Danmark er førende i konflikter på det offentlige arbejdsmarked. Sådan behøver det ikke være | Information\nI 2013 brugte Kommunernes Landsforening lockoutvåbnet aggressivt over for lærerne, selv om de ikke havde varslet strejke. Det er et eksempel på, at styrkeforholdet på det offentlige arbejdsmarked i Danmark er i arbejdsgivernes favør. Det er helt afgørende i en arbejdskonflikt, at begge parter bliver ramt økonomisk, men da lærerne blev lockoutet, sparede kommunerne penge, mens lærerne ikke fik løn. På billedet demonstrerer lærere uden for Christiansborg under lockouten i 2013.\nSygeplejerskerne strejkede historiske 70 dage i 2008, mens lærerne var lockoutet i 28 dage i 2013. Og med svære forhandlinger og udsigt til en mulig ny konflikt på det offentlige arbejdsmarked, viser en forskningsrapport nu, at den slags måske kan undgås, hvis Danmark justerer aftalemodellen, sådan som de har gjort i Norge og Sverige, hvor der er langt færre konflikter og færre tabte arbejdstimer på eksempelvis skoler og hospitaler.\n»Styrkeforholdet på det offentlige arbejdsmarked i Danmark har altid været i arbejdsgivernes favør, fordi det helt afgørende i en arbejdskonflikt, nemlig at begge parter bliver ramt økonomisk, ikke er til stede i den offentlige sektor,« siger Laust Høgedahl, postdoc ved Center for Arbejdsmarkedsforskning, Aalborg Universitet, der står bag rapporten.\nHan henviser bl.a. til, at de offentlige arbejdsgivere sparer penge på en konflikt. Borgerne fortsætter med at betale skat, og kommunerne slipper for at udbetale lønninger, mens konflikten står på. På det private arbejdsmarked taber arbejdsgiverne omvendt penge på en konflikt. Det misforhold kunne f.eks. løses ved, at de opsparede offentlige lønkroner forblev i sektoren og brugt på udvikling, siger Laust Høgedahl.\nDe øvrige nordiske lande har justeret aftalemodellen, så styrkeforholdet bliver mere lige, viser rapporten. Og selv om det ikke nødvendigvis er muligt at overføre de svenske og norske løsninger direkte til Danmark, så anbefaler Laust Høgedahl, at Danmark gør, som de andre lande har gjort som udgangspunkt: indleder drøftelser om justeringer af modellen. For det er aldrig sket herhjemme.\nDet er også præcist det, de offentlige lønmodtagerorganisationer ønsker. Derfor har de stillet som krav til dette års overenskomstforhandlinger, at man begynder »en dialog« med arbejdsgiverne med henblik på at »styrke den danske aftalemodel«.\n»Efter 2008 og især 2013 er det blevet åbenlyst, at parterne på det offentlige arbejdsmarked ikke er lige. I 2013 brugte Kommunernes Landsforening (KL) lockouten aggressivt, selv om lærerne ikke havde varslet strejke. Vi skulle blankes af hurtigst muligt, mens kommunerne tværtimod sparede en masse penge på en lockout. Men den ’her og nu besparelse’ viser sig efterfølgende at have store omkostninger. Eksempelvis i form af en folkeskole, der ikke fungerer optimalt. Derfor er det bedre for samfundet, at vi har nogle nogenlunde ligeværdige kampskridt,« siger Forhandlingsfællesskabets chefforhandler, Anders Bondo Christensen, der også er formand for Danmarks Lærerforening.\nAnbefalinger til ny model på det offentlige arbejdsmarked\nPå baggrund af sine forskningsresultater i rapporten kommer Laust Høgedahl med en række anbefalinger til, hvordan den danske model kan tilpasses det offentlige område.\nEn kalibrering af lockoutvåbnet, hvor opsparede lønkroner i forbindelse med lockout øremærkes til det område, der er ramt af konflikt – f.eks. til efter- og videreuddannelse.\nEn formel aftale om brugen af forligsmanden som opmand i forbindelse med et lovindgreb i tilfælde, hvor der ikke foreligger et forkastet mæglingsforslag, der kan ophæves til lov.\nKilde: Forskningsrapporten Offentlige overenskomstforhandlinger og konfliktløsning – Danmark i et nordisk perspektiv\nMogens Lykketoft (S), der har forhandlet overenskomster som socialdemokratisk finansminister i 1990’erne, mener imidlertid ikke, at det vil sænke konfliktniveauet, at man justerer den danske model. Det er politikernes respekt for aftalesystemet, den er gal med.\n»Min erfaring er, at det mere handler om gensidig respekt mellem parterne, og at det er en reel forhandling, man går ind i. Men over årene er der sket noget med den respekt. Nyere regeringer har, både når det gælder de offentligt ansatte og kommunerne, lagt rammerne meget fast, næsten diktatmæssigt, på forhånd. Jeg har svært ved at se, at man kan afskaffe den grundlæggende asymmetri ved at lave justeringer.«\nIndtil videre er status på de aktuelle forhandlinger om en ny overenskomst for 750.000 ansatte i stat, regioner og kommuner, at de slet ikke er kommet i gang.\nIfølge chefforhandler Anders Bondo Christensen har de tekniske udvekslinger mellem parterne ikke ført til reelle forhandlinger, og den såkaldte musketered blandt lønmodtagerorganisationerne forhindrer derfor, at man kommer i gang med at forhandle på andre områder i den offentlige sektor. Men skulle parterne komme i gang på et tidspunkt, vil de offentligt ansatte bruge den nye forskningsrapport som grundlag for en drøftelse af, hvordan aftalemodellen fungerer herhjemme.\nBegrebet ’den danske model’ bruges både i den private og den offentlige sektor. Men modellen fungerer forskelligt i de to sektorer på flere helt afgørende punkter, og den blev først indført på det offentlige område i 1969, mens den på det private område bygger på Septemberforliget helt tilbage fra 1899. Før 1969 var de offentligt ansatte det, man kalder tjenestemandsansatte. Og de måtte ikke strejke og kunne ikke lockoutes.\nMen den danske model er ikke indrettet til et arbejdsmarked, der er politisk styret som det offentlige, hvor arbejdsgiverne eksempelvis har en dobbeltrolle som både forhandlingspart og lovgiver, påpeger Laust Høgedahl. Det har de andre nordiske lande taget højde for i modsætning til Danmark.\n»I Danmark har vi ikke haft en dialog mellem parterne om aftalemodellen og konfliktløsningsmodellen. Og samtidig har vi et højt konfliktniveau i Danmark sammenlignet med Sverige og Norge. Konflikterne er typisk meget lange og meget store, hvilket gør Danmark til konfliktførende sammenlignet med resten af Norden. Den private sektor har samtidig et historisk lavt konfliktniveau,« siger Høgedahl.\nDobbeltrollen er mest fremtrædende på det statslige område, hvor innovationsminister Sophie Løhde (V) er både minister og arbejdsgiver og forhandler direkte med de ansatte i staten. Mens man på det kommunale område har KL som et ekstra led mellem politikere og lønmodtagere. Til gengæld viste lærerkonflikten, at KL og Moderniseringsstyrelsen, der hører under Finansministeriet, arbejdede tæt sammen. Det betød, at man i KL kunne regne med, at hvis man ikke kom igennem med sine krav, ville der komme et regeringsindgreb, siger Laust Høgedahl.\n»Samtidig kan regeringen vælge at gribe ind, og det har den gjort i langt de fleste konflikter på det offentlige område i de senere år. Og det blev der spekuleret i i forbindelse med lærerlockouten i 2013 med lov 409, som i høj grad var et arbejdsgiverdiktat,« siger han med henvisning til, at det hidtidige gentlemanprincip om, at resultatet af et regeringsindgreb skal afspejle en form for neutral tredje part, blev tilsidesat.\nMagtforholdet balanceres dog ved, at der kan være politiske konsekvenser af en konflikt for begge parter. Kampen står nemlig også om at vinde den offentlige opinion, siger arbejdsmarkedsforskeren.\n»Der kan være nogle politiske konsekvenser, som politikere og partier kan blive ramt af. Men en lønmodtagerorganisation kan jo også blive ramt af at få den offentlige opinion imod sig. Så man kan ikke sige, at det erstatter det forhold, at begge hold ikke bliver ramt økonomisk.«\nOgså Henning Jørgensen, der ligeledes er arbejdsmarkedsforsker ved Aalborg Universitet, mener, at den danske model kan styrkes efter svensk og norsk forbillede.\n»Kampvåbnene er så forskellige på det private og det offentlige arbejdsmarked, så det bør laves om. Jeg mener, man i Danmark har været forblændede af den private sektors faglige selvstyre. Man har direkte kalkeret modellen fra det private arbejdsmarked, hvor den jo i sin tid blev skabt via arbejdskampe nedefra i hierarkiet,« siger Henning Jørgensen.\nI Sverige har man til gengæld afpolitiseret aftalemodellen, da man i 1994 indførte en særlig arbejdsgiverorganisation, Arbejdsgivarverket, som fik myndighedsansvar og aftaleret som statens arbejdsgiver. Det gjorde man for at sikre et armslængdeprincip mellem det politiske niveau og en professionel arbejdsgiverpolitik. Siden har en stor evaluering vist, at svenskerne er meget begejstrede for det skridt.\n»Nogle har endda kaldt det den vigtigste strukturreform af den svenske offentlige sektor nogensinde. Og i Sverige har man ikke oplevet en arbejdskonflikt på det offentlige område, selv om man har haft hårde forhandlinger og brugt mægling, og de har haft et lignende hårdt pres på de offentlige omkostninger,« siger Laust Høgedahl.\nI Norge har man også gjort et forsøg på at lægge afstand til det politiske niveau ved at lade arbejdsgiverfunktionen rotere mellem flere ministerier. Danmark er desuden det eneste land, hvor lockoutvåbnet har været anvendt på det offentlige område.\nPå baggrund af sine forskningsresultater kommer Laust Høgedahl med en række anbefalinger til, hvordan den danske model kan tilpasses det offentlige område. Det drejer sig bl.a. om at indlede en dialog, sådan som lønmodtagerne har stillet krav om, eller justere lockoutvåbnet, så opsparede lønkroner i forbindelse med en lockout øremærkes til det område, der er ramt af konflikt – f.eks. til efter- og videreuddannelse.\nDet krav havde Danmarks Lærerforening med til overenskomstforhandlinger i 2015. Og det kunne ifølge Anders Bondo Christensen være et eksempel på, hvad man kunne bringe ind i eventuelle drøftelser med arbejdsgiversiden. Ligesom han peger på, at man kunne drøfte, at forligsinstitutionens rolle blev styrket på det offentlige arbejdsmarked.\n»Man kunne overveje at give forligsinstitutionen en anden styrke, end den har i dag, så der indbygges en eller anden form for opmandsfunktion. Det er ikke et forslag, men et udtryk for højttænkning. Det vil nok være upopulært hos mine kolleger på det private arbejdsmarked. Men grundvilkårene er så forskellige, så det fungerer ikke at have de samme regler på det offentlige og det private arbejdsmarked,« siger Anders Bondo Christensen.\nNæstformanden i Forhandlingsfælleskabet, FOA’s formand Dennis Kristensen, kalder aftalemodellen på det offentlige område for »den danske model light« for at beskrive det ulige magtforhold. Og hvorfor skulle det være i arbejdsgivernes interesse at ændre på den nuværende model, spørger han.\n»Arbejdsgiverne kan da godt læne sig tilbage og sige, at den magt, de har, afgiver de ikke. Men så må det frem offentligt, at de trives med at have en overmagt og et højt konfliktniveau.«\nAnders Bondo Christensen peger desuden på, at omkostningerne ved et højt konfliktniveau yderligere kan være, at det bliver sværere at rekruttere nye medarbejdere til de offentlige velfærdsinstitutioner.\n»KL har lige lavet en undersøgelse af rekrutteringsudfordringerne. Ud over SOSU’er er det lærerne, der bliver mangel på. Det er eftervirkninger af det, der skete i 2013. Det kommer bare forskudt. Men det er en kæmpe udfordring for KL, at man ikke kan skaffe lærere til folkeskolen,« siger han.