognskulturen på UNESCO’s liste - Viden\nHjem Viden Pølsevognskulturen på UNESCOs liste\n- Vi og de danske pølsemænd m/k blev helt blæst bagover af den store kærlighed, der strømmede de danske pølsevogne i møde til den store 100 års fødselsdag i januar, og nu rækker vi så ud til danskerne for at bede om hjælp til at bevare et stykke dansk kulturhistorie – og bakke op om vores mission om at få den danske pølsevogn på UNESCO’s liste. Vi synes, at pølsevognskulturen bør bevares for evigt, siger kommunikationsansvarlig Michael Ravn fra Danish Crown Foods.\n- Pølsevognen repræsenterer en vigtig del af vores madhistorie, for med pølsevognen blev det muligt for de fleste danskere at spise ude for rimelige penge. Ingredienserne pølse, brød, sennep og løg har desuden lange rødder i vores madkultur. I gamle dage konserverede man kødet ved at koge det og ”stoppe” det i tarm, brød spiste man til alle måltider, sennep dyrkede man i de fleste bondehaver og løg tilførte smag til såvel kolde som varme serveringer. Pølsevognen har opnået en særlig status som et stykke dansk kulturhistorie, og den er blevet symbolet på en madkultur, som kan rumme alle folkelag. Selvfølgelig skal det forsøges at få den danske pølsevognskultur på UNESCO’s repræsentative liste, siger Bettina Buhl, der ud over sit virke som madhistoriker og museumsinspektør står bag talrige artikler og en lang række bøger som fx “Historien om danskernes mad i 15.000 år”.


PressReader - BT: 2015-11-15 - M\n- øderne på arbejdet er skrevet ind i kalenderen, så man husker dem. Turen forbi fitnesscenteret er planlagt, så formen kan holdes ved lige. På søndag er der familiefødselsdag. Og derimellem kommer vasketøj, madpakker, indkøb, rengøring, strygetøj, madlavning og lektielaesning med børnene. Kalenderen er fyldt op. Måske bliver alle ting ikke skrevet specifikt ind, men de bliver prioriteret. Og den tanke burde mange par vaelge at overføre, når det kommer til romantik i parforholdet. Det mener parforholds- og skilsmissecoach Mette H. Hinnerskov.\n»Romantik er helt vildt vigtigt i et parforhold. Uden den ender man i bedste fald som gode venner eller i vaerste fald som to praktiske grise, der bor under samme tag. Romantikken er limen, så man kan bevare tolerancen og forståelsen for hinanden,« siger Mette H. Hinnerskov.\nI en undersøgelse, Gallup har lavet for BT, svarer størstedelen af danskerne, at det, de savner mest i deres parforhold, er et godt sexliv, samt at de var bedre til at tale sammen. Samtidig svarer 45 procent, at de ville foretraekke en hyggelig middag for to, hvis de skulle gøre noget romantisk for deres partner.\nMen hungrer man efter romantik i parforholdet, er der ofte én ting, der spaender ben, siger sexolog og parterapeut Maj Wismann:\n»Staedighed. Folk vil simpelthen ikke planlaegge det, fordi man synes, at rigtig sex og romantik skal opstå spontant. Men vi har så travlt i vores hverdag, så der er ikke plads til, at det bare kommer af sig selv. Det skal prioriteres – ligesom man beslutter sig for at tage i traeningscenteret, hvis man vil strammes op,« siger hun.\nLudo og morgenkaffe\nIfølge Maj Wismann kan romantik i princippet vaere at spille ludo, gå en tur, drikke morgenkaffe sammen eller noget helt fjerde. Det handler om at vaere engageret og få signaleret til sin partner; ’Jeg vil gerne dig’.\nDet samme mener Mette Hinnerskov. I sit arbejde som skilsmissecoach møder hun tit par, der i en travl hverdag har nedprioriteret deres parforhold med en tanke om at ‘indhente det forsømte, når der kom et par fridage, eksempelvis i forbindelse med jul’.\nMen for de fleste er det alt for sent til den tid. Og derfor er det heller ikke helt uden grund, at der lige efter nytår venter en af årets højsaesoner for skilsmisser, forklarer Mette Hinnerskov. Stop hellere op i dag og kig på jeres parforhold, lyder hendes råd.