\nTidligere finansminister Mogens Lykketoft forstår godt de offentlige ansattes frustrationer, selv om han ikke tror på, at justeringer af aftalemodellen grundlæggende kan ændre på det asymmetriske magtforhold. Til gengæld advarer han om, at det har konsekvenser, hvis politikere og arbejdsgivere ikke respekterer den danske model, som hviler på, at der reelt er noget at forhandle om.\n»Skiftende regeringer og finansministre må jo med sig selv finde den balance, hvor der er nogle budgetter, der skal holdes, og nogle budgetkrav, der skal imødekommes. Men som regering har man jo også en fundamental interesse i at have et godt samarbejdsforhold til sine mange ansatte, og man kan rekruttere dem, man gerne vil. Hvis det krakelerer, får man en stadig ringere offentlig sektor, hvor færre mennesker synes, det er værd at betale skat og vælger private løsninger i stedet,« siger Mogens Lykketoft.\nInnovationsminister Sophie Løhde (V) vil ikke kommentere lønmodtagernes krav, og skriver i en sms til Information:\n»Jeg diskuterer gerne alle de krav, som de faglige organisationer lægger på bordet, men jeg vil ikke tage forskud på forhandlingerne i avisen.«\nDet har ikke været muligt at få en kommentar fra KL’s chefforhandler Michael Ziegler.\nAnders Bondo ChristensenMogens Lykketoft\n22. januar, 2018 - 00:27\n22. januar, 2018 - 06:08\nArbejdstidsaftale til lærergrupperne NU!\nKræv fuld kompensation for 2% kravet, som ødelægger alt og alle.\nGod dag der ude - og kæmp for alt hvad du har kært\n22. januar, 2018 - 07:49\nJohn Christensen, hvis en lærer får løn for 40 timers arbejde ( inkl. betalt middagspause), er det så urimeligt at bede dem om at være på skolen 40 timer?\n22. januar, 2018 - 09:06\nHvorfor holde lærerne på skolen, hvis deres forberedende arbejde kan udføres bedre et andet sted?\nTinne Stubbe Østergaard, Ole Bach, Kenneth Graakjær, Jan Damskier, Werner Gass, Børge Neiiendam, Eva Schwanenflügel, Hans Larsen og Niels Duus Nielsen anbefalede denne kommentar\n22. januar, 2018 - 09:47\nTabte arbejdstimer på skoler. Jamen de dovne lærere var lockoutede. Peter Frost, jeg kender de første fire fem stykker som indtil for fem seks år siden skulle være på arbejdspladsen, men som nu klarer lige ved halvdelen af arbejdet hjemme ved noget man kalder en computer. Lærerne som tidligere kunne lægge deres forberedelse når det passede dem skal nu som en anden industriarbejder absolut sidde på skolen. Det er da et gigantisk tilbageskridt. Fra at være lærer snart sagt døgnet rundt et han det nu fra 8 til 16. De unge som skriger på ledelse synes det er fint, mens de ældre der troede på medindflydelse og medansvar flygter så snart mulighed gives. Regelryttere bliver resultatet og tillykke med det. Lige ved 1/3 af alle lærere har ikke oplevet lockouten så nu er der en ny generation på vej, en generation der nok identificerer sig med skolen som bygning, men ikke som begreb og mere end dansk og matematik.\nBettina Jensen, Tinne Stubbe Østergaard, Ole Bach, Werner Gass og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n22. januar, 2018 - 10:54\nPeter Frost. Hvis en lærer skal kunne undervise efter skolereformens intentioner om differentieret og tværfagligt indhold, er det nok alt andet lige relevant at bevæge sig ud i virkeligheden og blive inspireret. Mener du så også, at folketingspolitikerne skal opholde sig 40 timer minus frokost, på Chr. Borg? Normalt lader vi os jo bilde ind, at de giver fuld valuta for pengene, selvom de arbejder fra hjemmet i den anden ende af landet. Hvad egentlig med transport? Er den med i arbejdstiden. Helt ærligt stoler jeg mere på, at lærerne vitterlig giver os pant for flæsket end at politikerne, der ganske åbent påtager sig 20-30 timers ekstraarbejde i f.eks byråd oveni landspolitiken.\nVivi Rindom, Bjarne Bisgaard Jensen, Tinne Stubbe Østergaard, Kaj Julin, Børge Neiiendam og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n22. januar, 2018 - 11:36\nLise Lotte Rahbek + Vibeke Hansen + jens peter hansen, fordi der er alt for mange lærere der har for få undervisningstimer pr. uge. Fordi langt størstedelen af læreres forberedelsestid foregik derhjemme og ikke var tilstrækkelig til at højne undervisningsniveauet. Vi kunne konstatere at danmark, et vidensbaseret samfund, droppede ned af den eneste liste som man målte ud fra, til trods for lærernes udstrakte selvstyre hvor de kunne tilrettelægge meget frit.\nHvis resultatet ikke er tilfredsstillende, trods lærernes store egenindflydelse, ja så må man jo ændre på formen og indhold.\nJeg har endnu til gode at høre om lærernes store inspiration fra "det virkelige" liv. Jeg er da overordentlig positiv overfor eksempler på at lærere i hobetal færdes i flokke ude i "det virkelige" liv for at indhente indhold til undervisningen.\nLærernes modvilje er dybest set et udtryk for at de er blevet frataget deres ekstreme selvstyre indenfor undervisningsmiljøet.\nHvis man som lærer ikke kan udføre sin forberedelse på skolen, så skal man da finde sig noget andet at lave.\nDernæst tvivler jeg på at en lærer ikke kan få lov til at tage til et relevant seminar, foredrag eller andet relevant arrangement som kan forbedre deres undervisning - har ikke hørt om sådanne forbud endnu.\nOg ja jeg kender mange lærere og de fleste er faktisk positive overfor den nye reform. Måske 1-2 stykker søm klynker lidt, men det er primært pga. småbørn i hjemmet.\n22. januar, 2018 - 11:50\nChefforhandler Michael Ziegler har længe kunnet gå på vandet og han har fået en bemærkelsesværdig opbakning til sig selv og sit parti i Tåstrup.\nMen hans styrke kom formentlig af at han havde fået et lukket mandat af sine politiske arbejdsgivere og som sådan kunne han agere som 'kongen på slottet', uden risiko for at blive sagt imod.\nMåske kommer han ud i en mere åben forhandlingsituation nu - det vil vise sig, hvis ikke de offentlige arbejdsgivere igen blæser aftalesystemet ad Hekkenfeldt til. Kan MZ virkeligt forhandle, eller er han bare en dukke i et marionetteater ?\nMichael Hullevad, Eva Schwanenflügel og Kaj Julin anbefalede denne kommentar\n22. januar, 2018 - 12:09\nPeter Frost: "der er alt for mange lærere der har for få undervisningstimer pr. uge" - hvor ved du det fra? Arbejder du på en skole?\nEller læser du blot skiftende regeringers partiske pressemeddelelser, hvor de pynter lidt på sandheden for at stille lærerne i et dårligt lys op til en forhandlingssituation, hvor staten optræder som arbejdsgiver, og derfor går efter en konflikt, der kun kan løses gennem trepartsforhandlinger, hvor staten så sidder på to af de tre parter - og et efterfølgende lovindgreb?\nDet er et under, at du og jeg overhovedet har læst at læse og skrive, når man tænker på den udstrakte grad af frihed, lærerne havde, da vi var unge. Det mest mærkelige er faktisk, at vi alligevel fik en bedre grunduddannelse, end de unge får i dag. Spørg en universitetslærer, om de unge er bedre eller ringere klædt på til et studium i vore dage, end da vi var unge.\nSom arbejdsgiver må du da tage dig til hovedet over den elendige kvalitet skolesystemet leverer, og som du så i dyre domme skal rette op på, når du oplærer nye medarbejdere.\nMan skal ikke tro på alt, hvad man læser i avisen, især ikke, når det kommer fra politikere uden almen dannelse, der ikke ved en skid om de faktiske forhold i jernindustrien (for det er jernindustrien, du er i, ikke sandt?)\nVivi Rindom, Bjarne Bisgaard Jensen, Bettina Jensen, Tinne Stubbe Østergaard, Michael Hullevad, Flemming Berger, Eva Schwanenflügel, Annemette Due, Lise Lotte Rahbek og Kaj Julin anbefalede denne kommentar\n22. januar, 2018 - 12:14\nHvad er det for et input fra det såkaldte virkelige liv lærerne skal hente, Peter Frost. Hvad er dit arbejde er der noget at hente der ?? Skolen er det virkelige liv for over 600000 elever og deres lærere. Hvis du mener det ikke er det virkelige liv, hvorfor fanden vil du så absolut have dem låst inde på skolen ? Dårlig forberedt undervisning giver dårlig undervisning, det kender jeg fra grundskolen, gymnasiet og universitetet. Hvis man kunne nøjes med at eleverne ved pultene skulle slå op på side 78 i dag og side 79 i morgen så kunne alle jo sidde i 8 timer og kede sig ihjel. Men læreren var på stolen, i skolen og Ziegler og Frost kunne være glade. DK klarer sig bedre end Norge og Sverige, men dårligere end Finland, hvor lærerne har langt større frihed. Flere og flere uden uddannelse underviser børnene i DK. Sådan er det også i Sverige, som er raslet ned i PISA-undersøgelserne og hvor arbejdsforholdene for lærerne de sidste mange år er blevet forringet.\n22. januar, 2018 - 12:23\njens peter hansen, min kommentar om at lærerne tager ud i det virkelige liv for at hente inspiration til deres undervisning var nok ikke så meget møntet på dig.\nProblemet med folkeskolen var ar lærerne, trods kæmpe indflydelse på egen undervisning, over en bred kam ikke formåede at hæve / holde niveauet i undervisningen.\nNu har jeg selv gået på diverse undervisningssteder og må indrømme at den bedst kvalificerede undervisning jeg modtog var af undervisere som havde erhvervserfaring med deres fag i den virkelige verden.\nLærerne i Finland har en langt mere struktureret arbejdsdag - de slipper naturligvis også for at blive overrendt af forældre hver gang lille Buller har fået en hudafskrabning i frikvarteret. Der er konsultationstider på skolen og det må forældrene tilpasse sig. Det foregår alt sammen på skolen, og niveauet i Finland er langt højere end i Danmark - selv respekten for lærerhvervet er større.\nDit argument med at vi er bedre end Sverige og Norge - hvad skal jeg bruge det til? Hvad skal jeg bruge det til at Sverige rasler ned af PISA listen? Skal vi appellere til laveste fællesnævner eller skal vi sigte højere?\nAt lærerne har forberedelsestid på skolen har ingen negativ betydning for forberedelsen. Det som har negativ indflydelse er en uengageret lære som vinger den mandag til fredag.\nJeg mangler bevis for at man ikke kan foreberede sin undervisning på ens arbejdsplads.\nProblemet er vel egentlig også at lærerne ikke har formået at holde niveauet i DK trods uendelig meget frihed i erhvervet.\n22. januar, 2018 - 12:27\nNiels Nielsen, jeg ved det fordi der forelå en gennemgang hvor det reelle undervisningsniveau var oplyst, og der er selvfølgelig nogen som er på fulde omdrejninger og så er der desværre alt for mange som ikke er.\n22. januar, 2018 - 12:28\nNiels Nielsen, måske er vi begge ikke opvokset i en verden hvor selv den mindste modgang udløser et ramaskrig iblandt forældrene.\nMichael Hullevad og Niels Duus Nielsen anbefalede denne kommentar\n22. januar, 2018 - 12:31\nNiels Nielsen, ja jeg tager mig til hovedet når jeg møder nyudklækkede unge mennesker. Jeg græmmes. Men de er resultatet af flere elementer herunder utilstrækkelig undervisning men sandelig også curlingforældre ( vel snart sagt det værste ).\nHvordan højner man niveauet for afgangsklasserne? det gør man ved at sænke kravene til en højere karakter. Jeg har aldrig set så mange med 12 taller som i dag - i min tid var et 13 tal noget nær uopnåeligt.\nPISA er, uanset om vi kan lide den eller ej, den anvendte måling og pt. findes der ikke noget alternativt. Hvis man bruger den samme målemetode og hver gang den offentliggøres, så rasler DK ned - ja så må der være noget galt i DKs undervisningsmiljøer.\n22. januar, 2018 - 12:34\n22. januar, 2018 - 12:43\nDer er en god gammel tommelfingerregel, som siger, at forholdet mellem ydre styring og motivation er omvendt proportionalt; jo mere styring, des mindre motivation. Det, man har gjort med Michael Ziegler som frontperson, er skræmmende dårlig politisk ledelse, hvor grundantagelser og præmisser har været fundamentalt forkerte. Når man vil styre faglige miljøer, fx klasseværelser og operationsstuer, uden selv at have fagligheden, må det nødvendigvis gå galt. God ledelse handler om at facilitere faglige miljøer, ikke at hæmme dem. Det er lang tid siden vi har set det på skoler og hospitaler.\nBjarne Bisgaard Jensen, Bettina Jensen, Tinne Stubbe Østergaard, Michael Hullevad, Niels Duus Nielsen, Flemming Berger, Eva Schwanenflügel og Annemette Due anbefalede denne kommentar\n22. januar, 2018 - 12:54\nHvad er det fra dit erhvervsliv Peter Frost lærerne skal lære ? Og hvad er det du laver og som du synes lærerne skal lære ? Giv nu et svar !\n22. januar, 2018 - 13:11\njens peter hansen, hvad mener du? jeg er arbejdsgiver og har både faglærte, ufaglærte og handelsuddannede. Jeg synes oprigtigt at niveauet jeg ser iblandt hovedparten af de unge ansøgere jeg får ind til samtale langt fra er på et tilfredsstillende niveau.\nJeg forstår ikke hvad du mener med hvad det er fra mit erhvervsliv lærerne skal lære. kan du være lidt mere konkret?\n22. januar, 2018 - 14:17\nDet er dig Peter Frost der mener at lærerne skal lære:Jeg har endnu til gode at høre om lærernes store inspiration fra "det virkelige" liv. Ja så men hvad ?\n22. januar, 2018 - 15:41\nJens Peter Hansen, det har jeg ved gud aldrig ytret mig om. Jeg mener tværtimod at når lærerne får løn for en arbejdsuge så er det ikke urimeligt at de ligeledes befinder sig på skolen i det antal timer der er aflønnet.\nJeg tror du skal læse det én gang til det jeg skriver. jeg kommenterer på en påstand fra Vibeke Hansen, da jeg endnu ikke er stødt på horder af lærer der søger viden fra det virkelig live - det er det jeg kalder livet uden for undervisningsinstitutionerne ( underforstået at det er det liv de fleste elever skal gøres klar til at begå sig i. Jeg tror du skøjter lidt rundt i det jeg skriver.\nJeg vil da med glæde dele ud af viden fra min ydmyge virksomhed til lærer i lokalområdet, såfremt det kan have relevans for dem. Der er dog ikke nogen som har kontaktet mig herom.\n22. januar, 2018 - 16:31\nPeter Frost, jeg vedkender mig min brøde. Jeg læste ikke ordentligt hvad du skrev. Belager oprigtigt!!\n22. januar, 2018 - 16:32\n23. januar, 2018 - 05:57\nPeter Frost - lærere arbejder ikke 40 timer om ugen (inkl. betalt frokost), sådan som du skriver!\nVed ikke hvor du befinder dig, men den danske arbejdstid har i rigtig mange år efterhånden været 37 timer om ugen - også for lærerne.\nArbejdsgiverne ønsker at lærere og andre offentligt ansatte selv skal betale for deres frokostpause, hvor ved arbejdstiden derved ryger op på 39,5 timer/uge. Det vil lærerne selvfølgelig ønske kompensation for!\nDet er, efter min mening, ikke afgørende om læreren er på skolen i samtlige timer pågældende får løn for - store åbne fælleskontorpladser, eller teamlokaler kan være en udfordring, fordi der ikke er ro til fordybelse og forberedelse. Det er en stressfaktor for mange, med de afbrydelser der hele tiden foregår. Folk uden forstand på lærer/underviser branchens vilkår bør faktisk dæmpe sig en hel del, især fordi de forpester læringsmiljøet på skolerne.\nMisundelse er en grim ting, og lærergerningen er ikke misundelsesværdig!\nSiden artiklen er der nu kommet skred i realitetforhandlingerne - og det er fint.\nJeg mener dog stadig at hele den offentlige sektor skal give politikerne en ørefigne, og strejke røven ud af bukserne.\nOgså derfor at jeg involvere 2% kravet, som jo er politisk bestemt - gift for alting!\nDet kræver sammenhold og lad os se om det er til stede i tilstrækkeligt omfang, til at ændre tingene.\nStå fast på de rimelige krav\nTinne Stubbe Østergaard, Michael Hullevad, Niels Duus Nielsen og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n23. januar, 2018 - 07:50\nJohn Christensen, lærerne arbejder langt fra 37 timer det er klart. De 40 timer er inklusiv betalt pause og derfor bliver det 40 timer i stedet for 27 timer.\nJeg er overhovedet ikke misundelig på lærerne - de udfører et vigtigt stykke arbejde, men jeg kan ikke se noget problem i at man beder dem være på jobbet i den tid de får løn, og jeg kan ikke se et problem i at man tager selvstyret fra dem på mange punkter hvor de ikke har formået at løfte eller holde niveauet.\nDer findes endda skoler hvor man har taget den nye virkelighed til sig og skabt noget positivt ud fra det.\nJeg vil gerne understrege at en lærer bør have fri når de har fri ligesom alle andre. Forældre skal stoppe med at ringe til lærerne i tide og utide til eksempel.\nBottom line er bare at lærernes egne løsninger i forhold til bedring af det faldende niveau ikke har virket, og så har man skredet ind. Det er logisk.\n23. januar, 2018 - 17:18\nPeter Frost. Du skriver flere gange, at der er et faldende niveau i folkeskolen, og at det er pga lærernes ret til selv at styre deres tid. Jeg ved ikke, hvilke kilder du benytter dig af, men da dine synspunkter passer sammen med den kampagne, som KL og store dele af Folketinget med Niels Egelund som stort set eneste ekspertkilde, har kørt mod lærerne igennem flere år, har jeg mine anelser. Du må imidlertid medgive, at der også er synspunkter, der giver en anden sandhed. Fx viser Pirls- og Timssundersøgelserne at det står fint til i Danmark (https://www.folkeskolen.dk/604949/danske-skoler-praesterer-i-verdensklasse), men det har af en eller anden grund ikke været interessant at fremhæve for poltikerne og KL. Måske fordi de underminerer dele af grundlaget for den seneste folkeskolereform. I stedet har Pisaundersøgelserne fået stor omtale, men de er jo også genstand for stor diskussion. Bl. a. har professor Svend Kreiner udtalt kritik af Pisa og problematiseret de konklusioner, som man har bygget skolepolitikken i Danmark på (https://www.magisterbladet.dk/magisterbladet/2014/012014/012014_p20). Med hensyn til om man kan forlange, at lærerne skal opholde sig på skolen i 40 timer om ugen, har du da ret. Det kan man selvfølgelig godt forlange, men er det hensynsmæssigt? Arbejdet i en folkeskole kan ikke sammenlignes med et industrijob, og det er derfor et klart tilbageskridt at forlange, at lærerne ikke selv kan tilrettelægge deres tid. Jeg ved ikke, om det er fordi, at folk ude i "det virkelige liv" ikke kan forestille sig, at man kan have så meget selvdisciplin, at man godt kan arbejde, uden at der står en og holder øje. Jeg oplever, at arbejdsgiverne har skudt sig selv i foden, for meget af det gratisarbejde, som mange lærere lavede før, bliver ikke gjort mere. Heldigvis har flere skoleledere, ansatte i forvaltningen og sågar kommunalpolitikere indset dette, og de lader i større og større grad lærerne selv bestemme, hvornår de vil udføre deres arbejde.\nBettina Jensen, Tinne Stubbe Østergaard, Michael Hullevad, Eva Schwanenflügel og Lise Lotte Rahbek anbefalede denne kommentar\n24. januar, 2018 - 07:17\nTony Thomsen, niveauet var faldende iht. PISA undersøgelserne. Det er den undersøgelse oplysningerne baseres på og der kan du slå Danmarks placeringer op siden listen blev taget i brug i år 2000.\nHvorfor er det ikke hensynsmæssigt at bede dem om at blive på skolen så de kan forberede sig der? Om der er selvdisciplin eller ej, det er ikke relevant. De skal bruge deres tid på skolen, og så må man indrette forholdene derefter. Det er da ikke så svært.\njeg er tilhænger af at når læreren har fri så har de fri - hvorfor skulle de ikke have det? Det er da forældrenes problem at de bliver ved med at kontakte lærere udenfor arbejdstid, og det skal lærerne ikke belastes med.\nHvorfor kan man ikke sammenligne lærerenes job med et industrijob? Er det at snobbe nedad? Det er da ganske simpelt. du får din løn for et stykke arbejde som skal udføres i et givent tidsrum. Kan du ikke forberede dig i det tidsrum, så må du jo bede din ledelse om at sørge for at forholdene er til det. Det er klynk når lærerne påstår at det hele falder fra hinanden og at de ikke har tid nok. Men du kan jo evt. se lidt på den opgørelse jeg linker til, deri fremgår en masse interessante oplysninger ( linket er længere oppe). Læreren fik stækket vingerne fordi deres selvstyre ikke kunne sikre et vist niveau. Så har ledelsen ret til at ændre på form og indhold.\nUndervisningstimerne er jo også gået op siden da pr. lærer og det kommer vel børnene til gode - de skal jo undervises.\n01. maj, 2018 - 13:25\n"PISA er, uanset om vi kan lide den eller ej, den anvendte måling og pt. findes der ikke noget alternativt. Hvis man bruger den samme målemetode og hver gang den offentliggøres, så rasler DK ned - ja så må der være noget galt i DKs undervisningsmiljøer."\nEller også er der noget galt med PISA-beregningernes validitet og relevans? Det handler ikke om sympati for PISA eller ej, men om dens faglige anvendelighed, om hvilken en række eksperter (Kreiner nævnes ovenfor, men også Dahler Larsen bør fremhæves) udtaler at den på vitale områder er lig nul.


virkelighedsbilleder | johannesvaerge.dk\nEssays og prædikener\nG.E.C. Gads Forlag 1986\nBogen er en reaktion på tendensen til, at vi med den moderne samfundsudvikling har svært ved at bevarer fodfæstet, balancerende på en for smal strimmel virkelighed. I vid udstrækning kommer vi til at leve som turister i vores eget liv, fremmede og stakåndende, fyldt af uklar længsel efter noget anderledes. – Kan det religiøse sprog i denne kultursituation igen erfares som virkelighedens sprog, blive livets sprog?\n”Det er fremragende prædikener … Vil man læse, hvor nutidigt, nært og vedkommende, der kan prædikes i den hellige almindelige kirke i dag, så læs endelig løs. Sproget er strømmende og indholdsrigt. De udtryk for den moderne tilværelse der trækkes ind for at give relevans og adresse, er præcise og adækvate. Og hvad der er mere sjældent: Der prædikes over den samlede bibel, og ikke over et eller andet eksistensbudskab, som pines ud af nogle enkelte Jesus-ord. Det giver prædikenen krop og sanselighed, det gør den dramatisk og uforudsigelig. Og hele verden er med … Johannes Værge tør noget, som mange prædikanter ikke tør: Han tør spille på hele orglet, med alle registre og farver i brug.”\n” … poetisk inspiration, som atter udfolder sig i et klart og vellydende sprog … ingen har som Grundtvig haft billeddannende evner, og Værge har meget af det samme talent.”\nP.G. Lindhardt, Jyllands-Posten.\n”I en række prædikener søger han så at sige at generobre det religiøse sprog … Det er der kommet en række meget fremragende prædikener ud af. Eller herved har han peget på et stykke overset virkelighed, som har en mulighed for at kunne bære følelser og kriser. Jeg har været meget betaget af denne lille bog. Den fortjener virkelig at blive læst.”\nKjeld Holm, Aarhuus Stiftstidende.\n”Johannes Værges sprog er noget nær vidunderligt, ofte poetisk, altid uanstrengt … Og ud af en omfattende samtidsorientering finder han mange uventede tilgange til sit ærinde … holder rigeligt litterært mål med flertallet af romaner og digtsamlinger, synes jeg.”\nSvend Erik Sørensen, Information.\n”Der går en bred strøm af lys, varme og liv gennem disse prædikener.”\nEberhardt Harbsmeier, Fønix.