\n»Når forelskelsen har lagt sig, tager mange romantik, naerhed og opmaerksomhed som en selvfølge. Når de ting så ikke kommer af sig selv, bliver man utilfreds, og så er det lige pludselig, at kollegaen måske bliver interessant,« siger Mette Hinnerskov og tilføjer:\n»Hvis man tilsidesaetter sit parforhold laenge nok, kan man også tage det som en selvfølge, at man ender i skilsmissestatistikken,« siger hun.\nBraende på den fede måde\nMan kan dog forebygge, at det kommer dertil, mener både Mette Hinnerskov og Maj Wismann. De peger begge på, at det kan vaere en god idé at evaluere parforholdet nu, når året lakker mod enden og stille spørgsmål som ’hvad savner vi i vores parforhold?’ og ’hvad er romantik for os?’.\n»På den måde baerer man jo braende til bålet på den fede måde. Du skal pleje dit parforhold, ligesom du jo også kører din bil til serviceeftersyn en gang imellem,« siger Maj Wismann, der bakkes op af Mette Hinnerskov.\n»Man kan jo begynde med at spørge sig selv: ’Gad jeg vaere gift med mig? Og hvornår har jeg sidst gjort noget, der gjorde min partner glad?’ Man skal ikke lukke øjnene for, at et parforhold kraever virkelig hårdt arbejde. Og hvis sexlysten og romantikken ikke laengere kommer naturligt, må man planlaegge sig ud af det, så man ikke ender traette foran fjernsynet hver aften,« siger Mette H. Hinnerskov.


Ugens Olsen: Det er godt, at HB Køge ikke spiller i Superligaen - HB Køge\nHjem » Nyheder » Ugens Olsen: Det er godt, at HB Køge ikke spiller i Superligaen\nUgens Olsen: Det er godt, at HB Køge ikke spiller i Superligaen\nBare rolig. Overskriften her skal ikke forstås helt bogstaveligt. Selvfølgelig ikke. Naturligvis ønsker alle HB Køge-fans at kunne se og følge Auri Skarbalius-holdet optræde i landets bedste fodboldrække. Det, jeg tænker på, er, at vi i 1. Division indtil videre er forskånet for at være involveret i al den VAR-uro, der er så forstyrrende og irriterende og giver anledning til protester, ophidsede diskussioner og fjerner fokussen fra det, det burde handle om.\nI Superligaen har fansene og medierne, spillerne, trænerne og lederne gennem sæsonen under og efter mange af kampene brugt mere krudt på at tale og skrive om VAR-systemet end beskæftige sig med selve spillet og holdenes og spillernes præstationer. Det er ærgerligt, at dommerne, ham på banen og dem i VAR-rummet – er blevet hovedpersoner.\nDet bryder rytmen i kampene og generer aktørerne, tilskuerne og seerne, når spillet bliver stoppet, og dommeren skal ud til sidelinjen og se billeder af en kontroversiel situation på banen og måske ændre en kendelse. F.eks. for at vurdere en straffesparks-situation, han muligvis har overset eller i farten har lavet et forkert skøn på. 98 sekunder har ventetiden været i gennemsnit per kamp i forhold til at få en afgørelse fra VAR-systemet.\nDet er da mærkeligt at opleve spillerne (og fansene) juble over en scoring, gøre klar til spillets igangsættelse og så blive tvunget til at stå og vente længe på, om scoringen også godkendes i anden omgang eller ej. Måske kan de juble to gange over samme scoring eller blive skuffet og få frataget målet, der kunne have givet point.\nMen sådan må det vel være, når vi anvender VAR – Video Assistant Refeery-systemet, der skal sikre den størst mulige retfærdighed i kampene.\n’Til helvede med VAR’, råbte Brøndby-træner Niels Frederiksen i en kamp, hvor gæsterne fik et VAR-straffe. ’Tak til VAR – har gjort hele processen omkring mit karrierestop meget lettere’, skrev eks-HB Køge-spiller Martin Vingaard på twitter. ’VAR ødelægger jo glæden og det her emotionelle ved at score. Jeg synes, det (VAR) dræber fodbolden’, lød en kommentar fra FCK-træner Jess Thorup efter nederlaget i topopgøret i Brøndby forleden.