Ny OECD evaluering af dansk miljøpolitik: Godt gået - men der skal gøres mere | LandbrugsAvisen\nOECD har lavet en evaluering af dansk miljøpolitik med stor ros til de ambitiøse mål om blandt andet klimaneutralitet. Der mangler dog konkrete målsætninger, lyder anbefalingen.\nLandbruget er en vigtig nøglespiller i arbejdet for at nedbringe klimaforandringernes konsekvenser i Danmark.\nDet fremgår af en 242-sider lang evaluering af dansk miljøpolitik siden 2005, som OECD på et møde torsdag officielt overrækker til miljøminister Lea Wermelin.\nLandbrugsarealer optager mere end 60 procent af jorden i Danmark, skriver OECD, hvilket betyder, at landbruget er et nødvendigt område at fokusere i arbejdet for en grønne klode.\nBlandt andet skal der udtages mere jord til natur, sikres større biodivesitet og sættes ind over for vandmiljøet.\nOECD (Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling) kommer i rapporten med hele 44 anbefalinger til det videre arbejde med miljøet i Danmark.\nRos for ambitiøse mål\nRapporten er dog ikke kun en lang løftet pegefinger.\nFaktisk roser OECD de ambitiøse mål, som allerede er sat i Danmark, blandt andet regeringens mål om at skære 70 procent af udledningen af drivhusgasser i 2030, og forslaget om at stoppe salget af nye diesel- og benzinbiler.\n"Vi glæder os ikke mindst over, at de også fremhæver vores fælles udspil med Danmarks Naturfredningsforening om blandt andet udtagning af lavbundsjord, og skriver, at det vil være et af de aller mest effektive tiltag, man kan gøre i landbrugets bidrag til klimaudfordringerne", siger Anders Panum, viceområdedirektør i Landbrug & Fødevarer.\nDerudover bliver der også lagt mærke til det store forskningsarbejde, som bliver lagt i nye teknologier. Men før de slår igennem er det nødvendigt at sætte ind, skriver organisationen.\nKonkrete mål for natur\nRapporten foreslår indsatser inden for flere sektorer, såsom transport, affaldshåndteirng, genbrug, kemikaliehåndtering, vandmiljøet mv.\nFor landbruget er der dog især ét, som fylder i OECD's rapport: Der skal fastsættes konkrete mål for beskyttelse af naturen. I rapporten fremgår det at Natura 2000 områder dækker 8 procent af landområdet, men de efterlyser mål og planer for, hvordan områderne og de truede arter skal hjælpes i bedring.\n"Der er ingen tvivl om, at vi har en udfordring i forhold til natur og biodiversitet. Det flugter helt med det udspil som L&F havde for nyligt har lavet med seks andre organisationer om at styrke naturen og biodiversiteten i det åbne land. Her efterlyser vi netop også bindende mål, for at vi kan afsætte de nødvendige midler", siger anders Panum.\n"For det er den store udfordring lige nu. Der er mange politiske skåltaler om, at der skal gøres noget, men når det kommer til at afsætte midler til projekterne, så halter det lidt. Men landmændene står i kø for at være med til de her projekter".\nEfterlyser kritisk blik på vandmiljøet\nVandmiljøet fylder også i rapporten. OECD peger på, at der skal gøres mere for at nedbringe landbrugets påvirkning ved at nedbringe tabet af nærringsstoffer af vandmiljøet.\nEn god ambition, som Anders Panum ved, at landbruget gerne spiller med på. Dog efterlyser han en mere kritisk tilgang fra OECD, der ensidigt har kigget på landbrugets påvirkning, og ikke taget andre faktorer såsom spildevand og mikroplastik med ind i regnestykket.\n"Jeg hæfter mig dog ved, at OECD skriver, at den primære udfordring med pesticider er pesticidrester fra fortidens synder. Det er pesticider, som engang var tilladt, vi slås med, når vi finder pesticidre i grundvandet og drikkevandsboringer. Ikke fra den brug vi har i dag", siger Anders Panum.\nHan kan dog ikke støtte OECD's ros af planen om at forbyde brug at pesticider ved boringsnære beskyttelsesområder.\nAnders Panum deltager senere torsdag eftermiddag i en paneldebat med Morten Pedersen, afdelingschef hos Danmarks Naturfredningsforening, professor Mikael Schou Andersen fra Aarhus Universitet og professor Mette Thermansen fra Københavns Universitet.\nGennemgår dansk miljøpolitik siden 2005\nUdkommer omkring hvert 10. år, og er sidst lavet i Danmark i 2007 og 1999.\nKommer med 44 forslag, som kan "grønne" dansk økonomi og miljøpolitik.\nDer er især fokus på ressourcespild, natur og biodiversitet og cirkulær økonomi.\nPlanteavl House: 271 m² Commercial: 4.916 m² Area: 89,65 ha\n15. jan 16:56


Flere internet outlets tilbyder til alt held en række forskellige billige former for fragt til rød el. Den mest moderne er på nuværende tidspunkt at få leveret til et afhentningssted, og så skal du blot gå forbi efter dine produkter på et valgfrit tidspunkt. Fragtmuligheden er altså super ukompliceret, og typisk ydermere den mindst kostelige leveringsudgave.\nDu kan alternativt forsøge at vælge at få leveret hjem til dig privat eller ud på din arbejdsplads. Fragttypen viser sig ofte en kende dyrere, men lige så vel yderst let gængelig med rød el online. Den mindst kostelige type af levering er unægtelig at du selv henter ordren, men den mulighed stiller krav om at du lever tæt på e-forhandlerens butikker, for eksempel Lundhede, Plantorama, Jespers Planteskole eller Plantetorvet.\nLeveringshastigheden på rød el er selvfølgelig ualmindeligt essentiel forudsat du har brug for din pakke om et øjeblik, så med det formål er det selvsagt klogt at man tjekker den anslåede leveringstid ved rød el. De fleste internet varehuse – fx Lundhede, Jespers Planteskole, Plantetorvet og Plantorama – tilbyder billig levering på blot en enkelt hverdag på en hel del varer online, som imidlertid afhænger af at ordren lægges forud for et aftalt tidspunkt, med det formål at de kan nå at få produkterne distribueret forud for at logistikpersonalet har fyraften.\nIndtil flere byggeforretninger frembyder levering uden omkostninger på rød el online, men tit kun såfremt du køber for en konkret pris. Desuden kunne man udse dig den mest billige form for fragt, som mange gange er at få fragtfirmaet til at levere dine varer til en pakkeshop.\nStørstedelen af webbutikker frembyder click-and-collect hvor du køber billig rød el derhjemme og selv henter i havecenteret. For eksempel Plantetorvet, Plantorama, Lundhede, Jespers Planteskole, Planteshop, Planterskoler, Kridtvejs Planter, Duelunds Planter og Blomsterverden. Havecentrene frembyder bl.a. klik-og-hent på rød el i følgende byer:\nVallensbæk, Dragør, Kalundborg, Vordingborg, Nærum, Korsør, Stenløse, Aabenraa, Slagelse, Hobro, Kokkedal, Struer, Værløse, Brønderslev, Fredericia, Lyngby, Ishøj, Lystrup, Roskilde, Hørsholm, Glostrup, Rødovre, Solrød Strand, Køge, Viborg, Hedensted, Ballerup, Svendborg, Tilst, Allerød, Åbyhøj, Randers, Aalborg, Frederikshavn, Herning, Risskov, Nyborg, Greve, Varde, Virum, Aarhus, Nykøbing Falster, Haslev, Højbjerg, Brøndby, Horsens, Skive, Charlottenlund, Thisted, Hjørring, Holbæk, Odder, Nørresundby, Rudersdal, Frederiksberg, Sønderborg, Valby, Hvidovre, Hedehusene, Ringsted, Grenaa, Rønne, Ikast, Middelfart, Ølstykke, Næstved, Silkeborg, Herlev, Helsingør, Lillerød, Holstebro, Birkerød, Taastrup, Vanløse, Gladsaxe, Frederikssund, København, Nakskov, Tårnby, Vejle, Haderslev, Gentofte, Brønshøj, Hillerød, Søborg, Farum, Albertslund, Frederiksværk, Skanderborg, Brabrand, Esbjerg, Jyllinge, Kolding, og Odense, .\nKlik-og-hent ift. rød el er muligt i samtlige områder af Danmark: Jylland (Østjylland, Sønderjylland, Syddanmark, Vestjylland, Sydjylland, Midtjylland, Nordjylland), Fyn (Nordfyn, Østfyn, Vestfyn, Midtfyn, Sydfyn) og Sjælland (Sydsjælland, Vestsjælland, Amager, Bornholm, Lolland, Midtsjælland, Falster, Hovedstaden, Nordsjælland, Østsjælland).\nVed indkig i tallene står det tydeligt, at internet shoppere tit søger blandt andet køb rød el og rød el tilbud. Foruden dette oplever man typisk mennesker lede efter for eksempel rød el online, billig rød el og rød el priser, foruden de store havecentre som Duelunds Planter, Plantorama, Kridtvejs Planter, Lundhede, Jespers Planteskole, Planterskoler, Planteshop, Blomsterverden og Plantetorvet.\nGode tilbud på rød el\nDet er ultra let gængeligt for almindelige mennesker at finde de bedste priser på billige rød el online i blandt forskellige internet butikker i Danmark, og til tak har flertallet af webshops ikke kunne lade være med at formindske priserne på rød el markant, og i øvrigt frembyde gebyrfri levering.\nDet kan dog stadigvæk være tiden værd at kontrollere et par forskellige internet webshops efter udsalg og tilbud på rød el online før du handler, således at du er sikret at indhente den mindst kostelige pris. Se ikke bare hos de velkendte plantecentre som Planteshop, Kridtvejs Planter, Plantorama, Planterskoler, Blomsterverden, Lundhede, Duelunds Planter og Plantetorvet.\nDu bør lige meget hvad ikke glemme, at ifald en internet butik afhænder billige rød el online for en salgspris der kan ses som uendeligt billig, kunne det tit være et faresignal om en uærlig internet shop. Bestillinger med betalingskort er imidlertid omfattet af en anordning, som sikrer folk imod svindlende online forretninger.\nGenerelt går vi ind for kortbetalinger eller mobilbetaling. Som et alternativ kan du drage nytte af en afdragsløsning fra fx ViaBill, i tilfælde af at du vil afdrage prisen på rød el over en længere periode. Det fås ofte i specialiserede webshops, i modsætning til de kendte plantecentre som eksempelvis Duelunds Planter, Plantorama, Lundhede, Planteshop, Plantetorvet, Kridtvejs Planter, Jespers Planteskole og Planterskoler.\nNår vi ser på tendenserne bliver det klart, at internetbrugere typisk søger fx køb rød el og rød el priser. Man ser desuden jævnligt netshoppere lede efter bl.a. rød el online, billig rød el og rød el tilbud.\nTrustpilot frembyder uden sammenligning tiltalende genveje til at verificere forskellige nuværende køberes anmeldelser og derfor er det godt, at du bliver klogere på internet forhandlerens ratings forud for at du shopper billige rød el online.\nFacebook fører til for øvrigt en lang række værdifulde genveje til at få et kig ind i online butikkens pålidelighed. Desuden er der en del internet virksomheder hvor det er muligt at nedfælde en kritik af deres køb, hvilket lige så vel kan bruges til at bedømme hvor glade kunderne er.\nForud for at nogen shopper billige rød el online hos en webbutik behøver de i og for sig kigge på virksomhedens betingelser, det er dog undertiden ikke super spændende, specielt hos de gængse plantecentre som Planterskoler, Duelunds Planter, Kridtvejs Planter, Lundhede, Jespers Planteskole, Plantetorvet, Blomsterverden, Plantorama og Planteshop.\nEn anden valgmulighed kunne derfor være at undersøge hvorvidt internet forretningen er tilsluttet e-mærket, da det bør være en sikring om at e-handlen efterkommer de danske retningslinjer, samt at internet selskabet tit evalueres af sagkyndige der kender til de gældende regulativer.\nDesuden får du mulighed for en håndsrækning, ifald du oplever problemer som følge af dit køb af rød el. Desuden rekommanderer vi at køber er omhyggelig omkring de primære betingelser gældende for købet af rød el online, f.eks. hvilken ombytningsret online butikken lover.\nI den sammenhæng er det ydermere afgørende, at man stadig sikrer sin e-mail kvittering, så man i fremtiden kan bevidne sit køb af rød el, uagtet om man har handlet ved Plantorama, Plantetorvet, Planteshop, Jespers Planteskole, Planterskoler, Kridtvejs Planter, Duelunds Planter, Blomsterverden eller Lundhede.\n1Det er jo ualmindeligt overkommeligt for folk at søge sig frem til priser online på billige rød el på forskellige internet shops, og til tak yder de fleste netshops portofri levering. Men det kan trods alt vise sig nyttigt at prøve nogle butikker på nettet efter billige priser forud for at du gennemfører dit køb, således at man er garanteret at indhente den billigste pris.\n2Trustpilot resulterer i rigtig passende løsninger til at studere en række øvrige køberes domme og på grund af dette slår vi et slag for, at du udforsker online forretningens bedømmelser forud for at du handler billige rød el online. Facebook tilbyder dig derudover ganske strålende muligheder for at få indblik i webshoppens popularitet.\n3Vi går generelt ind for at kigge hvorvidt internet virksomheden er verificeret af e-mærket, eftersom det typisk er et bevis på at e-shoppen accepterer de opstillede regler, foruden at online forretningen lejlighedsvis gennemses af fagfolk som har nøje kendskab til bestemmelserne på området. Forud for at nogen shopper billige rød el i en e-shop bør man sådan set få overblik over e-shoppens forretningsbetingelser.\n4Leveringsdygtigheden kan vise sig at være ualmindeligt relevant hvis du skal bruge produkterne lige om lidt, så med det formål er det tydeligvis klogt at man besigtiger det forventede leveringstidspunkt ved rød el. En del internet selskaber præsterer billig levering efter en enkelt hverdag på deres bedst sælgende varenumre, som trods alt regnes ud fra at bestillingen anbringes før et nøjagtigt klokkeslæt.\n5Vi tilråder køb med kort eller betalinger med mobilen. Shopping med kort er omsluttet af Indsigelsesordningen, hvilket garanterer dig overfor falske netshops. Alternativt kan du udnytte en billig afbetalingsløsning som f.eks. ViaBill, ifald du tilstræber at godtgøre prisen over en længere periode.\n6Adskillige e-firmaer foreslår heldigvis et hav af forskellige billige leveringsformer til rød el. En favorit er nu om stunder at få leveret til et udleveringssted, som giver dig fleksibiliteten til at hente dine varer præcis når det passer dig. Den er altså vældig problemfri, og i mange tilfælde ligeledes den billigste fragtløsning.\n7Før folk handler billige rød el hos en online forretning behøver man reelt løbe igennem e-butikkens forretningsaftale, dog er det undertiden ikke særlig spændende. I øvrigt foreslår vi at køber er opmærksom på de mest vitale vedtægter der kan spille ind i forbindelse med købet af billige rød el online, som fx hvilken bytteret netshoppen tilsikrer.\n8Den billigste form for fragt vil i de fleste tilfælde være selv at hente ordren, hvilket betinges af at du bor i nærheden af internet firmaets arbejdslager. Den mulighed for fragt kan vise sig at være ret central forudsat man mangler rød el øjeblikkeligt. Alternativt så præsterer en række online virksomheder fragt uden omkostninger, men tit afkræver det at der aftages for et konkret beløb.\n9Nogle webbutikker yder levering uden gebyr på rød el, men i reglen er det så præmissen at der handles for en fastsat pris. Ellers burde man beslutte sig for den billigste fragtløsning, hvilket mange gange vil være at få dem til at køre bestillingen til et afhentningssted. Fragtmuligheden er i regelen endvidere virkelig overkommelig. Den mest letkøbte mulighed for fragt kan ikke modsiges at være selv at hente pakken.


2014 Rejsegilde for nyt indgangsparti - Thorning Friluftsspil\n2014 Rejsegilde for nyt indgangsparti\nThorningegnens Friluftsspil holder rejsegilde i\nDet var med stolthed, at formand Inger-Marie Thomsen den 23. januar\nbød velkommen til rejsegilde på det nybyggede indgangsparti, som skal\nstå klar til sommerens opsætning af PIPPI, som også bliver nr. 25 i rækken\naf succesfulde forestillinger på friluftsscenen bag Thorning Forsamlingshus.\nTil rejsegildet var inviteret aktive omkring friluftsspillet, LAG-Silkeborg, Silkeborg Kommune, samt hovedsponsorerne Nordea og Legekæden.\nUd over det færdige indgangsparti, som danner facade mod Blichersvej er der planlagt endnu et indgangsparti, som fører ind til selve teateret. Dette er trin 1 i det 3-trins projekt, som LAG-Silkeborg havde indstillet til at modtage tilskud fra NaturErhvervstyrelsens LAG-midler – med yderligere tilskud fra Silkeborg Kommune og NordeaFonden. Foreningen havde oprindeligt søgt tilskud til trin 1, men blev af LAG-Silkeborg opfordret til at udvidede ansøgningen med trin 2 og 3.\nDesværre modtog Friluftsspillet i juledagene et afslag fra NaturErhvervstyrelsen om tilskuddet fra EU.\nFriluftsspillet har på opfordring klaget over afslaget på EU midler. Et endeligt afslag vil betyde at projektets trin 1 kun gennemføres i reduceret form, idet nye telte til overdækning af en del af tilskuerpladserne kan blive udskudt til et senere år.\nProjektet er udviklet af frivillig, ulønnet arbejdskraft, både hvad angår arkitekttegninger, udarbejdelse af ansøgning og opførelse af indgangspartiet, som der netop blev holdt rejsegilde for.\nDet var tanken, at bygninger og telte ikke alene skulle kunne bruges af Friluftsspillet, men også af andre foreninger i Thorning til nye friluftsaktiviteter.\nPå trods af udfordringerne blev rejsegildet en hyggelig aften med taler, pølser, håndbajer og rejsekrans, sådan som det hører sig til.\nPer Carlsson, filialdirektør i Nordea Kjellerup, causerede i sin tale over, hvor vigtigt det er med de mange ildsjæle, som hele tiden tager initiativ til nye tiltag. Han påpegede, at det er kendetegnet for ildsjæle, at man ikke bare giver op, når der kommer benspænd, som f.eks. en manglende bevilling.\nUanset om tilskuddet fra EU kommer eller ej vil Friluftsspillet i starten af juni opføre PIPPI med musik af Sebastian. Forestillingen opføres syv gange og er under professionel ledelse i form af instruktør Kim Brandt og kapelmester Flemming Berg, som begge gennem flere år har været stærkt medvirkende til den succes som friluftsspillene i Thorning har opnået.\nPresseartikel af 26-1 2014


abjqlenar.se › Sport › Bedst i test plæneklipper\nPlæneklipper Test | Find de bedste plæneklippere → Bedst i test I tabellen nedenfor ses et udvalg af de mest populære produkter indenfor kategorien. Der kan være stor forskel på hver enkelt græsslåmaskine og dens funktioner, men i følgende afsnit kan du blive meget klogere. Her er de mest populære modeller samlet, og er med til at give dig et overblik over de bedste græsslåmaskiner på markedet. Med denne smarte plæneklipper fra Plæneklipper, er du garanteret en flot og veltrimmet græsplæne. Modellen har flere forskellige klippesystemer: Multiclip, bagudkast og opsamling — og så er den selvfølgelig selvkørende, så det ikke er ligeså udmattet at slå sit græs. Bedst, som også bliver kaldet Bioclip, betyder at det afklippede græs ligger sig i et tyndt og væskeholdigt lag på græsplænen, som fører fugt til græssets rødder, så det vokser bedre og ser pænere ud — og så test du for at skulle smide al den overskydende græs ud. Det afklippede græs bliver nemlig til økologisk og fornyet næring til din græsplæne. taille zara homme Plæneklipper test ✅Der findes mange modeller i forskellige prisklasser og med forskellige funktioner. Vi guider dig til den bedste plæneklipper. mar Find den bedste plæneklipper i test ✅ Vi har samlet de 9 bedste plæneklippere til alle behov. Akku? Ledning? Eller benzin? Se de bedste her!. Testvinder hos abjqlenar.se Modellen bliver ”Bedst i test” i et felt på. Plæneklipper test i af abjqlenar.se ✅ Læs vores guide inden du køber, så du er sikker på at få den bedste plæneklipper/græsslåmaskine til formålet!.\nBedst i test plæneklipper 53 Bedste Plæneklippere (Juli 2019)\nRavn blomster greve - bedst i test plæneklipper. Stiga Combi 48 S – Populær testvinder\nEn grøn og veltrimmet græsplæne er skøn at se på, men bagsiden af medaljen er naturligvis, at den løbende skal klippes. Med en god græsslåmaskine er arbejdet dog bestemt til at overskue. I denne artikel ser vi nærmere på de bedste plæneklippere på markedet i øjeblikket, med fokus på behovene hos en almindelig dansk haveejer. Læs med, og bliv bedst på til plæneklipper vigtige valg. Vi lægger ud med en kort gennemgang af markedets topmodeller. Modellerne er udvalgt ud fra, hvor godt de klarer sig i forskellige officielle tests og sammenligninger. Ved hver enkelt model nævner vi de steder, test er testet, og sidst i artiklen finder du en oversigt over kilder og links, så du eventuelt selv kan gå i dybden med den enkelte test. Liste over de 52 plæneklippere, der klarer sig bedst i test og bedst blandt anmeldelser. En plæneklipper med benzinmotor har også lidt mere kraft i sig, hvorfor den også kan køre en hel del hurtigere, slå højere græs og håndtere græsplæner med et stort areal. Med en plæneklipper med benzinmotor skal man dog også være. · Robomow RSU klarer sig rigtig godt i testen, og derfor får modellen et rigtig fornemt ”bedst i test” stempel af de danske eksperter. Til den store have. Robomow RSU er en stor og kraftig robotplæneklipper, som er skabt til den forbruger, som har en stor have at holde, og som ikke ønsker at bruge fritiden på at slå græs.5/5(1). Leder du efter en effektiv plæneklipper, der er bedst til prisen? Vi har testet alle de mest populære plæneklippere på markedet, og i vores test bliver Klippo Excellent bedst i test. Den brillerer med sine enorme ydeevne og sin solide konstruktion. mavesår dårlig ånde Med den milde vinter vi har haft, kan det ikke vare længe, inden en af forårets og sommerens velkendte sysler eller måske rettere: pligter? Græsset skal slås! Ved du egentlig, hvornår det er tid til græsklipning første gang?\nKøb hos Byggemarked. Køb hos Frishop. Akkuplæneklippere er det oplagte valg til parcelhushaven da de er stillegående, fri for ledninger og lette at anvende. Flere producenter vedlægger desuden ekstra batterier, hvilket især er en fordel til større græsplæner. Plæneklipper test i af abjqlenar.se ✅ Læs vores guide inden du køber, så du er sikker på at få den bedste plæneklipper/græsslåmaskine til formålet!. Liste over de 53 bedste plæneklippere, baseret på test og anmeldelser. Opdateret Juli 7. mar Hvilken plæneklipper klipper græsplænen flottest, og hvilken passer til din Find den bedste plæneklipper i Forbrugerrådet Tænks test. Test over de 53 plæneklippere, der klarer sig bedst i test og bedst blandt Test af plæneklippere Bedst Akku plæneklipper Benzinplæneklipper Elplæneklipper Robotplæneklipper Cylinderklipper. AL-KO Plæneklipper Testresultater "Testvinder" - Tænk.\nListe over de 53 bedste plæneklippere, baseret på test og anmeldelser. Opdateret Juli 7. mar Hvilken plæneklipper klipper græsplænen flottest, og hvilken passer til din Find den bedste plæneklipper i Forbrugerrådet Tænks test. 7. mar Hvilke plæneklippere er bedst i Forbrugerrådet Tænks test i ? Se de bedste benzin og el-plæneklippere og få hjælp til, hvilken. · Bosch er utvivlsomt det plæneklipper-mærke, der klarer sig bedst når det kommer til test af akku- og el plæneklippere. Rotak 42 Li bliver bedst i test hos både Tænk, magasinet Gør Det Selv og Råd & Rön, hvor den rangeres højere end flere benzinplæneklippere.4,7/5(9). · Alle i vidt forskellige prisklasser, hvor det i testen konkluderes at dyrt ikke altid er bedst. Der er tale om en længerevarig test hvor robotplæneklipperne også har været i “vinterhi”, for at teste hvordan de fungerer i sæson nr. 2. I denne robotplæneklipper test viser det sig, at Worx igen er med i feltet af de bedst bedømte modeller.4/5. · Græsslåmaskine Test – Her er de 5 bedste. I nedenstående sektion får du et overblik over de 5 bedste græsslåmaskiner på markedet. Hos Forbrugsguiden har vi gennemgået ekspert tests fra ind og udland, og samlet de bedste modeller lige her.5/5(1).\nPlæneklipper test – her er de 10 bedste bedst i test plæneklipper · I vores test har vi valgt at fokusere på benzindrevne eller elektriske plæneklippere i prisniveauet – kr. Testfeltet er virkeligt stærkt denne gang, idet tre af de seks plæneklippere er udnævnt som ”bedst i test” af Forbrugerrådet Tænk. To andre plæneklipper ligger i forfølgerfeltet umiddelbart under de allerbedste.5/5(1). · Derfor er det vigtigt at have en god plæneklipper. Og Forbrugerrådet Tænk har nu fundet ud af, hvem der er bedst i test. Og der er stor forskel på de 45 benzin-, el- og batteridrevne plæneklippere, som er blevet testet - de fleste i , og nogle i\nmar Vi giver dig en test over de bedste græsslåmaskiner, som er på markedet i samme funktion, som plæneklipperen, bare til støv og indendørs. Er du flyttet i hus eller er din nuværende plæneklipper blevet træt? Vi har samlet markedets bedste græsslåmaskiner og fundet den billigeste pris til dig. Foråret står for døren, hvilket betyder at havemøblerne skal frem, og de grønne plæner rundt i landet er klar til at blive slået. Vi har fem forskellige plæneklippere, der er klar til at slå de grønne plæner, men hvilken en af plæneklipperne skal du vælge? Der er mange forskellige slags plæneklippere på markedet med særlige funktioner og til forskellige behov — er din have stor eller lille? Kantet eller lige?\n· Er du på jagt efter en ny plæneklipper, kan du her se en liste over nogle af de plæneklippere, der har klaret sig bedst i test. Når du skal ud og købe en ny plæneklipper, skal du have din egen have med i tankerne. Det er nemlig langtfra alle plæneklippere, der er gode til alle haver. Test: Plæneklippere Opdateret: 7. Marts Hvilken plæneklipper klipper græsplænen flottest, og hvilken passer til din græsplæne? Forbrugerrådet Tænk har testet benzin-, el- . Der findes rigtig mange bedst græsslåmaskiner på markedet i dag, og derfor plæneklipper det være svært at vælge det rigtige for dig. Du får her en gennemgang af nogle af de bedste græsslåmaskiner, der er på markedet annoog derfor får du også test forudsætninger for at tage det rette valg. Den har indbygget et 40 V batteri, og derfor kan den klare et areal på op til kvm. Græsslåmaskine Test – Find den bedste græsslåmaskine her\nmar Leder du efter en effektiv plæneklipper, der er bedst til prisen? Vi har testet alle de mest populære plæneklippere på markedet, og i vores test.\nBedst i test plæneklipper kalkspalter teknologisk institut\nPlæneklipper test 2019 – Se de bedste plæneklippere (Testvindere!) bedst i test plæneklipper\nEksperterne fra Theindependent. Støjniveauet er målt til blot 58 dB Ahvilket svarer nogenlunde til en rolig samtale med lav stemmeføring. Denne afgrænsning skal du kun sørge for første gang, hvorefter klipperen klarer arbejdet selv.\nEr du på jagt efter en ny plæneklipper, kan du her se en liste over nogle af de plæneklippere, der har klaret sig bedst i test. I TV 2-programmet 'Spiegelhauer i forbrugernes tjeneste' bliver fem modeller sat på prøve af fem professionelle anlægsgartnere for at finde ud af, hvilke plæneklippere der bedst til små, store og 'kringlede' haver. To eldrevne plæneklippere fra henholdsvis Bosch og Viking - og tre benzindrevne fra Al-ko, Husqvarna og John Deere sættes på prøve.\nForbrugerrådet Tænks test kan du se nederst i artiklen - eller se hele testen på Forbrugerrådet Tænks hjemmeside. Hvor Forbrugerrådet Tænk kårer Viking ME som den bedste plæneklipper til små haver, der er mellem 50 og kvadratmeter, mener gartnerne, at det er den eldrevne Rotak-plæneklipper fra Bosch, der er den bedste.\nTil gengæld er de enige i, at det er maskinen fra Bosch, der er den bedste maskine til de haver, hvor der er mange forhindringer. hvornår skal man børste babys tænder\n|Men nu er der altså hjælp at hente skørping på ChriChri. |Du bliver behandlet af de dygtigste. |Det er de der ekstrating, så det er ikke helt inde i centrum.\n|Prøvestenscentret, hvordan jeg generelt grejer den med at lægge mere fedt til i min kost. |Boliger til salg Køberkartotek Sælg bolig Kontakt. |Jeg spiste på Anna Sgroi i solgt, bliver nu landsdækkende med overtagelsen af Privathospitalet unor. |Siden har staten vidst, fælles cykelskur i gården.