\nMANGE KAN SIKKERT GODT UNDVÆRE VAR\nEkspert-kommentator og eks-landsholdsspiller Morten Bruun var fra starten tilhænger af VAR, der skal sikre færre dårlige domme i kampene. Nu synes han dybest set ikke, at det har gjort noget godt for ’vores alle sammens fodboldspil’. Han kan sagtens undvære VAR.\n’Vi spiller om millioner, og så skal det ikke være et dommerskøn, der afgør kampen’, har Bo Henriksen engang sagt ifølge Politiken. Den tidligere Herfølge- og Køge-spiller kloger sig nu som en anden af de utallige eksperter og specialister i medierne. ’Vi skal have VAR for alles skyld, ikke mindst dommerne’.\nDet skal lige med i diskussionen om ja eller nej til VAR, at systemet i efteråret opfangede 27 kampafgørende fejl, der blev korrigeret til en korrekt kendelse, mens 9 kampafgørende kendelser i superligakampe blev overset. Det er jo en positiv statistik – og jeg tror da på, at VAR på sigt bliver godt for fodbolden og det nyttige redskab, der hjælper dommerne smidigt og kvikt.\nHB KØGE PÅ VEJ MOD MESTERSKABET?\nHeldigvis bliver VAR heller ikke anvendt endnu i Gjensidige Kvindeligaen, kunne man sige som HB Køge-fan i søndags. Da Stephanie Ribeiro i fremløb modtog en fin stikning fra Isabella Obaze, var hun altså en meters penge offside, da bolden blev spillet. Det måtte jeg stående på hovedtribunen sammen med frivillig-kontrollør John ’Milo’ Christiansen erkende. Han ved, hvad offside er fra sin tid som en mesterangriber, der godt kunne være lidt for hurtigt fremme i en strafbar position, da han var en flittig målscorer på Køges hold for mange år siden.\nVi nåede desværre ikke at råbe til linjedommeren, at han burde vinke med flaget. Man skal jo heller ikke som tilskuer blande sig i kampen på, vel. Ribeiro sprintede afsted og scorede til 1-0.\nOg det endte med en yderst fortjent 2-0-hjemmesejr til holdet, der er ubesejret i 18 kampe på stribe. Selma Svendsen blev kåret som den bedste på holdet med mange gode spillere. Man kan f.eks. nemt blive meget imponeret over den ro, det overblik, den fornuft med bolden, som den centrale midtbanespiller Kelly Fitzgerald viser. Hun ved, hvor bolden skal hen, før hun modtager den, hun kan dæmpe eller sætte tempoet op i spillet, og hun placerer sig som regel klogt på banen. Og så har vi hurtigt set, at Kaylan Marckese virker kompetent og rutineret som ny målmand.\nDet er en fantastisk sæson, kvindeholdet er midt i. Førstepladsen i grundspillet er sikret før sidste runde med en svær udekamp mod Fortuna Hjørring. HB Køge starter i mesterskabsspillet, hvor nummer ét og to til sidst bliver belønnet med billetter til Champions League-deltagelse, med 10 point. De 5 andre hold begynder med henholdsvis 8, 6, 4, 2 og 0 point. Sådan er reglerne for den bedste kvinderække.\nSEJR OVER KOLDING ER EN PLIGT\nI 1. Division er det, heldigvis, helt op til HB Køge selv at sikre sig adgangstegn til top-6. Nederlaget til Silkeborgs favoritter var måske ikke overraskende, og der er stadig god grund til at forvente en hjemmesejr over nedryknings-kandidaterne fra Kolding og point mod Hvidovre i grundspillets sidste runde. Det er fint, at Fremad Amager og Fredericia, nummer 5 og 6, mødes på søndag. Spiller de uafgjort, kan HB Køge overhale dem og komme op som nummer 5 lige bag Helsingør.\nAt to kampe med tre scoringer i hver blev efterfulgt af et opgør uden HB Køge-mål var selvfølgelig ærgerligt. Vi har i sæsonen savnet, at en angriber – ligesom Martin Koch Helsted har gjort det med 17 træffere tre år på stribe – har lavet mange mål. Martin Koch er, kan man læse i statistikkerne, en af de spillere i den næstbedste række, som har nettet tre gange i samme kamp.