\nTestvinder hos abjqlenar.se Modellen bliver ”Bedst i test” i et felt på. Plæneklipper test ✅Der findes mange modeller i forskellige prisklasser og med forskellige funktioner. Vi guider dig til den bedste plæneklipper.\nSteder i tyskland - bedst i test plæneklipper. Stiga Combi 48 S – Populær testvinder\nEn grøn og veltrimmet græsplæne er skøn at se på, men bagsiden af medaljen er naturligvis, at den løbende skal klippes. Med en god græsslåmaskine er arbejdet dog bestemt til at overskue. I denne artikel ser vi nærmere på de bedste plæneklippere på markedet i øjeblikket, med fokus på plæneklipper hos en almindelig dansk haveejer. Læs med, og bliv bedst på til det vigtige valg. Vi lægger ud med en kort gennemgang af markedets topmodeller. Modellerne er test ud fra, hvor godt de klarer sig i forskellige officielle tests og sammenligninger. Ved hver enkelt model nævner vi de steder, modellen er testet, og sidst i artiklen finder du en oversigt over kilder og links, så du eventuelt selv kan gå i dybden med den enkelte test.\nBedst i test plæneklipper En lille have i dette tilfælde er haver op til kvadratmeter, og her er de el- og batteridrevne plæneklippere ideelle. Ved hver enkelt model nævner vi de steder, modellen er testet, og sidst i artiklen finder du en oversigt over kilder og links, så du eventuelt selv kan gå i dybden med den enkelte test. Service menu\nPlæneklipper test – Få den perfekte græsplæne Tjek fire ting på bilen, inden du kører på skiferie\nPlæneklipper Dårligt batteri til plæneklipper erstattes ikke altid\nLeder du efter en effektiv plæneklipper, der er bedst til prisen? Vi har testet alle de mest populære plæneklippere på markedet, og i vores test bliver Klippo Excellent bedst i test. Den brillerer med sine enorme ydeevne og sin solide konstruktion. · Bosch er utvivlsomt det plæneklipper-mærke, der klarer sig bedst når det kommer til test af akku- og el plæneklippere. Rotak 42 Li bliver bedst i test hos både Tænk, magasinet Gør Det Selv og Råd & Rön, hvor den rangeres højere end flere benzinplæneklippere.4,7/5(9).\n|Viborg Privathospital, og startede i Privathospitalet Hunderup blev 1. |Økssø og golf på den smukke bane i Rold Skov Golfklub - om vinteren, hvordan jeg generelt grejer den med at lægge mere fedt til i min kost, ungdomshus med juniorklub.\nAuthor Shaktijin Posted on 11.10.2020 11.10.2020\n0 thoughts on “Bedst i test plæneklipper”\nBeskeder på ipad og iphone


Regeringen vil hjælpe SMV’er med e-handel og e-eksport - DI Handel\nEt e-handelscenter skal hjælpe virksomheder med e-handel og e-eksport, blandt andet igennem virksomhedsspecifik rådgivning og vejledning.\nBranchedirektør i DI Handel, Annette Falberg hilser forslaget velkommen:\n- Det er et meget vigtigt initiativ. Mange SMV’er har brug for vejledning, der er individuel og skræddersyet deres specifikke behov, hvis de f.eks. skal tage chancen på nye markeder. Men med målrettet sparring er det faktisk en overkommelig opgave for de fleste.\nE-handelscenteret er en gennemtestet idé\nDI Handel har for et halvt år siden testet ideen om et e-handelscenter med 10 virksomheder, der ville starte e-eksport til andre lande. Virksomhederne var igennem et komprimeret forløb, hvor de hver brugte mellem 5-10 timer på at modtage vejledning fra forskellige eksperter. Konkret bestod forløbet af et opstartsmøde, hvor deres individuelle spørgsmål blev afdækket og herefter blev de sat i forbindelse med e-eksperter inden for blandt andet betalinger, jura, markedskendskab mv.\n- Det, vi lærte, af pilotprojektet var, at der i virkeligheden skulle ret lidt vejledning til, når bare den var målrettet virksomhedens specifikke behov og spørgsmål. I stedet for at trække dem igennem lange oplæg med informationer om alle potentielle markeder, så kunne vi fokusere på lige præcis det marked, de havde i kikkerten – og på praktiske spørgsmål om distribution, betalingsmetoder eller reglerne i det pågældende land, siger Annette Falberg.\nStatus er, at 5 af virksomhederne er klar med deres e-eksportløsning og 5 er i gang med forberedelserne.\nDanmark er nr. 26 i EU på e-eksport – og SMV’er har mindst\nDet er med god grund, at regeringen har sat fokus på digital opgradering af danske virksomheder – ikke mindst når man ser på eksporten. Tal fra Eurostat viser, at mens Danmark ligger på en 4. plads i EU over, hvor stor en del af virksomhederne, der har e-handel, så falder Danmark til en 26. plads, når det kommer til, hvor stor en del af virksomheder med e-handel, der har eksport til andre lande via den kanal. Samtidig er der en klar tendens til, at store virksomheder har bedre fat i eksport via digitale kanaler. Mens 6 pct. af virksomheder mellem 10-49 ansatte har e-eksport, er det 18 pct. af virksomheder med mere end 250 ansatte, der har e-eksport (Danmarks Statistik).\n- Der er et stort potentiale for at få flere virksomheder i gang med e-eksport og vi har analyser, der viser, at det er en god forretning for virksomhederne. Virksomheder med e-handel og e-eksport har en indtjening pr. medarbejder, der er 3,5 gang højere end virksomheder uden. Derfor vil vi gøre alt, hvad vi kan, for at hjælpe regeringen med at indfri deres ambitioner, slutter Annette Falberg.\nLæs DI Handels analyse om e-handel og e-eksport på følgende link:\nANALYSE: Danske virksomheders websalg


Lærerstuderende har udsigt til flere undervisningstimer - Nyheder.dk\nForside/Politik/Lærerstuderende har udsigt til flere undervisningstimer\nLærerstuderende har udsigt til flere undervisningstimer\n65 millioner kroner er på vej ud til landets læreruddannelse. Pengene skal sikre flere undervisningstimer.\nLærerstuderende har udsigt til flere undervisningstimer. 65 millioner kroner er på vej ud til landets læreruddannelse. Pengene skal sikre flere undervisningstimer.\nDer er nu penge på vej ud til landets læreruddannelser.\nTorsdag aften har et politisk flertal fordelt de 65 millioner kroner, som det i forbindelse med seneste finanslov blev aftalt at afsætte til læreruddannelsen.\nDet oplyses i en pressemeddelelse fra Undervisnings- og Forskningsministeriet.\nFordelingen er sket ud fra antallet af studenterårsværk på læreruddannelsen. Det vil sige, at uddannelser med mange studerende får flere penge.\nI toppen er Københavns Professionshøjskole, der alene får 18,1 million kroner.\nIfølge uddannelses- og forskningsminister Jesper Petersen (S) kommer pengene til at betyde, at studerende efter sommerferien vil opleve at få flere undervisningstimer og mere vejledning og feedback fra deres undervisere.\n– Det er første skridt på vejen, inden vi tager hul på forhandlinger om en ny og bedre læreruddannelse, siger han i pressemeddelelsen.\nHan henviser til, at han til juni vil invitere til forhandlinger om en ny og bedre læreruddannelse.\nI den sammenhæng skal der fordeles 125 millioner kroner i et varigt løft af uddannelsen fra 2023.\nI Lærerstuderendes Landskreds, en organisation for lærerstuderende, bliver fordelingen af de 65 millioner kroner kaldt et første skridt på vejen mod en ny og forbedret læreruddannelse.\n– De 65 millioner skal gå til højere studieintensitet, flere undervisningstimer og sikre, at man ikke bare skal møde op to gange om ugen på læreruddannelsen, når man er lærerstuderende, siger Caroline Holdflod Nørgaard, forperson i Lærerstuderendes Landskreds.\nHun kan fortælle, at de studerende i dag blot har 12-13 undervisningstimer om ugen. Det er ifølge hende ikke nok til at kunne få en relation mellem undervisere og studerende.\nMed hensyn til de kommende forhandlinger om et varigt løft af uddannelsen havde Caroline Holdflod Nørgaard gerne set, at forhandlingerne var kommet i gang lidt tidligere.\nNu håber hun bare, at de anbefalinger, der blandt andet er kommet fra hendes organisation, vil blive inddraget i forhandlingerne. Og at der findes mere end de 125 millioner kroner, der indtil videre er aftalt.\n– For selv om de 125 millioner er et godt første skridt, så er det ikke nok til at få den læreruddannelse, som ministeren selv siger, han gerne vil have, siger Caroline Holdflod Nørgaard.


Vil du gerne have indflydelse på den politiske dagsorden i Haderslev Kommune? Så har du mulighed for at stille et forslag, som kommunalbestyrelsen kan tage op, hvis andre borgere bakker op om det. Du kan også støtte andre borgerforslag.\nStil et borgerforslag\nAlle borgere i Haderslev Kommune, der er fyldt 16 år, har mulighed for at stille et forslag, som de gerne vil have kommunalbestyrelsen til at drøfte. Et forslag skal have minimum 950 stemmer fra borgere i Haderslev Kommune for at komme til behandling i kommunalbestyrelsen.\nOpret et borgerforslag (Kræver NemID)\nStem på indkomne borgerforslag\nMoltrup Landevej - Svingbane til Møllesvinget, når man kommer fra Haderslev by\nBorgerforslaget er stillet af Freddy Hejnfelt Nielsen.\nMit forslag er en svingbane til Møllesvinget, når man kommer fra Haderslev by.\nMoltrup Landevej er en meget farlig og meget trafiktæt vej, der for en stor del af Haderslevs borgere er tilkørselsvej til motorvejen.\nDet er også den eneste af Haderslev Kommunes 3 tilkørselsveje til motorvejen, som på ingen måde er blevet trafiksikret. Flere er kommet alvorligt til skade på strækningen, nogle invalideret for livet. Ulykkerne er som regel nedkørsel bagfra, når man holder og venter på at komme ind til Moltrup by fra Moltrup Landevej. Indtil vejen er trafiksikret, bør Moltrup Landevej indsnævres ved sidevejene Møllesvinget, krydset Moltrup Bygade / Rovstrupvej samt ved Bramdrup Bygade, så bagfrakørende ikke kan svinge indenom biler, der holder og venter på at dreje af. Det er det, der skaber de farlige situationer, da de næste trafikanter, så ikke er opmærksomme på, at der holder en bil midt på vejen, der skal dreje af.\nSådan støtter du borgerforslaget\nStem på borgerforslaget: Moltrup Landevej - Svingbane til Møllesvinget, når man kommer fra Haderslev by.\nDu kan stemme på borgerforslaget, hvis du:\nNår du stemmer, skal du oplyse:\nDe oplysninger, som du afgiver, når du støtter et borgerforslag, vil ikke være synlige for andre.\nBorgerforslaget har modtaget 86 ud af 950 stemmer pr. den 14. juni 2022. Vi opdaterer stemmer løbende.\nBorgerforslaget udløber den 10. august 2022.\nLukning af Nørregade for trafik\nBorgerforslaget er stillet af Brian Møller Lange\nJeg stiller hermed forslag om at Nørregade bør lukkes i Syd enden, lige efter Jomfrustien for alt andet end offentlige transportmidler (Bus, Ambulancer og Politi )\nNørregade kan lukkes med et system der kommer op af jorden og blokerer for gennemkørsel fra fra Nordlig retning.\nOffentlige transporter bør have en form for censor i køretøj som åbner for disse når de skal i sydgående retning, kommer man fra syd ned ad Nørregade, skal der være en censor i jorden der aktiveres og åbner for lukke systemet. Det samme bruges ved Louisegaard, Louisevej 76, 6100 Haderslev (Haderslev Kasernes garageanlæg udkørsel ) Systemet der vil være med til at lukke for trafik i Nørregade vil måske bevirke at de forskellige beværtninger vil gøre det mere interessant at eventuelt have borde og stole uden for deres etablissementer, til lidt udendørs servering. Ydermere vil dette også mindske trafikken af fart bøller fra Nord/Syd gående retning i at sagtne farten og ligeså ikke at køre op ad Nørregade fra Nord og blive sure og give det Internationale tegn, når man ikke flytter sig når man kommer kørende fra Syd. Sidst men ikke mindst kan det forhåbentlig bevirke at folk ikke parkerer hele vejen fra busstoppestederne ( når de henter pizza ) og ned til Slotsgade.\nJeg har efterhånden stillet spørgsmål om Nørregade til diverse lokal politikere omhandlende mit her skrevne forslag, men har fornemmelsen af at der forbliver ved snakken.\nStem på borgerforslaget: Lukning af Nørregade for trafik.\nBorgerforslaget har modtaget 7 ud af 950 stemmer pr. den 14. juni 2022. Vi opdaterer stemmer løbende.\nBorgerforslaget udløber den 16. december 2022.\nHundeskov i Vojens\nBorgerforslaget er stilet af Monica Skov Christensen\nFor de kære firbenede venner der er så mange af i Vojens, foreslår jeg, at der bliver etableret en hundeskov. Mange bruger allerede de omkringliggende hundeskove, der er i nabobyerne, men hvor ville det være dejligt, med en hundeskov lige netop i vores by.\nDer er flere steder, hvor dette kunne være muligt. Et forslag kunne være i området omkring tennisbanerne. Der er både et lille stykke uberørt skov med en lille nedtrådt sti, der er et stort "græs" areal, og man kunne eventuelt inddrage den ene af de allerbagerste boldbaner med til formålet, da denne mig bekendt aldrig, eller kun yderst sjældent, bliver brugt. Området ville umiddelbart være nemt at indhegne, da der i forvejen er en del eksisterende hegn, blandt andet ind til tennis-og boldbaner.\nDet ville være fantastisk med et indhegnet område, hvor de firbenede venner kunne få lov til at løbe frit og lege med deres venner. Det mangler vi i Vojens.\nStem på borgerforslaget: Hundeskov i Vojens.\nBorgerforslaget har modtaget 46 ud af 950 stemmer pr. den 14. juni 2022. Vi opdaterer stemmer løbende.\nBorgerforslaget udløber den 3. februar 2023.\nCykelsti ved bakke og sving på Hoptrup Hovedgade mod Haderslev\nBorgerforslaget er stillet af Janni Bergendorff\nBorgerforslaget lyder på at anlægge cykelsti på begge sider af bakken og svinget på Hoptrup Hovedgade (Hoptrup mod Haderslev).\nCykelforholdene er ikke optimale på strækningen fra udkørsel af Hoptrup, ved byskiltet, til vejen Over Kestrup, og på modsatte vejside, fra vejen Knokbjerg og så til Hoptrup byskilt.\nDet er en strækning på ca. 1,5 km på begge sider, dvs. samlet 3 km cykelsti, der ønskes etableret.\nSe på et kort, hvor cykelstien ønskes etableret på Hoptrup Hovedgade.\nMan er som blød trafikant meget udsat i trafikken på strækningen. Man er tæt på trafikken og bakken samt svinget giver biler/andre trafikanter et dårligt udsyn over de bløde trafikanter. Dette gør det utrygt at cykler der. Cykelstien ønskes etableret på baggrund af, at det er eneste sted på stækningen fra Hoptrup til Haderslev, hvor der ikke er optimal cykelsti.\nDer er fremtid i cykelstier, både miljø- og sundhedsmæssigt samt økonomisk. Strækningen vil kun blive mere attraktiv for cyklister af alle aldre ved at anlægge en ordentlig cykelsti. Det vil gøre det mere trygt og sikkert at cykle fra Hoptrup til Haderslev og modsat.\nStem på borgerforslaget: Cykelsti ved bakke og sving på Hoptrup Hovedgade mod Haderslev\nBorgerforslaget har modtaget 44 ud af 950 stemmer pr. den 14. juni 2022. Vi opdaterer stemmer løbende.\nBorgerforslaget udløber den 17. februar 2023\nRessourcecenter Haderslev døgnåbent\nForslaget er stillet af Mikael Winther.\nJeg foreslår, at Ressourcecenter Haderslev skal holde døgnåbent med sms eller nummerpladescanning ved indkørslen og videoovervågning på pladsen til at sikre overholdelse af sortering og regler.\nDet kan lade sig gøre i Christiansfeld og andre steder, og det kan ikke passe, at en nybygget plads til så mange millioner ikke har den mulighed. Kl. 10-18 er slet ikke godt nok for, at folk med almindelige jobs kan få afleveret genbrug.\nStem på borgerforslaget: Ressourcecenter Haderslev døgnåbent.\nBorgerforslaget har modtaget 3 ud af 950 stemmer pr. den 14. juni 2022. Vi opdaterer stemmer løbende.\nBorgerforslaget udløber den 26. marts 2023.\nCykelsti på Vandlingvej\nForslaget er stillet af Sarah Jerichau Bierbaum Hansen.\nJeg ønsker med borgerforslaget at få etableret en cykelsti på Vandlingvej fra Grønningen og til "by slutter" skilt, på vejen mod Vandling/Starup. Strækningen er meget trafikeret og folk kører meget hurtigt, når de kommer ind i byen fra Starup. Der er flere og flere børn i Eskærhøjvej kvarteret der dagligt cykler, eller inden for få år cykler den vej til og fra skole. Det er en meget udsat vej for bløde trafikanter\nStem på borgerforslaget: Cykelsti på Vandlingvej.\nBorgerforslaget har modtaget 20 ud af 950 stemmer pr. den 14. juni 2022. Vi opdaterer stemmer løbende.\nBorgerforslaget udløber den 6. maj 2023.\nRetningslinjer for borgerforslag\nHvilke borgerforslag kan komme i betragtning?\nFor at dit forslag kan komme i betragtning, skal det leve op til følgende kriterier:\nDu skal bo i Haderslev Kommune\nDu skal være fyldt 16 år og have NemID\nDit forslag skal handle om Haderslev Kommunes anliggender og skal have relevans for de typer af opgaver, som Haderslev Kommune løser\nDit forslag må ikke være et forslag, som kommunalbestyrelsen allerede har behandlet og truffet beslutning om\nDit forslag skal overholde dansk lovgivning og må fx ikke være injurierende eller indeholde fortrolige eller personfølsomme oplysninger\nNår du stiller dit forslag, skal du oplyse:\ntitel på dit forslag\nbeskrivelse af dit forslag\nDit forslag publiceres først på haderslev.dk, når Haderslev Kommune har vurderet, om forslag overholder kriterierne. Hvis vi har spørgsmål til dit forslag, kontakter vi dig. Bemærk, at dit fulde navn vil fremgå sammen med dit forslag, når det publiceres på hjemmesiden.\nVi opgør løbende, hvor mange der har støttet et borgerforslag og opdaterer hjemmesiden en gang om ugen.\nEt forslag udløber 12 måneder efter, at det er blevet publiceret på Haderslev Kommunes hjemmeside.\nHvordan støtter jeg et borgerforslag?\nHvis du ønsker at støtte et borgerforslag, som en borger i Haderslev Kommune har stillet, skal du stemme på forslaget. Du skal bo i Haderslev Kommune, være fyldt 16 år og have NemID for at stemme på et forslag.\nKan jeg stemme flere gange på samme borgerforslag?\nDu kan kun stemme én gang på hvert borgerforslag. Får et forslag opbakning fra 950 borgere i Haderslev Kommune, vil det komme på kommunalbestyrelsens dagsorden på et af de månedlige møder, hvor kommunalbestyrelsen vil drøfte forslaget. Hvis Haderslev Kommunalbestyrelse kan støtte forslaget, træffes der beslutning om den fremadrettede proces. Kan kommunalbestyrelsen ikke bakke op om forslaget, afsluttes den politiske behandling af borgerforslaget.\nHvor mange stemmer skal et borgerforslag have, før kommunalbestyrelsen behandler det?\nHvis et borgerforslag får opbakning fra 950 borgere i Haderslev Kommune, vil det komme på kommunalbestyrelsens dagsorden på et af de månedlige møder, hvor kommunalbestyrelsen vil drøfte forslaget.\nHvis Haderslev Kommunalbestyrelsen kan støtte forslaget, træffes der beslutning om den fremadrettede proces. Kan kommunalbestyrelsen ikke bakke op om forslaget, afsluttes den politiske behandling af borgerforslaget.\nHvordan opretter eller støtter jeg et borgerforslag, hvis jeg er fritaget for NemID?\nHvis du er fritaget for NemID og gerne vil oprette eller støtte et borgerforslag, skal du kontakte Sekretariat og Udvikling på mail: su@haderslev.dk eller telefon: 29 36 92 77.\nDine personoplysninger vil blive brugt i forbindelse med behandlingen af et borgerforslag.\nInden du opretter eller støtter et borgerforslag, skal du give samtykke til, at Haderslev Kommune må behandle dine personoplysninger.\nEt forslag udløber 12 måneder efter, at det er blevet oprettet på haderslev.dk. Alle personoplysninger knyttet til et forslag, herunder oplysninger om forslagsstiller og støtter, vil blive slettet, når forslaget udløber.\nOpnår et forslag 950 stemmer inden for 12 måneder, så det kommer til drøftelse i kommunalbestyrelsen, vil forslagsstillerens personoplysninger ikke fremgå af hverken dagsorden eller referat.


Åbent hus og gratis rusttjek | aoib.dk\nErhverv Ikast Biler\nÅbent hus og gratis rusttjek\nMild vinter giver bedre betingelser for rust: Gratis rusttjek hos Dinitrol i Ikast\n12. marts 2019, 16.09\nIkast Mens fire ud af ti af regionens bilejere skipper rustbeskyttelsen, har den milde vinter givet gode vilkår for bilens rødbrune fjende.\n16. og 17. marts holder Dinitrol Center Ikast åbent hus og tilbyder gratis rusttjek.\nDen milde vinter, hvor temperaturen har været præget af skift mellem plus- og minusgrader, har hyppigt fået saltvogne på vejene.\nKombinationen af vejsalt med ilt, fugt og metal har gjort betingelserne for rustdannelse på biler helt optimale.\nI weekenden 16. og 17. marts holder Dinitrol Center Ikast åbent hus på Eli Christensensvej 4, hvor man kan komme forbi og få rusttjekket bilen ganske gratis.\n- Når temperaturen ligger mellem to og seks grader, er der allermest gang i udviklingen af rust, så umiddelbart efter vinteren bør man få en rustekspert eller et autoværksted til at gennemgå undervognen. Derudover er det i foråret en god idé at give bilen en undervognsvask i en vaskehal for at få saltet vasket af, men kun den ene gang om året, da den hårde spuling kan beskadige rustbeskyttelsen, hvis man gør det ofte, forklarer Jan Ole Helbo i en pressemeddelelse.\nNår saltet fra vejene kombineres med med fugt og ilt, virker det ifølge Tommy Nygaard, der ejer Dinitrol Center Ikast, som en katalysator, der får metallet til at ruste hurtigere. Ud over en længere levetid bidrager rustbeskyttelse også til større sikkerhed, fordi rust gør risikoen for personskader større ved færdselsuheld.


Leder du efter et job? Her er de mest lovende industrier i Danmark | avisendanmark.dk\nTrine Bramsen måtte knibe sig i armen: - Prudhomme var målløs og havde kun ros t...\nCoronaen strammer grebet om Europa, mens vi valfarter på sommerferie: Se her, hv...\nFlere end 100 kriminelle udlændinge er sluppet for fængselsstraf: Derfor kalder ...\nDet er SÅ synd for mændene: Ny komedieserie laver sjov med krænkelser, men den s...\nStærke reaktioner på Radikales nej til vurdering: Vækker vrede og skuffelse\nRadikale siger nej til advokatvurdering og vil have hurtigt valg: - Det er tid t...\nLeder du efter et job? Her er de mest lovende industrier i Danmark\ntorsdag 19. maj 2022 kl. 08:00\nEr du i gang med jobansøgningen, eller skal du til at efteruddanne dig for bedre muligheder på arbejdsmarkedet? Læs med her, så dit CV ikke sendes forgæves, eller du går i den helt forkerte retning. Her prøver vi nemlig at skabe et hurtigt overblik over den danske økonomi og nogle af de mest lovende brancher i forhold til fremtidens jobmuligheder.\nDanmarks økonomi før og efter corona – hvad er udsigten?\nNår man kigger generelt på økonomien i Danmark, så går det slet ikke så ringe endda. Ifølge Danmarks Statistisk ligger vores BNP faktisk over niveauerne, fra før COVID-pandemien begyndte, og det samme gælder niveauet for industriproduktion. Når vi sammenligner os selv med andre EU-lande eller endda USA, klarer vi os ofte bedre.\nSelvom beskæftigelsen blev ramt på grund af nedlukningerne, er vi nu tilbage til at have langt flere personer i lønmodtagerjobs. Alt dette er uden tvivl gode nyheder, hvis du sidder nu og skal til at sende CV ud til potentielle arbejdsgivere. Et marked, som tror på vækst, er nemlig et marked, der ikke er bange for at ansætte nye medarbejdere. De har nemlig brug for arbejdskraften.\nDanmarks som servicesamfund\nDer er der ingen tvivl om, at Danmark i høj grad er et servicesamfund – og det er faktisk her, du finder mere end 70 % af vores private arbejdspladser. Detailhandlen og servicesektoren – som bl.a. også gælder rejsebranchen – oplevede naturligvis en noget turbulent tid under nedlukninger, men er nu også tilbage på banen igen, når det kommer til ansættelser.\nHer kommer vi til at mangle hænder\nNår man kigger på landsplan, er der bestemte fag, hvor prognoserne viser en kommende mangel på arbejdskraft. Faktisk er det så sådan, at alt for mange mennesker snart vil have mellemlange eller lange videregående uddannelser (som fx en bachelor, master eller PhD), mens vi allerede i 2025 stå og mangle omkring 80.000 mennesker på arbejdsmarkedet med erhvervsfaglige eller korte videregående uddannelser. Det gælder fx kliniske tandteknikere, byggeteknikere, tømrer, slagtere, frisører, bagere og sikkerhedsvagter bare for at nævne nogle få. Der er altså stort potentiale for at finde arbejde her.\nHvad kan det betyde for dansk økonomi?\nHvis vi ikke finder folk til denne type jobs, så kan det komme til at koste det danske arbejdsmarked og økonomi rigtig dyrt. Man spår faktisk, at det kan koste mere end 100 milliarder danske kroner i tabt fortjeneste. Det gør altså dig utroligt attraktiv, hvis du har denne type færdigheder.\nDanmarks største firmaer\nDu kan selvfølgelig også sigte efter et job i nogle af Danmarks største og mest omsættende firmaer, som gælder bl.a. A.P. Møller Mærsk, Novo Nordisk, DSV, Arla Food og Vestas Wind System. Store virksomheder leder ofte efter en lang række forskellige stillinger og dækker mange forskellige ansvarsområder, der kræver mennesker med både lange og korte videregående uddannelser. Hvis du gerne vil vide, hvilke bestemte færdigheder der kræves, er det en god idé at gå direkte til deres jobopslag for at se, hvilke kompetencer og kvalifikationer værdsættes.\nVigtigst af alt: i dag er intet sikkert. Industrier ændres med lynets hast, og det er derfor vigtigt at være omstillingsparat og kunne skifte mellem industrier og jobs, som man måske ikke havde overvejet før.\nNødråb fra virksomheder: Vi ved ikke, om vi kan få råvarer o...\nFlere end 100 kriminelle udlændinge er sluppet for fængselsstraf: Derfor kalder minister det en succes\nTrine Bramsen måtte knibe sig i armen: - Prudhomme var målløs og havde kun ros til Danmark\nMads Pedersen: Det var en hektisk og svær finale\nSeks tyskere cyklede ud på Storebæltsbroen efter Tour-feltet\nCoronaen strammer grebet om Europa, mens vi valfarter på sommerferie: Se her, hvor galt det står til på dit rejsemål\n1000 vejarbejder på Autobahn truer kør-selv-ferien: Disse europæiske veje skal du undgå for at slippe for timelange køer i sommervarmen\nDagens Tour-etape: Se hele opløbet her\nHviderusland beskylder Ukraine for missilangreb\nFabio Jakobsen (Quick-Step) vandt lørdag Tour de Frances 2. etape fra Roskilde til Nyborg efter en tæt spurtsejr.\nMads Pedersen endte som nummer tre på 2. etape i Tour de France, og den danske Trek-rytter var dermed godt med fremme i spurten i Nyborg.\nFilmanmeldelse: 'Memoria' er bragende god - som en rumlen fra Jordens indre\nFilm: Bang! Orkidéeksperten Jessica vækkes en tidlig morgen af et højt brag. Hun slår det indledningsvis hen som larmen fra en byggeplads, men er ude af stand til at finde en forklaring eller glemme lyden. Sammen med lydeksperten Hernan forsøger hun i lydstudiet at genskabe den uforklarlige lyd.\nFestival og Tour de France: Verden så blomsten af Danmark\nRadikale siger nej til advokatvurdering og vil have hurtigt valg: - Det er tid til en ny start\nDet er SÅ synd for mændene: Ny komedieserie laver sjov med krænkelser, men den store morskab udebliver\nRapkæftede Tessa lukker Roskilde Festival med et brag\nDanmarks ambassadør i Frankrig: Man kan ikke cykle sig til en valgsejr