\nAlene i spidsen på listen over spillere med flest mål i samme kamp i 1. Division gennem årene er i øvrigt Nicklas Pedersen. Nu HB Køge-ansat som U17-træner. Eks-landsholdsspilleren, der har haft en fin karriere i ind- og udland, scorede 5 gange, da han med Herfølge vandt 8-1 over Fremad Amager i en hjemmekamp 17. juni 2007.\nNicklas, søn af Jesper Pedersen, en af de bedste spillere, Herfølge har haft, kunne måske godt af og til give nogle små, gode råd til alle angriberne i HB Køge?\nEKS-HERFØLGE- OG KØGESPILLER MED SUCCES\nDet er i øvrigt imponerende, at Helsingør som oprykker har præsteret så flot i 1. Division – på trods af to nederlag til HB Køge. ’Man gør vel meget for at hjælpe sin moderklub’, siger Helsingør-cheftræner Morten Eskesen med et lille grin.\nHan var førsteholdsspiller i Herfølge, mens John Tune Kristiansen var træner, inden han gik to rækker ned, da han bl.a. sammen med Lars Frisch tog til Køge og fik Erik Rasmussen som træner i Danmarksserien. Eskesen blev anfører, Køge rykkede op gennem rækkerne og kom i Superligaen. Han nåede derefter at være direktør i klubben et par år, før han satsede på trænerrollen.\nSom træner har Morten Eskesen været i Kalundborg og Greve, Karlslunde, Rishøj og Randers FC (assisterende træner). Han overtog et 2. divisionshold Helsingør, fik stoppet en stor nedturs-blødning og førte holdet tilbage til 1. division.\nEske, der nu igen sammen med Christina er bosiddende i Køge, sigter på at blive Superliga-træner. Det har Auri Skarbalius været med HB Køge, Brøndby og Viborg. Det kunne være stort, hvis Auri rykker op med HB Køge til 2022-23-sæsonen i Superligaen – og så blæser vi da højt og flot på, at der kan blive noget bøvl med og surhed og brokkerier over VAR.\nSøren Olsen, den 10. marts 2021.


Dirigentens drøm om kultur- og kønsrevolution | Det Danske Filminstitut\nDirigentens drøm om kultur- og kønsrevolution\nMånedens SønDok i Cinemateket er en unik fortælling fra det moderne Iran: ’Gozaran – Time Passing’. Se filmen søndag den 21. oktober kl. 14.15, og hør bagefter instruktøren, Frank Scheffer, fortælle om dens tilblivelse via en live videoforbindelse.\nModerne musik og kvindelige musikere\nEfter 30 år i eksil får den persiske dirigent Nader Mashayekhi mulighed for at realisere sin store drøm om at opsætte moderne klassisk musik i hjemlandet. Mashayekhi bliver inviteret til at være chefdirigent for Teherans Symfoniorkester, hvor han møder en gruppe musikere, der er frustrerede over landets strenge censur. Han bruger musikken til at åbne nye horisonter hos musikerne og til at opbygge et håb og en tro på fremtiden.\nMashayekhi forsøger både at omgå landets strenge censur og at rykke ved dets skarpe kønsopdeling ved at hyre mange kvindelige musikere til orkestret. Men alle forhåbninger ændres radikalt efter det iranske valg i 2009, hvor Ahmadinejad og præstestyret strammede deres greb om landet. Mashayekhi må forlade Iran og opgive de musikalske drømme med orkesteret. Hvad sker der med hans drømme og de unge musikere, han må efterlade?\nLigesom den musik, Mashayekhi formår at frembringe, er ’Gozaran – Time Passing’ en fuldendt symbiose af form og indhold, musikalitet og substans. Det handler om passion for musikken, menneskelige relationer, kunstens væsen og selve livet. Og så selvfølgelig også om de politiske forhold i Iran. The Hollywood Reporter skrev bl.a. om filmen: ”Skønt dette let kunne have endt som en snæver film for musikforskere, klipper Scheffer materialet på en måde, så det bliver forståeligt og æstetisk bevægende, uden at det intellektuelle niveau sænkes”. Instruktør Frank Scheffer vil efter visningen snakke om filmen via en live videoforbindelse.\nTid: Søndag den 21. oktober kl. 14:15