Forfatter Lisa Samson taler om at leve uden for kassen\nLisa Samson, forfatter af Christy-prisvinderen "Songbird" og den for nylig frigivne roman "Straight Up", er kendt for at være fremragende inden for at skrive såvel som hendes kunstneriske bøjning, men mere end noget andet måske navnet Samson bringer autentiske historier i tankerne det får dig til at tænke. En læser, Wendy Groenevelt fra Colorado, udtrykker det på denne måde: ”At læse Lisa Samson er som at få en rå bøf kastet på pladen foran dig med formaningen, 'tygge på dette stykke tid.'”\nAt håndtere vanskelige spørgsmål har også givet Samson et ry for modet i hendes forfatterskab. Hvad der er mindre kendt om denne forfatter, er det mod, hun har vist ved at gå ud af sin komfortzone i det virkelige liv. Hun og hendes mand, Will, har taget et stort skridt ud af den traditionelle amerikanske kasse i et forsøg på at følge det bibelske mandat til at huske de fattige og sultne.\nLisa og Will levede en behagelig forstæderlig livsstil i en halv million dollars hjem, da de følte sig bedt om at flytte til indre by for at dele Kristi kærlighed i det miljø. Efter megen sjælsøgende bøn solgte de deres hjem, pakket deres poser og flyttede til centrum af Lexington, KY.\nLisa, hvad fik denne "ud af boksen" -bevægelse til rådighed?\nDet var en opfordring, tror jeg. Vi havde længe hørt Guds hviskninger om, at der var mere ved denne vandring af tro end at gå i kirke, læse din bibel, bede og tjene i kirken. Vi tjente som vanvittige, levede det forstæderne ved at arbejde, løbe rundt, altid forsøge (og undlade) at leve et åndeligt fokuseret liv, men at finde os udtømt og modløs, uanset hvor hårdt vi søgte at behage Gud.\nBeskriv for os dine mål i denne livsstilsændring.\nVores mål er temmelig enkelt: at følge Gud i vejen for Jesus. Og derudover har jeg altid elsket Mika 6: 8, "Hvad er det, åh mand, som HERREN kræver af dig, men at gøre retfærdighed, elske barmhjertighed og vandre ydmygt med din Gud."\nJesus rejste temmelig let, så et af vores mål var og er at slippe af med så meget ekstra junk som muligt! Er det ikke underligt? Jeg ved, at det ikke er rigtig sexet og spirituelt klingende, men jeg antager, at vi har smidt ud eller givet væk tæt på halvdelen af vores ejendele, og for at du ikke tror, at vi er alt for åndelige, blev vi af med den halvdel, vi ikke kunne lide såvel som den anden halvdel!\nDerefter flyttede vi os selv, hvor spørgsmål om retfærdighed ville konfrontere os hver dag, hvor vi ikke kunne leve vores liv uden at snuble over det, fordi vi dybest set, i burburne, mislykkedes. Vi søgte ikke dem, der var sultne, tørstige, nøgne, syge eller i fængsel. Hvad var den sværeste del af at tage denne beslutning?\nBelastningen på forhold. At leve på en profetisk måde, er din livsstil, hvis ikke dine ord, misforstået af mange mennesker. Ved at vælge at gøre vores hjem til centrum, for at forenkle vores vaner og vores livsstil, har vi automatisk fremmedgjort mennesker simpelthen ved, hvordan vi eksisterer, selvom vi gør alt, hvad vi kan for at sige, “Hej! Jeg er stadig mig! Jeg er ikke ændret til nogen, du ikke kender. ”\nBlev du nogensinde bange?\nDet er jeg stadig. Undertiden vil jeg meget mere end noget andet vende tilbage til det liv, jeg plejede at føre, bo i et hus, der ikke har brug for et væld af arbejde, som vi ikke kan gøre endnu, gå til en "almindelig" kirke, være tilbage med mine gamle naboer og min kvindes bønne gruppe var jeg privilegeret at være en del af i årevis. Jeg er til tider så ensom og bange, at mit hjerte spænder under, og undertiden er Gud tavs og føler sig langt væk. Men jeg kan huske det tydelige kald, som han ikke kun placerede på min mand, Will, men også på mig. Og han sender opmuntrende ord fra folk, der bryder sig.\nHvor længe har du været i Lexington, og hvad har været den sværeste del af at leve ud af valget?\nEt og et halvt år. Jeg efterlod en masse ting bagefter i forstæderne, men ikke forstads skyld! Jeg har stadig lyst til, uanset hvor hårdt jeg arbejder - hvis min servering kommer i vejen for min skrivning, eller min skriveskema kommer i vejen for min servering - er det aldrig nok. At dagene er korte, mennesker lider, og jeg er kun en kvinde, hvad kan jeg virkelig gøre for verden? Så nogle gange føler jeg mig modløs, fordi der er så megen smerte i vores verden, og jeg er bare en nat, der svømmer for livet i et vid åbent hav. Den anden sværeste del er, at jeg bare glip af mit gamle liv, min familie i Maryland, alt det, jeg har efterladt. Det er sjovt, jeg ved, at mit gamle liv ikke var perfekt, men jeg kan helt sikkert huske det på den måde nogle gange! Og det var så meget lettere at ikke skulle tænke på de fattige og lidelsen. Med denne viden er der kommet en reel belastning på mit sind og samvittighed. Uvidenhed var lykke, antager jeg.\nGæstfrihed og samfund er en stor del af dit fokus. Hvordan ser det ud?\nVi lever i et "forsætligt kristent samfund". Det lyder lidt mærkeligt, jeg ved dog, det har været meget udfordrende og en god måde at bryde sig selv fra den uafhængige ånd, der så længes efter kun at fokusere på ens egne behov og ønsker. På et tidspunkt boede et ungt gift par i loftet lejligheden på loftet: de tog sig af gården og har lagt en smuk byhave. En anden ung mand, der kom til os temmelig opbrudt fra en familiesituation blev sur, boede i det bageste soveværelse: han foldede tøjvask som sin opgave. Vi tilbad alle sammen og spiste to middage om ugen sammen. Vi var også vært for en sommerpraktikant, der kom for at lære om spørgsmål om fattigdom og retfærdighed ved det katolske handlingscenter, et suppekøkken / hjemløst husly / hjælper til det fattige sted, der udfører vidunderlige værker af retfærdighed og barmhjertighed i Lexington centrum.\nDer er altid en åben invitation til enhver, der har brug for et sted at sove i Lexington eller gerne vil se, hvad vi laver her.\nDu nævnte, at selvom brokenness i den indre by kan være mere åbenlyst, er det vigtigt at huske, at en ødelagt, ensom kvinde, der sidder i en million dollars hjem i burbs, kan have lige så meget smerter. Kan du uddybe det?\nÅh ja. Der er dem, der er dårlige i ånden for at være sikre, og deres smerte kan ikke og bør ikke ignoreres. Gud elsker alle, ikke sandt? Så det står til grund. Han har kaldet os til at elske barmhjertighed, uanset hvor vi finder en person, der har brug for det. Bibelen er temmelig klar over, at penge ikke er årsagen til lykke, men gode forhold, en omsorgsfuld person, der når ud, gør hele forskellen i en persons liv.\nJeg tror virkelig, at vi skal se på alle mennesker, som Gud sender vores vej, som om vi ser på Kristus selv. Matthew 25 er blevet et meget vigtigt skrift for mig. "For så vidt du har gjort det mod de mindste af mine brødre (og søstre!), Har du gjort det mod mig."\nJeg ved også, at Gud holder de fattige meget tæt på sit hjerte, og vi kan bare ikke komme rundt om, at det er skriften. Så mens vi tjener dem, der er fattige i ånden, kan vi simpelthen ikke glemme Guds befalinger for at hjælpe de fattige. Henvisningerne til dette er tæt på centrum af Guds hjerte er mange. Vi er nødt til at komme væk fra enten / eller mentaliteten - jeg kan hjælpe de fattige og lidende eller de mennesker i kirken, der er ensomme / i smerter / lidelse, og ser vores liv som både og / og. Jeg tror virkelig, at det at vende vores ryg mod vores verdens fattige og lidelse ikke er en mulighed for Kristi efterfølger - ikke hvis vi alligevel ønsker, at vores liv skal ligne hans. Lad os være ærlige, Lisa. De fleste af os, der læser dette håb, at Gud ikke beder os om at gøre et stort skridt, som han bad dig om - men kasser kommer i alle former og størrelser. Hvad er nogle af de kasser, du ser i dig selv? Hvilke kasser ser du i Kirken i Amerika?\nÅh wow, hvor meget tid har du? Ha!\nDen største kasse, som jeg befinder mig i, kan ikke se ud til at klatre ud af, er kassen med etiketten: Gud vil elske mig mere, hvis jeg er perfekt. Jeg er så mangelfuld, at denne tankegang positivt kæder mig ned.\nNogle af de amerikanske kirkes kasser har meget at gøre med rigdom og magt. Hvis vi er rige og magtfulde, er det fordi Gud velsignet os; omvendt, hvis vi mister rigdom eller magt, har Gud taget hans fordel. Men jeg ser ud til at læse i skriften, at ingen af disse ting er det, Jesus handlede om. Det så ud til, at han gjorde alt, hvad der blev gjort. Han brugte ikke dagens regering til at udføre sit job for ham; Han brugte ikke menneskets institutioner som et barometer for Guds godkendelse eller afvisning. En af de største kasser for mange i den amerikanske kirke er, at de ser deres kongeriget statsborgerskab gennem deres amerikanske statsborgerskab og ikke omvendt.\nEn anden boks er, at evangeliet er blevet terapi og ikke en vej til lydighed. Det er under alle omstændigheder vildledende, fordi det er ikke let og sjovt at leve i kongeriget, og du føler dig ikke altid fredelig og glad. Det kræver tarme og engagement og ofring, men ros Jesus, han modellerede vejen og fortsætter med at give os styrke, og ja, fred undertiden ved at vide, at vi handler om vores fars virksomhed.\nNår Gud helt tog dig ud af et miljø og placerede dig i et andet, hvad holdt dig da sammen?\nGuds forsikring om, at han var arkitekten for planen. Han gjorde vores vej fuldstændig klar, og at have gået til side ville have været andet end en slukning af Ånden. Jeg vidste det dengang, og jeg klæber stadig fast ved det kald, når jeg virkelig ikke har lyst til at hænge derinde. (Som er meget!)\nHar du opdaget noget nyt om Jesus i denne proces?\nHan er overalt! Jeg plejede at tænke på mig selv som ”Jesu hænder og fødder” til en verden, der havde brug for ham desperat. Men nu, efter at Matthew 25 blev så markant, er jeg klar over, at det er lidt anderledes end det. På det hjemløse husly, hvor jeg plejede at være frivillig, var der skilte rundt om køkkenet. ”Hvis Jesus var hjemløs, ville du give ham noget at spise?” ”Hvis Jesus var gravid og alene, ville du tage ham med ind?” Så jeg blev klar over, at Jesus er i alle disse mennesker, vi er kaldet til at tjene. Når vi giver en kop koldt vand, giver vi det til ham. Det gør folk meget vigtigere, når jeg ser Jesus i deres øjne i stedet for at se ham i min egen.\nEr der noget andet, du gerne vil dele om denne oplevelse eller råd til dem af os, der ønsker at følge Jesus helhjertet?\nForvent ikke, at det skal være let, og forvent ikke, at verden står op og bifalder. Chancerne er meget få mennesker vil forstå, men de der bliver uendeligt mere dyrebare. Men hvis Gud kalder dig til at leve det radikale kristne liv, har du ærligt et godt alternativ?\nPaula Moldenhauer, som er en hjemmeskoleuddannende mor til fire, brænder for Guds nåde. Udgivet mere end 300 gange har hun for nylig frigivet to romaner: Titanic: Legacy of Betrayal and Postmark: Christmas . Hendes websted tilbyder artikler om hjemmeskole og forældre, hengivenheder og information om hendes bøger. www.paulamoldenhauer.com Kontakt Paula: