En undersøgelse af Turkish Daily News mediedækning af militære offensiv i nordlige Irak - PDF\nEn undersøgelse af Turkish Daily News mediedækning af militære offensiv i nordlige Irak\nDownload "En undersøgelse af Turkish Daily News mediedækning af militære offensiv i nordlige Irak"\n1 En undersøgelse af Turkish Daily News mediedækning af militære offensiv i nordlige Irak Speciale i Humanistisk Informatik - Kommunikation Aalborg Universitet, sommer 2009 Vejleder: Thomas Borchmann Normalsider: 72 Shoresh K. Ashgai - 1 -\n2 En undersøgelse af Turkish Daily News mediedækning af militære offensiv i nordlige Irak Speciale i Humanistisk Informatik- kommunikation Aalborg Universitet 2009 Vejleder: Thomas Borchmann Shoresh K. Ashgai - 2 -\n3 Indholdsfortegnelse Abstract Forord Kapitel 1. Specialets anliggende og opbygning Indledning Projektets anliggende Problemformulering Grunde til projektvalget Fremgangsmåden i projektet Projektets opbygning Kapitel 2 OM KURDERNE, Kurdernes situation i Tyrkiet og PKK Om kurderne Kampen for et hjemland Kurdernes situation i Tyrkiet før og nu Det kurdiske spørgsmål i Tyrkiet og menneskerettigheder Tyrkiet og Kurdernes fremtidige vilkår og europæisering Religionen kan være en hindring Kurdernes baggrund og indbyrdes mangfoldighed Kurdere i det tyrkiske nationalprojekt Stigende kurdisk bevidsthed Historien om PKK Kapitel 3: metode og empirivalg Metodevalg Forskellige betydninger af Ideologibegrebet Første casestudie: Andet casestudie: Udvikling af analytisk rammeværk Empirivalg KAPITEL 4. ANALYSE Kapitel.5 Opsamling og diskussion Sammenfattende om Tone/holdning Sammenfattende om brugen af kilder Sammenfattende om inddraget baggrundsviden Sammenfattende om involverede aktører Samlede overvejelser over hvorfor der tales som der gør og hvad konsekvenserne er Militærets rolle i Tyrkiet Konklusion Kildeangivelse\n4 Abstract The Turkish military offensive into northern Iraq to destroy PKK in February 2008 has been the basis for the preparation of this thesis. The interest in finding out how one of the major Turkish newspapers, Turkish Daily News, had been treated, and covered this event was great. Since the Turkish military launched the military operation on , was issued prohibited at all foreign and Turkish media to be near the fighting. All information about how it went with the offensive, including the casualties, both the Turkish forces and the PKK may have, was released by the Turkish military's website, and announcements. No independent organization was able to confirm-announcements, which made it hard to believe the released information. Nor was involved little or no information on reasons for the dispute and commenced operation as the sources of information were primarily the Turkish military. Turkish Daily News' coverage of the offensive the first days was unilateral, which military generalist's manipulation and influence on how much and when should talk about the war was evident. Since it took a few days from starting the war was largely constantly referred to the Turkish military, but U.S. military chief's views were included. The purpose of this way to communicate the event on was to militarise PKK conflict, as well as linking terms Kurds in Turkey with the PKK. Organization (PKK) activities were, and it is still equivalent to Al Qaeda and terror. This would mean that TDN was trying to deny that Turkey had something to do with the Kurds situation in Turkey, but rather that it was the PKK terror that was principal of the matter to the existing conflict. Through this thesis I would like to determine the TDN has been biased or impartial, and the positions / tones will be expressed. Or what actors are involved in the dispute and the sources will be referred to. Since the war lasted for a few days and soon fell into a second phase, the Turks were pushed from both Americans and the EU to end the war and leave Iraq as soon as possible. They demanded that Turkey should do more to improve the conditions of the Kurds in Turkey, both economically and socially. In this phase of the dispute, tried TDN involving many actors in the assessment of why the war started and for what purposes, the Turkish military launched a major offensive against the border with Iraq. Something as at the beginning of the war TDN avoided entering or providing an explanation\n5 Forord Udarbejdelse af dette speciale er et resultat af interesse for politisk kommunikation med fokus på mediedækning af en militær begivenhed, som har strakt sig over nogle dage. Det drejer sig om en undersøgelse samt analyse af en tyrkisk landsdækkende avis, Turkish Daily News dækning af begivenheden. Mediedækningen strækker sig fra d til og med d , hvor op mod tyrkiske soldater krydsede grænsen over til Irak for at nedkæmpe PKK. Jeg finder det relevant at yde en stor tak for den meget hjælp, interesse, faglig ekspertise og viden jeg har fået af min vejleder, Thomas Borchmann, gennem udarbejdelsen af dette speciale. God fornøjelse - 5 -\n6 Kapitel 1. Specialets anliggende og opbygning I dette kapitel vil jeg indledningsvis redegøre for specialets anliggende, mine grunde til projektvalg, samt den planlagte fremgangsmåde til indløsning af projektets anliggende. Indledning Den 21.februar 2008 indledte det tyrkiske militær en stor offensiv mod påståede PKK baser i det Nordlige Irak, eller det som Kurderne betegner som Irakisk Kurdistan. Formålet med offensiven var ifølge den tyrkiske regering at tilintetgøre PKK stillinger, baser og gemmesteder i det svært tilgængelige bjergområde, som hverken Irakiske Kurdere eller den irakiske regerings militær menes at have kontrol over. Før gennemførelsen af denne offensiv var stemningen i Tyrkiet ifølge danske medier præget af had, vrede og hævntørst. Rasende demonstranter havde været fremme i mange tyrkiske byer med krav om øjeblikkelig angreb på PKK i Nordirak. [Information.dk, 23.oktober 2007]. Den 9. oktober 2007 gav regeringen næsten efter for kravet, da ministerpræsident Recep Tyyib Erdogan bad parlamentet godkende en militæroperation ind over den irakiske grænse. [information.dk, 10. oktober 2007]. Parlamentet godkendte gennemførelsen af oprationen og der var stor folkelig opbakning til offensiven blandt den tyrkiske befolkning. Men regeringen i Ankara tøvede med at sætte operationen i gang, indtil den 21.februaer.2008, hvor det tyrkiske militær med hjælp fra USA's efterretningstjeneste, blev sat i gang med deltagelse af op mod soldater samt store mængder af kampfly og tunge kampvogne og artilleri. [information.dk, 10.oktober 2007] En operation som kom til at blive underlagt intensiv mediedækning, i tyrkiske såvel som udenlandske medier. Projektets anliggende I dette projekt vil jeg sætte fokus på Turkish Daily News dækning af Tyrkiets indtrængen mod PKK i det nordlige Irak. Nærmere bestemt vil jeg forsøge at bestemme, hvordan avisen beskriver krigens forløb hvad angår indholdsbestemmelse, tone/holdning, de anvendte kilder, inddraget baggrundsstof, samt de involverede aktører\n7 Operationen blev iværksat den 21.februaer 2008 mod de påståede PKK stillinger i det Nordlige Irak og sluttede de. 1.marts.2008, men nyheden om offensiven blev først officielt offentliggjort den , da det tyrkiske militær havde nægtet pressen adgang til oplysningerne om krigen, samt udelukket mediernes adgang til frontlinjerne. Dette betød, at de fremsatte oplysninger og meldinger om de eventuelle tab på slagmarken offentliggjort fra tyrkisk militær, udelukkende var baseret på tyrkernes vurderinger, hvilket ikke kunne blive bekræftet fra uafhængige sider eller PKK. Problemformulering Opstillet som en egentlig problemformulering, er det problem der søges undersøgt i projektet følgende: Hvordan beskriver og beretter Turkish Daily News om Tyrkiets offensiv mod PKK, som blev iværksat den 21.februaer 2008? Og hvordan forløber dækningen fra dag et og frem til offensivens ophør. Grunde til projektvalget Kurdere i Mellemøsten har i mere end 80 år, og lige efter afslutningen på den første verdenskrig været uden en geografisk stat. Nærmere betegnet er de statsløse og er blevet tvunget til at leve sammen med både arabere, iranere og Tyrkere i henholdsvis Irak og Syrien, Iran og Tyrkiet. Disse landes bestræbelser på at indlemme Kurderne i deres kultur og politiske system har ifølge mange kurdiske politiske og kulturelle organisationer spillet fallit. Det er derfor, jeg, som Kurder, har haft en enorm interesse i at udarbejde et speciale, der belyser mediernes rolle i forhold til fastholdelsen af kurderne i en uligeværdig situation. Det er relevant, at undersøge, hvorvidt og hvorledes medier spiller deres rolle, når de beskæftiger sig med emner, som er følsomme, interessante og har en stor betydning for en hel befolkning. Udover det vil det også være interessant at kunne klarlægge, hvordan betydning bruges i magtens tjeneste, når medier behandler en sag som har en hel nations interesse, samt om mediernes behandling af emnet er kritiske neutrale eller positive. Medier har efterhånden erobret en betydningsfuld placering i forbindelse med at påvirke beslutningstagerne på den politiske scene, hvilket gør dem i stand til at sætte deres præg på de beslutninger og afgørelser som bliver truffet af politikerne i det daglige politiske liv. Det er vigtigt at understrege, at kritiske medier i mange sammenhæng spiller en så stor rolle at de på mange måder også kan påvirke politikerne i at træffe - 7 -\n8 nogle afgørelser som har med en hel nations interesser og fremtid at gøre. I mange tilfælde kan kritiske medier piske en stemning op og bringe et land i en kritisk og ubehagelig situation eller få bølgerne til at falde til ro. Om mediernes bidrag bliver godt eller skidt er en hel anden diskussion. For eksempel vil det være relevant at kunne undersøge om mediers rolle i reproduktionen af fordomme overfor en befolkningsgruppe eller hvorledes medier kan være med til at retfærdiggøre en stats adfærd og behandling af et emne eller en problemstilling. Eller måske bringe landet i en situation, hvor der kræves militær eller politisk handling overfor de interne eller eksterne kræfter. For eksempel skrev Information dagen før det tyrkiske militærs angreb på PKK i Nordirak om de tyrkiske mediers rolle i denne konflikt sådan: Tyrkiske tv-stationers paneler af eksperter og kommentatorer bidrager kun til at forstærke den dårlige stemning med en lind strøm af analyser, der ser konflikten som et militært problem, der kræver en militær løsning. Der gives ingen baggrund eller sammenhæng, så mange Tyrkere farer ud på gaden og protesterer mod det, der fremstår som en global konspiration mod Tyrkiet. [information, 23.oktober.2007] Fremgangsmåden i projektet Til indløsning af projektets anliggende foretager jeg i projektet en analyse af Turkish Daily News dækning af militæroffensiven mod PKK. Mit teoretiske udgangspunkt for denne analyse tages i J. B. Thompson forslag til sigtepunkter for ideologikritisk analyse, der i projektet søges udviklet til et egentligt rammeværk, der kan anvendes til analyse og klassifikation af større empirimængder. Hvad angår empirivalget har der været mange muligheder for såvel valg af medier som valg af kildemateriale. Radiodækning, udenlandske tv kanaler, aviser og forskellige tidsskrifter, Internettet osv. Idet jeg ikke var i stand til at samle mine data gennem optagelser af tv og radio dækning og heller ikke havde adgang til udenlandske tidsskrifter for en nærmere gennemgang af deres trykte artikler, har jeg i indeværende projekt valgt at anvende nyhedsartikler hentet fra Internettet. Der er et bevidst valg fra min side at prioritere et hensyn til dybden over et hensyn til bredden og dermed også repræsentativitet i undersøgelsen. Jeg har således konkret valgt, at - 8 -\n9 indskrænke mit empiriske materiale til kun at fokusere på Internettet og laver også en selektion af empiri, idet fokus rettes mod avisens dækning og ikke læsernes holdninger fremlagt i avisen. Projektets opbygning Projektet består foruden for denne indledning af yderligere 4 kapitler. I Kapitel 2 Om Kurderne, Kurdernes situation i Tyrkiet og PKK indledes der med en generel redegørelse for Kurdernes historie og en beskrivelse af deres kulturelle og politiske liv i Mellemøsten. Dernæst bliver de forhold, kurderne bor der under i Tyrkiet, belyst Endeligt kigges der nærmere på PKK og denne organisations ideologiske baggrund, kamp og politiske dagsorden i Tyrkiet. I kapitel 3 Metode og empirivalg vil jeg dels gøre rede for den metodiske fremgangsmåde, dels at gøre rede for specialets empirivalg. I udformningen af min analysemetode tager jeg udgangspunkt i John B. Thompsons ideologibegreb og hans oversigt over forskellige ideologiske strategier, sådan som disse præsenteres i bogen Ideologi and Modern Culture (Thompson 1990), samt to forskellige casestudier. I kapitel 4 Analyse analyseres de valgte offentliggjorte artikler. Artiklerne bliver analyseret med fokus på, hvordan og hvorledes Turkish Daily News har fortalt om begivenheden, hvilke tone/holdning der gives udtryk for, hvilke kilder,der angives og hvilken baggrundsviden og hvilke aktører der inddrages i teksterne. I kapitel 5 Opsamling på analysen og diskussion gives en opsamling på analysen, samt en: analyse af udviklingen i hvordan mediedækningen forløb fra dag 1 og frem. Desuden gives en række betragtninger over hvorfor begivenheden dækkes som den gør og hvad konsekvenserne heraf kunne tænkes at være. Endeligt indeholder specialet en konklusion, hvor der konkluderes på hele analysen. Kapitel 2 OM KURDERNE, Kurdernes situation i Tyrkiet og PKK I dette kapitel indledes der med en generel redegørelse for Kurdernes historie og en beskrivelse af deres kulturelle og politiske liv i Mellemøsten.Dernæst bliver de forhold, kurderne - 9 -\n10 bor der under i Tyrkiet, belyst Endeligt kigges der nærmere på PKK og denne organisations ideologiske baggrund, kamp og politiske dagsorden i Tyrkiet Om kurderne Kurderne er et ikke-arabisk, overvejende sunnimuslimsk folk, der taler et sprog beslægtet med persisk. De bor i et bjergrigt område, som strækker sig fra Armenien over grænserne til Irak, Iran, Syrien og Tyrkiet. I det meste af deres historie har de været undertvunget. I moderne tid har Iran, Irak og Tyrkiet modsat sig en uafhængig, kurdisk stat, og de vestlige magter har ikke set nogen grund til at hjælpe med at oprette en sådan. Den kurdiske nationalisme slog rod i 1890erne, da Det Ottomanske Imperium sang på sidste vers. Sèvres-traktaten fra 1920 medførte en opdeling af imperiet og lovede kurderne selvstændighed. Tre år senere rev den tyrkiske leder, Mustafa Kemal (Atatürk) imidlertid traktaten i stykker, og kurdiske opstande op gennem mellemkrigstiden blev slået ned af det tyrkiske militær. Kurderne var ikke anerkendt som et selvstændigt folk, og de havde heller ikke lov til at tale deres eget sprog offentligt. Kampen for et hjemland Det Kurdiske Arbejderparti (PKK) blev grundlagt i 1978 og greb seks år senere til våben med henblik på at skabe et etnisk hjemland for kurderne i det sydøstlige Tyrkiet. Siden da har konflikten kostet end mennesker livet. Forbudet mod brug af det kurdiske sprog blev ophævet i I 1999 blev lederen af PKK, Abdullah Öcalan, fanget, retsforfulgt og dødsdømt. Dommen blev ændret til fængsel på livstid i oktober 2002, efter at Tyrkiet havde ophævet dødsstraffen. Kampene ebbede ud efter Öcalans tilfangetagelse, og det kom til våbenhvile og oprørernes tilbagetrækning fra Tyrkiet. Öcalan lagde nu vægten på at søge de kurdiske rettigheder fremmet ved politiske, snarere end militære midler. Tirsdag den 23. oktober 2007, 15:17 [Berlingske tidende]\n11 Kurdernes situation i Tyrkiet før og nu Halvdelen af Kurderne bor i Tyrkiet. Tyrkiet er samtidig landet, hvor kurderne udsættes for den værste undertrykkelse. Kort efter republikken Tyrkiets grundlæggelse i 1923 udstedte den nye diktator, den tyrkiske general og nationalhelt Kemal Pasha (Atatürk) et forbud mod kurdiske skoler, aviser og foreninger. Samtidig indførte Atatürk nogle vidtgående love rettet mod religiøs praksis. De religiøse Kurdere gik i oprør, men det blev slået ned af militæret. Nye oprør startede, og der var næsten permanent oprør eller undtagelsestilstand i de kurdiske regioner helt op til anden verdenskrig. [http://www.leksikon.org/art.php?n=2033] I et forsøg på at vinde kampen over Kurderne indførte Tyrkiet en tvangsassimilering gennem skolevæsenet. Kurdisk sprog blev forbudt, kurdiske navne på steder og byer blev udskiftet med tyrkiske, sågar kurdiske personnavne blev forbudte. De nye generationer skulle vokse op som Tyrkere og med tiden glemme deres kurdiske rødder. Efter anden verdenskrig så det længe ud til, at assimilationen var ved at lykkes. Der blev relativt ro i de kurdiske områder, og mange kurdiske stammeledere arbejdede nu sammen med de tyrkiske myndigheder. Ved at give stammelederne særlige privilegier fik Tyrkiet kontrol. I denne periode fik en del Kurdere uddannelse, flyttede til de rigere vestlige dele af Tyrkiet og havde succesrige karrierer - som Tyrkere. Nogle blev endda til ministre, generaler og fremtrædende forretningsfolk. [http://www.leksikon.org/art.php?n=2033] I forhold til det øvrige Tyrkiet forblev de kurdiske provinser dog klart fattigere og underudviklede. Andelen af analfabeter var stor, og de kurdiske stammeledere regerede med statens velsignelse som feudale herskere. Intellektuelle Kurdere, der fortsat prøvede at bevare erindringen om modstanden mod Tyrkiet, blev let sat ud af spillet af de tyrkiske myndigheder, sat i fængsel eller sendt i eksil. Efter dannelsen af den moderne tyrkiske republik, blev Kurderne forfulgt af de tyrkiske myndigheder, og de kunne ikke engang tale eller synge på deres eget sprog. Kurderne er ikke blevet accepteret som et folk, og i det tyrkiske sprog, som er det officielle sprog i Tyrkiet, kaldes Kurderne stadigvæk for bjergtyrkere. Selv om der på nogle områder er gennemført en række lempelser, er det stadigvæk sådan, at man bliver betragtet som en andenrangs borger. Det\n12 kurdiske område har været under militærets undtagelsestilstand siden stiftelsen af det moderne Tyrkiet. [http://www.leksikon.org/art.php?n=2033] Tyrkiet er dannet som en republik, men blev styret af en person, landsfaderen, nemlig Mustafa Kemal Atatürk, indtil 1938, hvor han døde. På trods af, at der er et parlament, er det i virkeligheden, ifølge menneskerettighedsaktivister og de kurdiske organisationer, militæret, der styrer landet. Alt bliver besluttet af Det Nationale Sikkerhedsråd (MGK), hvor hovedparten af medlemmerne er fra militæret, og godkendes derefter af parlamentet. Det er ikke kun Kurderne, der bliver undertrykt i Tyrkiet, men også Tyrkerne selv. Det, der omtales som det kurdiske spørgsmål, forhindrer demokratisering af landet, fordi de tyrkiske magthavere, som de af og til også selv giver udtryk for, frygter, at Kurderne kan bruge de demokratiske rettigheder til at forfølge andre rettigheder, f.eks. at argumentere for deres egen stat. Derfor er demokratisering af landet afhængig af, om de tyrkiske politikere finder en løsning på det kurdiske spørgsmål. Det er i denne forbindelse vigtigt, at understrege at der, i de sidste syv år, er sket nogle forbedringer, hvad angår en løsning på Kurdernes hårde situation rent politisk, kulturelt og økonomisk. Dette skyldes først og fremmest Tyrkiets bestræbelser på at blive medlem af EU, hvilket ifølge EU parlamentets særlige kommission for nye medlemmer kræver, at Tyrkerne opfylder alle de opstillede kriterier for nye medlemmer. Derudover skal Tyrkerne gennemføre store forandringer indenfor en række områder såvel økonomisk som kulturel og politisk. Udover det er den tyrkiske regering nødt til, at gøre mere for at forbedre forholdene for mennesker med en anden etnisk baggrund end tyrkisk. Det er formentlig det, der har fået Tyrkerne til at nærme sig EU, selv om forandringerne ifølge EU kommissionen er langsomme. I 80 år, specielt siden dannelsen af den Tyrkiske stat efter første verdenskrig fik Kurdere, som tidligere nævnt, ikke lov til hverken at tale eller skrive kurdisk. Det var nærmest strafbart at dyrke kurdisk kultur, synge på kurdisk eller følge kurdiske skikke og kultur. Alt var på tyrkisk og tyrkisk kultur og politik dominerede det hele. Men nu er det blevet tilladt lovmæssigt (grundet ovennævnte), at tale kurdisk og dyrke sin kultur, men dette skal først og fremmest være indenfor rammerne af en tyrkisk identitetstankegang, dvs. en opfattelse af en selv som tyrkisk statsborger. At tale om et selvstændigt Kurdistan er pr definition strengt forbudt. [http://www.leksikon.org/art.php?n=2033] De igangværende fremskridt i Tyrkiet som nævnt skyldes bland andet EU's mange stillede krav som går i retning af respekt for mindretal, religionsfrihed, ytringsfrihed og kvindernes\n13 rettigheder i Tyrkiet, samt en anerkendelse af såvel Kurdernes som andre minoriteters politiske, kulturelle og sociale rettigheder i det hele taget. Men på trods af de seneste forbedringer er der ude i øst stadigvæk landsbyer uden rent, rindende vand, uden mulighed for skolegang og uden myndigheder. Store landområder og tusinder af mennesker lever under stammeleders kontrol og luner, mens den tyrkiske stat er helt uden evne og vilje til at beskytte og hjælpe borgerne. [ information.dk 23.oktober 2007] Selvom den tyrkiske regering har taget skridt til at give kurderne nogle af deres selvfølgelige rettigheder til sprog og, medier og undervisning på kurdisk, så er det overhovedet ikke tilstrækkeligt og frem for alt virker tiltagende ikke oprigtige. Områderne har været meget urolige tidligere, men de senere år har der været en relativ ro, der har givet mulighed for økonomisk fremgang til gavn for lokalbefolkningen. [information.dk, 23.oktober. 2007] Der er også et fremskridt, at landsbyafbrændinger og tvangsflytninger hører fortiden til, men det ændre stadig ikke på, at forholdet mellem staten og den kurdiske befolkning stadig er betændt, og det er det den grundlæggende konflikt handler om. Det er den konflikt PKK vinder på, når organisationen henter penge og rekrutter blandt kurderne, og det er PKK s løfter om selvbestemmelse og mere fremgang, der får endnu flere til at støtte organisationen.. [information.dk, 23.oktober. 2007] Konflikten mellem den tyrkiske stat og Kurdere i Tyrkiet har efter alt at dømme påvirket stemningen mellem tyrkiske befolkningsgrupper. For eksempel en unavngivet Kurder i eksil udtrykker sit vrede og frustration over forholdene i landet i det følgende udsagn: det er alles og jeg mener ALLES pligt til at reagere på denne situation (den anspændte politiske situation i Tyrkiet). Vi skal ikke kun rede kurdiske landsbyer og landsbyfolk fra at blive bombet, myrdet og udryddet, men vi skal også rede Tyrkerne i Tyrkiet fra uvidenheden og manipulation af tyrkiske medier. Mange Tyrkiske landsbyfolk som ikke kan andet sprog end tyrkisk, har en negativ indstilling til PKK og andre Kurdere, fordi tyrkerne blive manipuleret af tyrkiske medier på det groveste. Tyrkiets militær styrer i bund og grund politikken, medier og meget andet\n14 Det kurdiske spørgsmål i Tyrkiet og menneskerettigheder Adskillige tyrkiske politikere har i årevis forsøgt at gøre forholdene for Kurdere i Tyrkiet til et spørgsmål eller rettere sagt et problem for landet. Men dette problem synes ikke at kunne løses gennem politiske, sociale og økonomiske tiltag og forbedringer. Vejen til EU går igennem Diyarbakir, sagde vicepremierminister Mesut Yilmaz i december Underforstået: EU er et lukket land, hvis ikke det kurdiske spørgsmål finder sin løsning.[tyrkiet på vej gennem EU's nåleøje, side 155 af: Jesper Møller Sørensen og Erik Boel] Ualmindelig hård tortur var udbredt på politistationer og finder formodentlig fortsat sted om end i væsentlig mindre omfang. Ytringsfriheden var indskrænket og personafhængig fx kunne en Kurdere blive retsforfulgt for at forfatte en artikel, som en Tyrker uden problemer kunne offentliggøre. Ikke-muslimske grupper var i årevis udsat for diskrimination. [Tyrkiet på vej gennem EU's nåleøje, side 155 af: Jesper Møller Sørensen og Erik Boel] Tyrkiet og Kurdernes fremtidige vilkår og europæisering Tyrkiet har ikke en ren samvittighed hvad angår overholdelse af menneskerettigheder i det hele taget. Men menneskerettighedsproblemer i Tyrkiet kan ikke reduceres til det kurdiske spørgsmål. Men netop en løsning af dette problem er afgørende for Tyrkiets europæiske aspirationer. Samtidig er landets problemer i forhold til ytrings - og demonstrations frihed, tortur osv. i høj grad forbundet med kurder-problematikken. Den største ansats til uenighed mellem Tyrkiet og Europa har hverken været Islam eller militæret, men netop det kurdiske spørgsmål. Europæernes holdning til emnet har bekræftet mange Tyrkeres opfattelse af, at Vesten inderst inde ønsker at opsplitte Tyrkiet via deres støtte til separatisme. Europæere har modsat afvist den tyrkiske udlægning af konflikten som et rent separatistisk eller mest moderat et socioøkonomisk problem. Europæiske politikere har også insisteret på, at konflikten også har en etnisk-politisk dimension. Den tyrkiske afvisning af den dimension har bekræftet europæere i deres opfattelse af, at Tyrkiet er et udemokratisk, autoritært militærstyre. [Tyrkiet på vej gennem EU's nåleøje, side 155 af: Jesper Møller Sørensen og Erik Boel]\n15 Religionen kan være en hindring Også udadtil i Europas forhold til resten af verden spiller religion og religiøse overvejelser i allerhøjeste grad en bekymrende stor rolle, hvad ikke mindst diskussionen om Tyrkiets eventuelle EU medlemskab viser. Det er et spørgsmål, som ganske enkelt er helt inde at røre ved materien af, hvad det vil sige at være europæisk. For kan et overvejende muslimsk land optages i EU, hvis de i øvrigt opfylder alle mulige andre krav? [grænser for Gud, s.63 af: Michael Jarlner & Anders Jerichow] Intet tyder på imidlertid på, at Tyrkiet er ved at vende tilbage til noget, der bare antydningsvis minder om tidligere tiders voldelige konfrontationer. I hvert fald ikke så længe det europæiske perspektiv forekommer realistisk. Perspektivet om EU-medlemskab er den afgørende variabel, der har forandret ligningen i forhold til det kurdiske spørgsmål. Selv om en stor gruppe af kurderne - også blandt dem, der ikke har næret speciel sympati for Ocalan følte sig stemplet af EU's beslutning om at sætte PKK på terrorlisten, er det EU-perspektivet, som den kurdiske befolkningsgruppe har sat sin lid til [Tyrkiet på vej gennem EU's nåleøje, side 167 af: Jesper Møller Sørensen og Erik Boel] Kurdernes baggrund og indbyrdes mangfoldighed I de fire nabolande Iran, Irak, Syrien og Tyrkiet bor der ca. 30 mio. Kurdere, men det nøjagtige antal er omstridt. Samfundsstrukturen i de kurdiske områder har i århundrede været traditionel, nærmest feudal. Da det osmanniske rige ophørte med at eksistere, fortsatte denne struktur i vid udstrækning, og i nogle grad eksisterer den endnu på trods af en vis modernisering og udvikling.[tyrkiet på vej gennem EU's nåleøje, side 156 af: Jesper Møller Sørensen og Erik Boel] Kurdere i det tyrkiske nationalprojekt Det kurdiske problem kan kun forstås ved at gå tilbage til de grundlæggende byggesten i den tyrkiske nationalopfattelse. Blandt de mest grundlæggende byggesten er enhedsopfattelsen af begrebet nation. Kurderne blev ved overgangen til republikken ikke betragtet som en minoritet, men som en del af det muslimske flertal. En minoritet i det osmanniske rige er en ikke-muslimsk millet. Millet systemet ignorerede etniske forskelle mellem muslimer. Da republikken blev oprettet i 1923, passede denne historiske arv glimrende til de nye magthavers\n16 nationaliseringspolitik. Atatürks vision for tyrkisk identitet var inkluderende: Enhver muslim, der boede indenfor republikkens grænser, og som accepterede dens grundlæggende principper, blev antaget som tyrkisk statsborger. Til gengæld skulle man være villig til at undertrykke en eventuel etnisk identitet. Problemet var, at Atatürks grundsætning ikke samtidig tilbød en løsning for dem, der ikke var rede til at opgive den identitet, der tidligere havde været væsentligst i deres selvopfattelse - her en kurdisk identitet. Borgerne skulle have ét identitetsforhold - der var ikke plads til flere identitetslag.. [Tyrkiet på vej gennem EU's nåleøje, side 155 af: Jesper Møller Sørensen og Erik Boel] Stigende kurdisk bevidsthed Som følge af den politiske åbning efter 1960 begyndte yngre grupper at fremsætte krav om anerkendelse af den kurdiske kultur. Det var hovedsageligt tale om en konservativ nationalisme, men den udgjorde dog en rival til den kemalistiske nationalisme, idet den udfordrede den tyrkiske nations enhedsopfattelse. I erne fik grupper af intellektuelle fra middelklassen vækket den kurdiske nationalisme. De unge, der var kommet ind til de større byer, udnyttede de frihedsrettigheder, som den liberale 1960-forfatning gav dem og dannede bevægelser og partier, herunder et arbejderparti, der agiterede for kulturelle rettigheder.[tyrkiet på vej gennem EU's nåleøje, side 161 af: Jesper Møller Sørensen og Erik Boel (Cornell 2001, s.37)] Historien om PKK I 1978 mødtes omkring 50 mennesker i al hemmelighed for at stifte et nyt parti. Det nye parti skulle kæmpe for at få rejst en folkelig revolution, der i sidste ende skulle føre til en kurdisk stat på tværs af Tyrkiet, Syrien, Iran og Irak - helst en socialistisk kurdisk stat. Man tog navnet PKK, delte Kurdistan op i aktionsområder, og vedtog en liste over forskellige forhindringer for revolutionen: Øverst på listen stod «fascister», (berygtede ekstremt højre-nationalistiske tyrkiske militsgrupper, også kendt som «de grå ulve»). Dernæst erklærede PKK sig fjender af «socialchauvinisterne» (de konkurrerende tyrkiske venstreorienterede partier, der negligerede den kurdiske sag), «agenter og statsstøttede netværk» (i de kurdiske regioner) og endelig «feudale godsejere og forrædere» (de traditionelle kurdiske stammeledere, der havde nydt godt af to årtiers samarbejde med det tyrkiske establishment). Abdullah Öcalan blev valgt som formand for et lille politbureau på syv personer. [http://www.leksikon.org/art.php?n=2033]\n17 Ved siden af en lang række lignende venstreorienterede partier og grupper, fandtes nu også PKK. Det venstreorienterede miljø var generelt fyldt med mistro og rygter på kryds og tværs i. Det førte til interne slagsmål, knivstikkerier og skyderier, og undertiden angav man hinanden til staten. Det var «naturligt» at være på vagt overfor hinanden i 1970'ernes radikale tyrkiske venstrefløjsmiljøer. Ligesom PKK erklærede sig fjender af de andre, bl.a. maoistiske eller trotskistiske organisationer. blev PKK også hurtigt beskyldt for at være «falske socialister», som skulle bekæmpes på vejen til den sande revolution. Kurdistans Arbejder Parti (Partiya Karkaren Kurdistan), (1978-), nord-kurdisk venstrefløjsparti voksede siden markant i styrke igennem sin væbnede kamp rettet mod den tyrkiske undertrykkelse af Kurderne. Med et program baseret på socialisme, pro-feminisme, anti-feudalisme og anti-tribalisme udviklede PKK's oprør sig i løbet af 1980'erne og 1990'erne til at blive det største nogensinde i Kurdistan - både set i forhold til varigheden og til Tyrkiets anstrengelser på at holde oprøret nede. Centrale elementer i PKK's historie har været den dominerende lederskikkelse Abdullah Öcalan, en markant fremgang, et meget højt ambitionsniveau, samt en tendens til at ville tilpasse sig de politiske realiteter for at opnå resultater (med skiftende held). I medierne ser man ofte PKK omtalt meget unuanceret, ofte præget af myter. Dette gælder ikke kun de borgerlige medier, men er i det hele taget en følge af, at der findes meget lidt materiale om PKK's historie. [http://www.leksikon.org/art.php?n=2033] Kapitel 3: metode og empirivalg I det følgende kapitel vil jeg dels gøre rede for den metodiske fremgangsmåde, dels at gøre rede for specialets empirivalg. Metodevalg I udformningen af min analysemetode tager jeg udgangspunkt i John B. Thompsons ideologibegreb og hans oversigt over forskellige ideologiske strategier, sådan som disse præsenteres i bogen Ideologi and Modern Culture (Thompson 1990). I bogen har Thompson udviklet et bud på et nyt meningsindhold til ideologibegrebet. Ifølge Thompson er ideologi et diffust og betydningsladet begreb. Et begreb, hvis rødder går langt tilbage og tynges af forskellige tiders divergerende opfattelser af begrebet. Hans definition af\n18 ideologibegrebet tager udgangspunkt i en historisk gennemgang af begrebet, hvor han sporer forskellige betydninger fra ideologibegrebets tidligste brug helt tilbage fra 1700 tallet og frem til i dag. Forskellige betydninger af Ideologibegrebet Grundlæggende skelner Thompson mellem to forskellige måder at tænke om ideologibegrebet på. Nemlig henholdsvis den neutrale og den kritiske måde. I den neutrale forståelse af ideologibegrebet bruges begrebet som betegnelse for systemer af tanker (systems of thoughts), systemer af overbevisninger (systems of belief) eller symbolske systemer (symbolic systems). Det er bemærkelsesværdigt, at der i denne forståelse af ideologibegrebet ikke skelnes mellem forskellige mulige handlinger eller konsekvenser af ideologi. Ideologi er til stede i alle mulige politiske programmer og er faktisk en del af alle organiserede politiske bevægelser. Det er i denne forståelse man for eksempel beskriver Marxisme, Stalinisme, Tatcherisme, eller Taylorisme som ideologier. Hvis man tager udgangspunkt i den neutrale forståelse, når man vil lave analyser af ideologi, har man mulighed for at nedbryde system of beliefs til dets konstituerede elementer, men sigter ikke mod at give negative vurderinger af ideologien. Den kritiske forståelse af begrebet bruges i modsætning hertil til at evaluere a state of affair, en forståelse som bevarer muligheden for at evaluere ideologi som noget negativt. Denne forståelse indebærer i modsætning til den neutrale forståelse, at ideologi er noget misvisende, illusorisk, ensidigt og selektiv. Desuden giver denne forståelse en tendens til at betragte al ideologi eller betegnelsen ideologi som noget negativt. Thompson tager udgangspunkt i de ovennævnte bestemmelser af ideologibegrebet, når han skriver sig ind i den kritiske forståelse af begrebet. Han siger selv: I shall attempt to formulate a critical conception of ideology, drawing of some of the themes implicit in earlier conceptions while abandoning others, and I shall attempt to show that this conception can provide a basis for a fruitful and defensible approach to the analysis of ideology, an approach which is oriented towards the social-historical phenomena but which, at the same time, preserves the critical character bequeathed to us by the history of the concept.(thompson 1990 s, 55-56) Ifølge Thompson sigter analysen af ideologi på at analysere de måder som betydning bliver mobiliseret på i den sociale verden for at understøtte forskellige individer eller grupper som er i\n19 besiddelse af forskellige magtpositioner i forhold til andre grupperinger. På denne baggrund defineres ideologi ifølge Thompson som betydning, der arbejder i magtens tjeneste. Ifølge Thompson er en analyse af ideologi en undersøgelse af, hvorvidt og hvordan symbolske former i en bestemt kontekst arbejder for at etablere eller vedligeholde relationer af dominans, og asymmetriske relationer af magt. Det er ifølge Thompson sådan, at symbolske former skal forstås bredt, hvilket gør at symbolske former både kan være handlinger og udtryk, billeder og tekst, som produceres af subjekter og kan anerkendes af andre subjekter som meningsfulde konstruktioner. Thompson definerer dominans som situationer, hvor magtfordelingen er systematisk asymmetrisk. Det vil sige, hvor bestemte agenter eller grupper af agenter er ustyret med magt på en måde, der både kan ekskludere og opretholde en uopnåelighed af rettigheder for andre agenter eller grupper af agenter, uanset på hvilke grundlag denne eksklusion foregår (Thompson 1990 s, 59). Thompson angiver forskellige måder, som ideologi kan fremtræde på i symbolske former. Disse virkemidler kan også kaldes strategier og ses som et muligt udgangspunkt for analyse af hvordan forskellige tekstlige virkemidler kan anvendes med henblik på at fremstille forståelser af virkeligheden, som etablerer eller vedligeholder relationer af dominans. I det efterfølgende vil jeg gennemgå Thompsons fem ideologiske strategier. Thompson siger indledningsvis, at han ikke vil hævde, at disse strategier er de eneste virkemidler, med hvilket ideologi opererer (eller fremtræder på), eller at de altid forekommer uafhængigt af hinanden. Tværtimod mener han, at disse strategier for det første kan overlappe hinanden, ligesom ideologi i særlige situationer kan operere på helt andre måder. For det andet hævder han heller ikke, at disse strategier er de eneste relevante virkemidler, som ideologi kan benytte sig af den første hovedstrategi, som Thompson nævner, er legitimation. Med denne strategi søges relationer af dominans vedligeholdt og etableret ved at blive fremstillet som legetime, retfærdige og værdi for støtte og opretholdelse. Legitimation kan søges opnået gennem tre forskellige understrategier, som Thompson benævner: rationalisering, universalisering og narrativisering. Den første understrategi rationalisering anvendes når teksten skaber en kæde af ræsonnementer med det formål at forsvare eller retfærdiggøre en række sociale relationer eller en bestemt institution. Ved universalisering fremstilles sociale relationer eller institutioner, som tjener en bestemt gruppes interesser, som om de tjener alle samfunds interesser og er åbne for alle, der gerne vil deltage og har selvfølge lyst og muligheden for sådan en deltagelse. ved narrativisering, søges noget legitimeret ved at indlejre det i en historie, med hvilken begivenheder i nutiden\n20 fremstilles som værdsatte traditioner eller begivenheder. For eksempel når vi fortæller en eller anden historie, prøver vi så, at genskabe historien på en hel anden måde. Det betyder, at vi ved at genfortælle historien, fremhæver vi nogle/en person (er) eller begivenheder frem for andre. På den måde skaber og opretholder vi mange forståelser af historien og dermed en bestemt forståelse af verden og dominans forhold. Den anden hovedstrategi, som Thompson nævner, er Dissimulation. Med denne strategi søger man at opretholde og vedligeholde relationer af dominans ved at skjule, benægte og tilsløre relationerne bevidst. Dissimulationsstrategien indeholder understrategierne forskydning, eufemisering, og anvendelse af billedlige udtryk og metaforer. Forskydning er når man forsøger at forskyde en negativ eller positiv betydning fra en term/person til en anden term eller person. Eufemisering er når man omskriver relationer, handlinger, personer eller institutioner for at tillægge dem en positiv betydning, der slører negative betydninger. For eksempel når død bliver omskrevet til gået bort, eller konflikt bliver omskrevet til uoverenskomst. Billedlige udtryk er noget man anvender når man vil sløre negative eller positive betydninger, egenskaber til en bestemt funktion eller objekt. Når man anvender denne form for ideologiske strategi forsøger man så at bruge metaforer, metonymier, eller ved at erstatte em inkluderende term med en mindre inkluderende term eller omvendt. 1 Denne form for strategi gør, at der vil ske en semiotisk sammenblanding af betydninger, hvor en del kan stå for helheden eller omvendt. For eksempel når man siger russerne om den russiske regering. Den tredje hovedstrategi, som Thompson nævner, er Unifikation. Ved unifikation forsøger man at fremstille en gruppe som en homogen helhed og med en Fælles identitet. Her tager man ikke hensyn til de forskelligheder gruppen måtte have. Der er to centrale understrategier i Unifikationsstrategien, nemlig henholdsvis standardisering og symbolisering af enhed. Standardisering er når bestemte symbolske former bliver gjort til standarder for udveksling af betydninger. Eksempelvis når man etablerer et fælles sprog på tværs af forskellige måder at tale eller udtrykke sig på for at skabe en fælles identitet. Symbolisering af enhed anvendes 1 Metonymier: en del referer til hele objektet. Metaforer: en term eller benævnelse bruges til at beskrive et objekt, en begivenhed, en handling, en institution eller sociale relationer for at give dem nogle af termens eller benævnelsens funktioner\n21 når man konstruerer et symbol, som står i stedet for helheden og symboliserer helheden der, hvor helheden ikke kan repræsenteres. Det kan ske ved nationale sange, nationale flag parti politiske logoer osv. Denne strategi bruges tit sammen med narrativiseringer når for eksempel en historie om et lands grundlægger bliver fortalt igen og igen og personen på den måde bliver symbol på landet. Den fjerde hovedstrategi, som Thompson nævner, er Fragmentering. Denne strategi bruges når relationer af dominans søges opretholdt ved at fjerne en enhed mellem individer i et kollektiv, som ellers kunne have udgjort en trussel mellem dominerende grupper. Der er her to understrategier. Nemlig differentiering og udelukkelse af andre. Differentiering anvendes når man fremhæver forskelligheder, distinktioner og delinger mellem individer og grupper, som ellers adskiller dem fra hinanden på eventuelt mange forskellige punkter. Udelukkelsen af andre er, når man skaber en fjende og fremhæver farligheden af denne fjende ved at portrættere fjenden som truende og skadelig enten indenfor eller udenfor en gruppe af individer og ved at opfordre til modstand mod denne fjende fra resten. Denne strategi kan forekomme ved både at holde et individ eller en hel gruppe ude, eller holde dem inde. Derfor er det højt sandsynligt at denne strategi kan ofte forekomme sammen unifikationsstrategien. Det mest oplagte eksempel, efter hvad jeg har oplevet i de seneste år, især efter 11.september, er skabelsen af muslimer generelt som fælles fjendebillede af højre nationalistiske bevægelser i Europa. Et andet eksempel er fremstilling af Kurdernes krav på deres basale rettigheder i Tyrkiet som trussel mod faderlandet Tyrkiets identitet og eksistens. Den femte hovedstrategi, som Thompson nævner, er Reifikation. Med reifikation tingsliggør man noget som er abstrakt. Dette gør man ved at for eksempel at få historiske processer eller ændringer til at fremstå som om de har været permanente, naturlige eller som om de har løsrevet sig i tid og har været ting og ikke indlejret i sociale og historiske kontekster. Understrategier er her hhv. natur- og eviggørelse samt anvendelse af nominalisering og passiver. Naturliggørelse foretages når noget som er betinget af en social og historisk kontekst fremstilles som en naturlig og uundgåelig begivenhed. Det, at eviggøre noget, betyder, at man forsøger at fremstille noget for eksempel en social og historisk betinget fænomen som om den altid har været permanent og uændret. For eksempel forsøger man ofte at fremstille nogle institutioner, vaner eller traditioner som om de altid har været uændret i en årrække i samfundet, uanset om de har været socialt eller historisk betinget\n22 Nominalisering og passiver vedrører grammatiske og syntetiske træk ved de symbolske former, hvor en sætning eller dele af en sætning, beskrivelser af handlinger eller deltager i handlingen bliver gjort til navneord eller substantiveret. Når vi for eksempel siger, at kritikken var uberettiget fremlagt mod forfatteren, nominaliserer vi handlingen i den forstand, at vi fjerne ansvar for hvem der kom med kritikken. Det betyder, at sætningen bliver til en passiv i stedet for en aktiv handling. Der bliver lagt vægt på kritikkens uberettigelse i stedet for fokus på den person som har fremlagt kritikken af forfatteren. Grundet omfanget af sigtepunkter, er det vanskeligt at bruge Thompson på store empirimængder, Derfor vil jeg også udvikle et rammeværk til en sådan analyse med inspiration i to casestudier der begge behandler store mængder empiri. Nemlig hhv. et singlecase-studium af en tyrkisk avis dækning af kurderne i en længere årrække og et komparativt casestudium der undersøger forskellige mediers dækning af en og samme begivenhed (Irak krigen). De to casestudier gennemgås i det følgende. Første casestudie: Det første casestudium som jeg skal gennemgå rapporteres i artiklen Constructing the Kurds in the Turkish press: a case study of Hurriyet newspaper. [http://mcs.sagepub.com]. Studiet er foretaget af Dilara Sezgin og Melissa A. Wall. Dilara og Melissa har gennem deres undersøgelse og analyse haft interesse i at belyse mediedækningen af Kurdernes situation fra 1997 til 2002 i Hurriyet, den største avis i Tyrkiet med en daglig cirkulation på [ ceylan investment, 2002]. Grunden til valget af denne periode er ifølge forfatterne at samme inkluderer to centrale begivenheder: det sidste år af borgerkrigen mellem PKK og den Tyrkiske militær, samt årene efter borgerkrigen og tilfangetagelsen af PKK lederen i Forfatterne ville finde ud af hvorledes kurderne bliver beskrevet og fremstillet i de valgte avisartikler. Dette har de gjort ved at sætte deres fokus på nogle interne lokale begivenheder i Tyrkiet som kurderne har været involveret i. Forfatterne har gennem søgning i avisens søgemaskine forsøgt, at finde ud af, hvorvidt kurderne og deres krav på de kulturelle, politiske og sociale rettigheder bliver imødekommet af den offentlige tyrkiske opinion. De har endvidere prøvet, at finde ud af, hvorledes stemningen blandt den tyrkiske befolkning er konstrueret og hvordan kurderne i det hele taget bliver fremstillet i det offentlige rum\n23 Forfatterne i dette casestudie fokuserer primært på om omtalen har været positiv, negativ, eller neutral og på de anvendte kilder og termer. Med en analyse af de anvendte kilder, samt de udtryk og termer som ifølge forfatterne præger langt de fleste artikler, forsøger Dilara og Melissa i høj grad at udpege den herskende stemning blandt den Tyrkiske befolkning, idet toner og holdninger i mange af artiklerne (kilder) de har haft adgang til gennem deres søgning. Forfatterne mener, at de gennem deres undersøgelse ikke fandt betydelige forandringer i tyrkiske mediers dækning og fremstilling af Kurdere i Tyrkiet. De mener tværtimod, at tyrkiske medier spiller en meget stor rolle i retfærdiggørelsen af den tyrkiske regerings standpunkt i forhold til Kurderne, hvilket gør at Kurderne får en ubalanceret samt en ulig position i det sociale liv i Tyrkiet. De mener endvidere, at Kurderne kommer ikke til ord i tyrkiske medier, som bekræfter mediernes negative indstilling til Kurderne som et problem for den tyrkiske stat. Den negative holdning vidner også om en stærk nationalistisk følelse som anskuer alle Kurdere som fjendtlige minoriteter overfor den tyrkiske befolkning. Tyrkiske mediers negative holdning overfor Kurderne ifølge Malisa og Delara kommer til udtryk når mediefolk forsøger at definere nationen via eksterne og interne trusler. Og i denne forbindelse bliver Kurderne altid fremstillet som de potentielle trusler for Tyrkiet. Forfatterne mener også, at de anvendte ord og udtryk i forbindelse med omtale af Kurdere i tyrkiske medier altid bærer præg af nationalisme og intolerance overfor Kurderne. Særlige ord og udtryk bliver brugt af både den tyrkiske elite og journalister til nogle ubehagelige generaliseringer af Kurderne, som bliver beskyldt for at forsøge at opløse den tyrkiske stat. Kort sagt har forfatterne i denne case studie gennem deres analyse lagt vægt på kildernes (artiklernes) omfang med udgangspunkt i hvordan tonen, samt de brugte udtryk, holdninger og argumenter har været i artiklerne Andet casestudie: Det andet casestudium, som jeg skal gennemgå, rapporteres i artiklen A cross-cultural Analysis of Objectivity and television Coverage of the Iraq War. (The international Journal og Press/politics 2005; 10;3) Studiet er gennemført af Sean Aday, Steven Livingston and Maeve Hebert\n24 Forskerne bag dette casestudie har valgt at lave en cross-cultural analyse af tv dækningen af Irakkrigen i Analysen søger at finde, samt fremlægge en forståelse af dimensionerne af objektivitet i nyhederne i løbet af krigen. De har til dette formål samlet og så inkluderet 1820 historier, som er skabt og distribueret af fem amerikanske nyhedsnetværker, nemlig ABC, CBS, NBC, CNN, Fox News Channel, og den arabiske satellit kanal Al Jazeera. Forfatterne har overordnet set sat deres fokus på to niveauer i deres undersøgelse: 1- Tonen i de individuelle fortællinger (nyhedshistorier fortalt af journalisterne). 2- Det fremstillede og frembragte portræt af krigen af journalisterne fra de pågældende nyhedskanaler. Dvs. i dette case studie har man valgt at fokusere på omfanget af nyhedsartikler i de udvalgte tv kanaler, med vægt på anvendte termer, tonen, holdninger, neutralitet og prioritering af stoffet de første dages dækning af Irak krigen. Resultaterne i forfatternes undersøgelse har vist, at omfanget af de fortalte historier fra Al Jazeera sammenlignet med de øvrige nyhedsnetværk (undtaget FNC), var balanceret. Ydermere viste det sig at de data som blev frigivet af FNC netværket havde præg af manglende objektivitet i forbindelse med krigen. Dvs. at FNC holdt med USA's ledede krig mod regimet i Bagdad. På den måde fandt forfatterne så ud af, at der var stor forskel på, hvorledes Tv stationerne dækkede krigen. Udsendelserne viste forskellige versioner af den indledte krig og de konsekvenser den havde medført for Irakerne i det hele taget. Disse uoverensstemmelser skal ifølge forfatterne søges i forskeligheder i kultur og ideologi, hvilket har været afspejlet i udsendelsernes objektivitet og ikke-objektivitet end begivenhederne selv. Casestudiet har desuden ifølge forfatterne vist, hvor meget og i hvilket omfang der er udsendt reportager af journalisterne fra de forskellige Tv-stationer under Irak krigen. De har også fundet ud af, hvilke faktorer der spillede ind og gjorde sig gældende, ud over den ideologi, omfanget af nyhederne og den kultur, som journalisterne var præget af når de fremlagte udsendelser overfor seerne. Resultaterne af forfatternes undersøgelser, samt de foretagne analyser viste at: De formidlede nyheder om Irak krigen (de første dages dækning) ikke alle var så dårlige. Langt de fleste nyheder formidlet af de forskellige nyhedskilder, også Al Jazeera, var særdeles neutrale og objektive


Pandekageplade - Køb en pandekagemaskine & pandekagebager her!\nEn pandekageplade er virkelig smart. Med sådan en er det ingen sag at få bagt nogle helt perfekte pandekager. Se udvalget af forskellige typer af pandekagemaskiner her. Hvilken af de viste modeller skal være din? Bestil den nu.\nPå siden her bliver du præsenteret for en god håndfuld forskellige varianter af den smarte pandekageplade. Det gør det nemmere for dig at sammenligne de enkelte maskiner og at vælge den, der er den helt rigtige for dig og få den bestilt.\n1) Sæt en pandekageplade på bordet\n2) Hvad er en pandekageplade?\n3) Køb pandekagepladen online fra udvalget her!\nSæt en pandekageplade på bordet\nKender du det dér med, at der skal bages pandekager, og du ender med at stå ude i køkkenet alene og bage pandekagerne i en uendelighed? Når al dejen så er brugt, og bjerget af pandekager skal serveres, så er de første af dem blevet lidt kolde og kedelige.\nMed en praktisk pandekagemaskine kan du gøre selve bagningen til en social ting. Pladen kan placeres midt på bordet, og de enkelte pandekager kan serveres direkte fra pladen. Desuden kan en pandekagebager skabe en helt speciel og hyggelig stemning ved bordet.\nVil du også gerne servere rygende varme pandekager på den måde, så bestil en af de viste pandekagemaskiner. Så kan det snart blive en realitet.\nHvad er en pandekageplade?\nEn plade til pandekagebagning fungerer ligesom en elektrisk kogeplade. Her drejer det sig bare om en plade med en lav kant omkring. Den er perfekt til at rumme dejen til en enkelt pandekage. Det vil sige, at hver pandekage bliver bagt direkte på denne plade.\nVarmen under pladen kan reguleres, så den bliver helt optimal til at bage pandekager på. At den er elektrisk, betyder også, at den flytbar. Den kan derfor sættes ind på det bord, som de nybagte pandekager skal serveres ved. Det er meget smart og ekstra hyggeligt for alle. Ikke mindst for pandekagebageren.\nKøb pandekagepladen online fra udvalget her!\nBestil den smarte maskine med det samme – og glæd dig til at tage den i brug.\nClatronic CM 3372 – pancake maker\nBomann CM 2221 CB – pancake maker\nUnold 48165 American – pancake maker – brushed stainless steel/black\nArieteÂ® Vintage Pandekagemaskine Rød\nArieteÂ® Vintage Pandekagemaskine Blå\nPandekagemaskine fra Cecotec\nDKK 899,00 DKK 479,00 Gå til shop\nWMF pandekagebager – Lono\nDKK 705,00 DKK 599,00 Gå til shop\nWMF Lono crêpe/pancake maker\nDKK 706,00 Gå til shop\nDKK 2.062,80 Gå til shop\nCrepes – Pandekagebager ø400\nDKK 2.495,00 Gå til shop


Maritime dage lægger fra land - Transporttidende\nMaritime dage lægger fra land\nAnne H. Steffensen. Foto: Danish Maritime Forum.\nDen maritime sektor samles i København.\nI denne uge åbner Danish Maritime Days, hvor den maritime industri mødes til nogle dage i søfartens tegn.\nHos Danske Rederier glæder man sig til at byde hele den maritime industri inden for.\n- Danish Maritime Days er en oplagt mulighed for at samle den maritime sektor og få debatteret de udfordringer og mange muligheder, som ligger forude. Derfor er vi glade for at kunne åbne dørene til åbningen af ugen, siger Anne H. Steffensen, administrerende direktør i Danske Rederier.\nDanish Maritime Days er en åben platform på tværs af den maritime industri, hvor alle kan byde ind med arrangementer, som afholdes flere forskellige steder. Her mødes rederier, udstyrsleverandører, politikere, investeringsrådgivere og andre interessenter til formelle og uformelle arrangementer.\nDanske Rederier afholder flere forskellige arrangementer både i egne lokaler og i samarbejde med medlemmer. For eksempel afholdes der et arrangement om sikkerhed i Guineabugten hos Clipper Group i samarbejde med Udenrigsministeriet. Desuden vil Danske Rederier have fokus på klima og miljø ved flere arrangementer hos Danske Rederier.\nLokomotivværkstedet lægger igen i år lokaler til Danish Maritime Fair, hvor et stort antal udstillere kommer og viser den nyeste teknologi til skibsfarten frem. Danske Rederier holder traditionen tro Shipping Lounge, hvor Det Blå Danmark mødes for at netværke på en fælles stand, hvor også erhvervsminister Brian Mikkelsen kigger forbi torsdag den 3. maj. Den nye konference om havøkonomi ’Opening Oceans’, som norske Nor-Shipping står bag, finder også sted i Lokomotivværkstedet den 2. og 3. maj.\n- Shipping Lounge er ved at blive en tradition, hvor de mange rederier og udstillere har mulighed for at erfaringsudveksle og netværke. I år har de i tillæg fået mulighed for at blive klogere på de mange forretningsmuligheder, der ligger i oceanerne, siger Anne H. Steffensen.


filihunkat: At vende ryggen til muligheden for....\n....at få masser af knus,\ner noget min kat jævnligt gør, for han giiiider ikke alt det der nusseri.\nPå billedet er han lige vågnet og sad længe og stirrede ind i væggen....mega sjovt at se.....hvis man altså er katteejer og kender den der totalt afvisende holdning, som de dejlige væsner også kan udvise.\nEj han var altså ikke helt så sur og der blev da også nusset, da kameraet var lagt væk ;D\nNB: bemærk lige min opslagstavle....JEP JEG ER KATTE-GAL ;D og hvis I bemærker det indrammede billede på det øverste billede, vil I se at jeg har et nøgenbillede stående af Robbie Williams....en gave fra min niece ;D. Det var resultatet af en totalt gakket ønskeseddel fra mig, hvor jeg havde skrevet tossede ønsker og ét af dem var et nøgenbillede af R.W. og de øvrige var lidt a la medvind på cykelstierne ;D. Synes selv at jeg var mega-sjov, men de tog godt nok fusen på mig den jul.\nLørdagen skal bruges på en udfordring....nemlig oversættelse af et hæklemønster....det går vist hurtigere at oversætte end at finde teknikken i mine hæklebøger.\nHannah Martinsen 5. januar 2013 kl. 10.29\nKatte er virkelig nogle dejlige væsner, som helt sikkert har deres egen mening ! :)\nNanna's verden 5. januar 2013 kl. 13.26\nSkøn kat, men når jeg ser billederne af din kat minder den om min... Sin egen herre ;) Det er heller ikke altid min kat synes at den vil have mere nusseri fra mig og så sidder den faktisk på nøjagtig samme måde som din kat!\nMen ihh... Hvor er katte bare skønne! Jeg kunne slet ikke leve uden en kat :-)\nLis 5. januar 2013 kl. 14.41\nDet er da også en klog kat, når den kan vide at nu er cameraet væk, så jeg kan godt snakke lidt nu. Det er jo også kun den som kender sit dyr som ved det. Jeg ville bare tro de mediterede lidt.\nGod lørdag til dig, og dine. Tusind tak for de søde ord. De varmer\nLydert 5. januar 2013 kl. 16.09\nHaha, hvor er det dejligt, din har så meget humor, at hun efterlever dine ønsker ;-)\nDejlig kat du har. Jeg synes også, de er nogle skønne væsner; desværre kan jeg ikke tåle dem, så jeg må 'nøjes' med en hund, som meget gerne vil nusses


Demonstration i aften: - Vi skal vise vores utilfredshed, men uden ballade | fyens.dk\nDemonstration i aften: - Vi skal vise vores utilfredshed, men uden ballade\nHåndteringen af coronaepidemien og restriktionerne, som har betydet brug af mundbind og lukkede forretninger, er temaet for fredag aftens demonstration i Odense. Arkivfoto: Emil Helms/Ritzau Scanpix.\nFredag aften er der demonstration i Odense imod håndteringen af coronaepidemien. Det skal foregå fredeligt og har intet med Men in Black at gøre, siger arrangør.\n19 feb. 2021 kl. 14:23\nOdense: "Fyn for frihed" er navnet på en demonstration imod corona-restriktionerne og håndteringen af coronaepidemien i Danmark. Demonstrationen finder sted i Odense fredag aften, hvor den begynder på Flakhaven klokken 18. Og der bliver smæk på, lover arrangøren.\n- Det kommer til at være højlydt med trommer og god musik. Det bliver en stor fest, og så skal vi ud og marchere i Odenses gader. Vi skal ud og vise vores utilfredshed på en fredelig måde, siger Anders Al-Humidi, som ifølge demonstrationens facebookopslag er arrangør sammen med Per Nissen.\n- Det bliver ikke noget ulovligt, det har jeg gjort klart. Fordi det er første gang, der er en rigtig demonstration om det her i Odense, og jeg vil ikke skræmme folk væk; der skal være plads til alle, både unge og gamle, siger Anders Al-Humidi.\nHan forklarer, at demonstrationen er anmeldt til politiet, og understreger, at deltagerne forventes at opføre sig ordentligt:\n- Det her har intet med Men in Black at gøre. Det kommer jeg også til at sige i introtalen. Der kommer jeg til at understrege to ting: At der ikke skal ske ballade, og at vi ikke har noget at gøre med nogen fra Jylland eller Sjælland. Og Men in Black har vi heller ikke noget med at gøre. Men jeg kommer også til at sige, at jeg respekterer dem for deres arbejde, og jeg synes, de gør en god ting.\nHvorfor vil I demonstrere i Odense nu?\n- Der har været demonstrationer i København og Aarhus og sågar i Faaborg, men nu skal Odense også på kortet. Vi skal vise, at det er over hele Danmark, vi er utilfredse med, hvordan håndteringen af corona er grebet an, og hvordan der ikke er proportionalitet i håndteringen.\nFredag klokken 14 havde 124 tilkendegivet at ville deltage i demonstrationen, og yderligere 238 var interesserede.\nKampen om sandheden: Eksperter trækker paralleller til USA\n- Vi tror ikke på, du skriver sandheden: Mistillid til medie...\nMød 10, der gik med til 'Men in Black'-demo: - Regeringen er...\nIngen kære mor for radioamatører: Kommunen vil sælge grunden, som deres hus står på


WAPJ 13/93 : Det pakistanske luftvåben, som var blevet dannet 15/8/1947, modtog 120 F-86F Sabre jagerfly som militærhjælp fra USA. Pakistan blev ramt af våbenembargo fra de vestlige lande efter krig med Indien 1965, men var alligevel i stand til at anskaffe 90 ex-Luftwaffe Canadair Sabre Mk 6 kampfly via Iran. Modtog desuden mellem 20 og 75 F-86 fly fra Saudi-Arabien efter krigen med Indien 1971. De 2 sidste eskadriller med Sabre fly blev udfaset 1980 efter levering af F-6 fly fra Kina.\nAFM 1/93 : No 19 Squadron Sherdils blev dannet 1/2/1958 ved Mauripur med 12 F-86 Sabre jagerfly. Var den første eskadrille som opererede fra Dhaka, hovedstaden i Øst-Pakistan (nuværende Bangladesh). Enheden flyttede til Peshawar okt. 1963, hvor den den deltog i krigen med Indien i 1965; og igen i 1971-krigen med F-86E/F fly. Flyene blev i 1977 afløst af F-6.\nAFM 4/10 : 26 Squadron Spiders blev dannet 30/8/1967 som en operationel træningsenhed ved Masroor med F-86 Sabre kampfly. Enheden flyttede kort tid efter til Peshawar og modtog Shenyang F-6 jagerbombere dec. 1980.


Haris Sadagic fik hverken besked eller varsel, da hans arbejdsgiver under forårets corona-pandemi dikterede en lønnedgang med tilbagevirkende kraft. Sagen nåede dog aldrig til byretten, da arbejdsgiveren smed handsken i ringen og udbetalte de ca. 85.000 kr. efter skat, som de skyldte deres medarbejder.\nFoto: Haris Sadagic\nMange lønmodtagere har været nødsaget til at gå ned i løn under corona-krisen, men der er næppe mange, der har oplevet det samme som Haris Sadagic. Han fik hverken besked eller varsel om, at der blev skåret i hans løn med tilbagevirkende kraft.\n56-årige Haris fra Strøby Egede på Stevns var oprindelig uddannet elektronikmekaniker og efteruddannet som produktionsleder i Montenegro, da han og hustruen Sehada kom til Danmark som flygtninge i slutningen af 1992. Efter et ophold i Sandholmlejren boede parret i 4 år i flygtningelejren i Allinge-Sandvig på Bornholm, indtil de fik dansk opholdstilladelse i 1997 og bosatte sig i Nexø.\nKort efter var Haris i arbejde, og det har han været lige siden:\n”De sidste 15 år var jeg ansat i et bornholmsk firma, som solgte hydrauliske vægte til gaffeltrucks, så man præcis kan aflæse, hvor meget vægt der er på gaflerne.\nFirmaet blev i 2018 overtaget af en tysk virksomhed, som tilbød mig et job med at sælge, servicere og supportere kunderne i Danmark. Det var en betingelse, at jeg og familien skulle bosætte os på Sjælland, så vi solgte huset i Nexø og købte et andet i Strøby Egede, hvor jeg også har hjemmekontor,” fortæller Haris.\nHan havde mere end rigeligt at se til – også under corona-udbruddet i foråret 2020 og undrede sig, da lønnen for april udeblev. Han rykkede flere gange, og da der endelig kom penge, var det kun 60%. Det samme gentog sig måneden efter, hvor arbejdsgiveren dog ”kun” tilbageholdt 20%, og så tog Haris kontakt til Det Faglige Hus.\nFagforeningen rykkede firmaet for penge, og først nu meddelte den tyske arbejdsgiver, at Haris skulle acceptere en lønnedgang med tilbagevirkende kraft for at hjælpe firmaet under coronakrisen.\nHaris sagde nej, hvorefter Det Faglige Hus hævede hans ansættelsesforhold med henvisning til arbejdsgiverens misligholdelse af ansættelsesvilkårene. Dagen efter blev Haris bortvist for ikke at møde på job.\nDet Faglige Hus stævnede arbejdsgiveren\n”Så var der jo ikke andre udveje end at stævne arbejdsgiveren. Enhver ændring i en funktionærs løn er en ændring i ansættelsesforholdet. Den skal varsles, og den ansatte skal have mulighed for at afgøre, om han vil acceptere ændringerne eller have en opsigelse,” siger advokat i Det Faglige Hus, Raji Kiruba, der repræsenterede Haris.\nSagen nåede dog aldrig i byretten, for efter blot 1 måned indvilligede arbejdsgiveren i et forlig, der sikrede Haris hele kravet om tilbageholdt løn, løn i opsigelsesperioden, husleje for hjemmekontoret samt tillæg - i alt 85.000 kr. efter skat. Dertil kommer feriepenge for hele perioden.\n”Jeg ved egentlig ikke, hvad jeg havde forventet af Det Faglige Hus, for jeg har havde jo aldrig tidligere haft brug for hverken fagforening eller a-kasse. Men jeg oplevede, at det kørte lige efter bogen, og den service, som jeg har fået fra Det Faglige Hus, kan bare ikke være bedre,” siger Haris Sadagic.\nHan og Sehada bor stadig i Strøby Egede. De to voksne børn er for længst flyttet hjemmefra, og Haris er i fuld sving på arbejdsmarkedet igen, hvor han som inspektør og tekniker i en stor dansk virksomhed installerer og kalibrerer hydrauliske vejesystemer og verificerer vægte.\nHar du spørgsmål om en løn eller ændringer i dine ansættelsesvilkår, kan du kontakte os på tlf. 7610 9304.


Samsung Galaxy Note 8 – her er rygterne! | Mmm.dk\n4. august 2017 af Torben Vognsen // Inputmag.dk\nD. 23 august lanceres Samsungs nye Galaxy Note 8, som på rigtigt mange måder bliver en S8 – men med et par ekstra tricks. Stort set alt er sluppet ud om den nye telefon, og resten bliver altså afsløret i New York i august – hvor iNPUT selvfølgelig er med. Indtil da er her, vi er nogenlunde sikre på, det nye flagskib vil byde på:\nMed et Infinity Display er der ikke så meget mere at arbejde med i forhold til design, da skærmen jo nærmest ER designet. Bagsiden bliver formentlig også, ligesom på S8, glas. Desværre virker det ikke til at være lykkedes Samsung at integrere fingeraftrykslæseren i skærmen – så der er altså en fingeraftrykslæser på bagsiden. Og endnu mere problematisk bliver den formentlig placeret fuldstændigt samme sted – hvilket altså vil være en gentagelse af det mest problematiske kritikpunkt af S8 (Se vores anmeldelse her). Der vil også være to kameraer på bagsiden – det kommer vi tilbage til. Desværre vil den hadede kamera pukkel også dukke op på denne telefon.\nSkærmen vil på stort set alle måder blive tilsvarende den, der sidder på Galaxy S8+ – den skærm, Samsung selv kalder Infinity Display. Det vil altså sige en skærm, der stort set fylder hele forsiden af telefonen. Størrelsen bliver formentlig en del større end S8+ – umiddelbart gætter vi på 6,3 eller 6,4″. Vi regner umiddelbart med en opløsning på 2,960 x 1,440 – men udelukker ikke ægte 4K, hvilket ville være en vigtig forbedring for at få kvaliteten på VR i vejret.\nS8’s processor er Samsungs egen Exynos 8895 – og vi forventer faktisk, at det er den samme processor, Samsung vil bruge i Note 8, måske i en let tunet udgave. Til gengæld har der været rygter om, at Samsung går fra 4 til 6GB hukommelse. 8895 leverer ydelse nok til at alt kører helt flydende – faktisk er processoren hurtigt nok til, at den fint ville kunne køre en fuld version af Windows 10. Kombineret med 6GB hukommelse får du en telefon med en ydelse, langt de fleste vil være fint tilfredse med ydelsen på Note 8 selv om det er en “genudsendelse” af processoren fra Galaxy S8.\nSamsungs kameraer er nogle af markedets bedste – det beviste de med S8, der stadig sagtens kan hamle op med de bedste fra konkurrenterne. Med Note 8 opruster Samsung yderligere med et kamera med to linser. Umiddelbart kan de to linser bruges til flere ting, men med en placering over hinanden er det er mest realistisk, at Samsung går efter optisk zoom, ligesom på Apples iPhone 7 Plus. Men hvor iPhone “kun” har 1x zoom, vil Note 8 muligvis have hele 3x zoom, og du vil altså kunne komme meget tættere på motivet. Alternativt er kameraerne både et sort/hvid og et farvekamera som vi også tidligere har set fra andre producenter – bl. a. Huaweis P10 har et tilsvarende setup. Kameraets opløsning bliver 16 megapixel på bagsiden og 8 megapixel på selfiekameraet.\nHer forventer vi, at Samsung vælger at lave to modeller – en med 64GB og en med 128GB – præcis som vi så det med S8. Derudover vil det være muligt at tilføje et SD kort på op til 256 GB.\nNote 8 bliver ikke billig. Et gæt vil være, at den kommer til at ligge lige omkring 8.000 kr. Samsung plejer at være gode til at tilbyde lidt “ekstra” – i hvert fald i starten. Så du kan forvente at få eksempelvis et VR headset eller et fitness armbånd med i købet. Vi forventer at telefonen er at finde i butikkerne engang i midten af september.


Klage over utilstrækkelig behandling og tilsyn hermed af bindevævssygdom (arteritis temporalis)\nPatientklagenævnet finder grundlag for at kritisere overlæge A for behandlingen af den 22. september 2000 på reumatologisk afdeling, , jf. lægelovens § 6.Patientklagenævnet finder ikke i øvrigt grundlag for at kritisere de involverede læger på reumatologisk afdeling, , for deres behandling af i perioden fra den 1. september til den 20. oktober 2000.Patientklagenævnet finder ikke grundlag for at kritisere de involverede læger på psykiatrisk afdeling, , for deres behandling af i perioden fra den 22. september til den 20. oktober 2000.\nPatientklagenævnet finder grundlag for at kritisere overlæge A for behandlingen af <****> den 22. september 2000 på reumatologisk afdeling, <****>, jf. lægelovens § 6.\nPatientklagenævnet finder ikke i øvrigt grundlag for at kritisere de involverede læger på reumatologisk afdeling, <****>, for deres behandling af <****> i perioden fra den 1. september til den 20. oktober 2000.\nPatientklagenævnet finder ikke grundlag for at kritisere de involverede læger på psykiatrisk afdeling, <****>, for deres behandling af <****> i perioden fra den 22. september til den 20. oktober 2000.\nDen 11. august 2000 blev indlagt på reumatologisk afdeling, , på grund af mistanke om en bindevævssygdom (arteritis temporalis). Der blev allerede samme dag iværksat behandling med Prednisolon i høj dosis (70 mg daglig).\nDen 14. august 2000 blev det besluttet at reducere prednisolondosis til 40 mg daglig. Den 21. august 2000 fik symptomer fra mave-tarmkanalen, hvorfor der blev iværksat behandling med Pantoloc mod mavesårssymptomer.\nDen 24. august 2000 blev det besluttet at øge prednisolondosis til 60 mg daglig, idet der var sket en stigning i CRP (blodprøve, der kan indicere, om der er en betændelsesreaktion). Den 28. august 2000 blev , der havde været dagpatient, indlagt stationært på medicinsk afdeling på grund af frisk blødning fra endetarmen. Ved en kikkertundersøgelse af tyktarmen den efterfølgende dag fandt man, at hun havde divertikler, men der var ingen tegn på frisk blødning fra disse. Da der ikke blev fundet anden blødningskilde, mente man dog, at blødningen måtte stamme fra disse divertikler.\nDen 30. august 2000 besluttede overlæge A, reumatologisk afdeling, at prednisolondosis skulle fortsætte uændret med 60 mg pr. døgn, indtil CRP var under 5 mg/l. Den 1. september 2000 blev overflyttet til reumatologisk afdeling og overgik til dagpatientstatus. Hun havde været undersøgt i en øjenklinik samme dag, hvor man ikke havde fundet tegn på en komplikation (iskæmisk opticus påvirkning), der forekommer ved arteritis temporalis.\nDen 12. september 2000 var CRP faldet til 6, hvorfor man forsøgte at nedtrappe prednisolondosis til 50 mg. Den 15. september 2000 var CRP 4, og prednisolondosis blev reduceret til 25 mg daglig.\nDen 19. september 2000 havde let temperaturforhøjelse, og der var CRP stigning til 42, hvorfor det blev besluttet at forhøje prednisolondosis til 40 mg. Der var mistanke om en urinvejsinfektion, og behandling herimod blev iværksat. var dagen før via sin egen læge påbegyndt antidepressivbehandling med Cipramil 10 mg daglig, og behandlingen blev forsat på .\nDen 20. september 2000 var der mistanke om en blodprop eller blødning i hjernen, hvorfor der blev ordineret en CT-skanning af hjernen, der dog ikke viste tegn herpå. Hverken bloddyrkning eller urindyrkning havde givet mistanke om en infektion, og prednisolondosis blev samme dag sat op til 90 mg og næste dag til 100 mg daglig.\nDen 22. september 2000 beskrev overlæge A tilstanden som en forværring i grundlidelsen (arteritis temporalis) efter reduktion af prednisolondosis. Overlægen fastholdt en prednisolondosis på mindst 75 mg daglig, indtil CRP var nul. Overlægen fandt endvidere, at var i en akut konfusionstilstand, og blev samme dag efter et akut psykiatrisk tilsyn flyttet til psykiatrisk afdeling, .\nVed undersøgelse i psykiatrisk afdeling fremtrådte udtalt konfus. Tilstanden var præget af manglende orienteringsevne, hallucinationer og depressive symptomer. Den psykiatriske tilstand blev bedret på en lille dosis antipsykotisk medicin samt antidepressiv behandling.\nDen 23. september 2000 tilså 1. reservelæge , som fremtrådte konfus.\nDen 24. september 2000 tilså 1. reservelæge atter . Han kunne ikke måle blodtrykket på venstre arm og noterede i journalen, at han, da man ikke kunne få fat på i weekenden, kontaktede den medicinske bagvagt.\nDen 25. september 2000 var der medicinsk tilsyn af , idet der var vanskeligheder med at måle blodtrykket og mistanke om, at grunden hertil var en karlidelse. Ved det medicinske tilsyn blev der imidlertid ikke fundet en behandlingskrævende karlidelse.\nDen 28. september 2000 fandt overlæge , at CRP var steget til 228, og der var atter mistanke om en urinvejsinfektion. Den 29. september 2000 undersøgte overlæge og havde i forbindelse hermed en samtale med hendes døtre. Mistanken om urinvejsinfektion blev bekræftet ved en urinstixprøve den 1. oktober 2000, og der blev iværksat behandling herimod den efterfølgende dag.\nDen 4. oktober 2000 ordinerede overlæge et reumatologisk tilsyn, som fandt sted den 6. oktober 2000. Ved tilsynet ordinerede 1. reservelæge uændret prednisolonbehandling 75 mg daglig, idet han anså CRP forhøjelsen, som forårsaget i hvert fald delvis af urinvejsinfektionen.\nFra den 16. til den 19. oktober 2000 skete der en stigning i CRP fra 72 til 246, og den 20. oktober 2000 blev der bestilt reumatologisk tilsyn og kardiologisk tilsyn. Senere samme dag konfererede reservelæge med bagvagten på medicinsk afdeling, og det blev vurderet, at skulle overflyttes til medicinsk afdeling samme dag. Ved en undersøgelse i medicinsk afdeling blev bugvæggen fundet let diffust øm, med der var ingen indirekte ømhed. Bughulen var blød og uden organforstørrelser eller abnorme udfyldninger.\nVed en undersøgelse den 21. oktober 2000 blev bugvæggen fundet udspilet og med udtalt ømhed nedadtil i venstre side. Der var temperaturforhøjelse til 39,1. Tilstanden blev opfattet som sepsis (blodforgiftning), højst sandsynlig udgående fra et fokus i mave-tarmkanalen, som meget vel kunne være betændelse i de tidligere påviste divertikler. Ved et kirurgisk tilsyn erklærede man sig enig i denne vurdering, idet man noterede, at de forholdsvis beskedne symptomer fra maven kunne skyldes, at den høje prednisolondosis kamuflerede kraftigere symptomer. Ved en ultralydsundersøgelse og en CT-skanning blev der påvist store byldedannelser, formentlig udgået fra betændelse i divertiklerne.\nVed tilsyn fra reumatologisk afdeling den 21. oktober 2000 blev prednisolondosis nedsat til 50 mg og med henblik på udtrapning, så længe mistanken om sepsis bestod. Denne beslutning blev senere ændret til vedligeholdelse på en lavere dosis Prednisolon, idet der var mulighed for at den konstaterede diverticulitis kunne være et led i grundsygdommen. De påviste byldedannelser blev behandlet med drænage og skylning.\nDen 24. oktober 2000 blev det konstateret, at der var fistel fra en mindre byld til bughulen. Det blev besluttet at observere tilstanden, og ved tegn på bughindebetændelse skulle opereres.\nDen 25. oktober 2000 blev det noteret, at det ved en ultralydskontrol var konstateret, at der ikke længere var aktiv byldedannelse, og at yderligere kirurgisk intervention ikke blev nødvendig. Det blev besluttet, at kunne tilbageflyttes til psykiatrisk afdeling, men forinden ønskede man tilsyn fra reumatologisk afdeling. Ved dette tilsyn blev det den 26. oktober 2000 besluttet, at nedtrapning af Prednisolon skulle fortsætte med 5 mg pr. uge til 20 mg daglig.\nVed et psykiatrisk tilsyn den 27. oktober 2000 fandt man, at s psykiatriske symptomer var reduceret væsentligt i takt med aftrapning af Prednisolon.\nDen 30. oktober 2000 var der på ny temperaturforhøjelse. Ved en ultralydsundersøgelse og en CT-skanning den næste dag var der på ny tegn på byldedannelse. Det blev besluttet at anlægge dræn, efter at havde erklæret sig indforstået hermed. Temperaturforhøjelsen holdt sig til trods for antibiotisk behandling ifølge resistensbestemmelse.\nDen 4. november 2000 indtrådte der en forværring af tilstanden, idet blev dårlig med umåleligt blodtryk og svag, uregelmæssig puls. Efter iværksat behandling rettede tilstanden sig. Den 5. november 2000 var tilstanden atter dårlig med påskyndet vejrtrækning, og senere samme dag afgik ved døden.\n1. At lægerne på reumatologisk afdeling ikke selvstændigt foranstaltede tilsyn af efter overflytning til psykiatrisk afdeling, idet hun af var blevet sat i behandling med en høj dosis Prednisolon for arteritis temporalis.\n2. At lægerne på psykiatrisk afdeling ikke på tilstrækkelig vis henviste til tilsyn af reumatologisk afdeling.\nDet er som begrundelse for klagen blevet anført, at det var reumatologisk afdeling, der havde ekspertisen vedrørende arteritis temporalis.\n3. At lægerne ikke tidligere blev opmærksomme på, at havde problemer fra mave-tarmkanalen.\n4. At lægerne på psykiatrisk afdeling først den 20. oktober 2000 foranstaltede overflytning af til en anden afdeling.\nOverlæge A har overtrådt lægeloven ved sin behandling af den 22. september 2000 på reumatologisk afdeling.\nDe læger på reumatologisk afdeling, der i øvrigt var involveret i behandlingen af i perioden fra den 1. september til den 20. oktober 2000, har ikke overtrådt lægeloven.\nAf journalen fremgår, at blev indlagt akut på medicinsk afdeling den 11. august 2000 på mistanke om arteritis temporalis. Denne mistanke blev opretholdt ved indlæggelsen, og der blev bestilt biopsi af arterie temporalis. Hun blev sat i højdosis predniso-lonbehandling med 70 mg i døgnet.\nSamme dag blev overflyttet til reumaotlogisk afdeling, hvor der blev foretaget et resume af sygehistorien og en objektiv undersøgelse, samt en vurdering af, at der var stor mistanke om arteritis temporalis. Prednisolonbehandlingen på 70 mg (1 mg pr.kg/døgn) blev nedsat til 60 mg. Den 14. august 2000 blev prednisolondosis reduceret til 40 mg dagligt.\nDen 15. august 2000 blev der ifølge journalen foretaget en temporalisbiopsi, der blev besvaret den 17. august 2000 med typisk kæmpecellearteritis forenelig med arteritis temporalis. Dosis blev den 24. august 2000 på grund af stigende CRP øget til 60 mg på trods af, at det af journalen fremgik, at var fuldstændig velbefindende. Hun blev udskrevet med 60 mg Prednisolon.\nDen 28. august 2000 blev indlagt på medicinsk afdeling med frisk blødning fra endetarmen, hvilket viste sig at være divertikelblødning, og hun blev herefter den 1. september 2000 overflyttet til reumatologisk afdeling, hvor Prednisolon blev nedtrappet til 50 mg den 12. september 2000.\nDen 15. september 2000 blev Prednisolon yderligere reduceret til 25 mg, og den 19. september 2000 var der mistanke om blærebetændelse, hvorefter Prednisolon blev øget til 40 mg på grund af CRP-stigning fra 4 til 42. Den 21. september 2000 blev Prednisolon øget til 100 mg i døgnet, og ved stuegang den 22. september 2000 anførte overlæge A i journalen, at havde fået en akut psykisk reaktion, og at Prednisolon skulle fortsætte i dosis på mindst 75 mg dagligt, indtil CRP var nul.\nPå denne baggrund er det nævnets opfattelse, at havde en biopsiverificeret arteritis temporalis.\nNævnet kan oplyse, at en sådan tilstand sædvanligvis kræver højdosis Prednisolon, det vil sige i størrelsesordenen 1 mg pr. kg/døgn, hvilket for svarede til 60-75 mg i døgnet. En sådan dosis skal dog ikke fastholdes i mange dage, og en kendt bivirkning til behandlingen er konfusion på grund af hjerneødem. Behandlingen skal nedtrappes i takt med patientens bedrede almentilstand og aftagende symptomer, og CRP kan ikke tillægges afgørende vægt, når patienten som i det foreliggende tilfælde har symptomer på en akut urinvejsinfektion.\nNævnet finder på denne baggrund, at overlæge A ikke har levet op til almindelig anerkendt faglig standard, idet overlægen den 22. september 2000 foreslog en mindstedosis af Prednisolon til 75 mg dagligt, indtil CRP var nul, og idet overlægen ikke var tilstrækkelig opmærksom på, at s konfusion kunne være udløst af den høje prednisolondosis, samt lagde afgørende vægt på CRP som den styrende faktor for nedtrapningen af Prednisolon.\nDet er nævnets opfattelse, at man bør lade sig vejlede både af patientens kliniske tilstand og laboratoriesvarene, og at overlæge A burde have foranstaltet regelmæssige tilsyn fra reumatologisk afdeling i forbindelse med beslutningen om at overflytte til psykiatrisk afdeling.\nFor så vidt angår det reumatologiske tilsyn, som psykiatrisk afdeling anmodede om den 4. oktober 2000 med henblik på den fremtidige prednisolonaftrapning, og som blev effektueret den 6. oktober 2000 af 1. reservelæge , fremgår det af journalnotatet af 4. oktober 2000 fra , at var i klinisk bedring med hensyn til sin arteritis temporalis.\nDet er på denne baggrund nævnets opfattelse, at der ikke var tale om en akut problemstilling, og at lægerne på reumatologisk afdeling derfor ikke har udvist manglende omhu og samvittighedsfuldhed ved først at efterkomme anmodningen om tilsynet den 6. oktober 2000.\nDe læger på psykiatrisk afdeling, der var involveret i behandlingen af , har ikke overtrådt lægeloven i forbindelse med foranstaltning af tilsyn fra reumatologisk afdeling.\nAf journalen fremgår, at var indlagt på psykiatrisk afdeling fra den 22. september til den 20. oktober 2000. Overflyttelsen til psykiatrisk afdeling blev skønnet nødvendig, da det blev vurderet, at der var en selvmordsrisiko, og idet i konfusion flere gange havde forladt reumatologisk afdeling, hvor hun var indlagt.\nUnder indlæggelsen på psykiatrisk afdeling blev der jævnligt taget kontakt til medicinske afdelinger med henblik på den medicinske behandling. Således fremgår det af journalen, at der på indlæggelsesdagen blev konfereret vedrørende behandlingen af s arteritis temporalis. Igen den 24. september 2000 blev der konfereret med medicinsk bagvagt, da det ikke var muligt at konferere med reumatologiske læger, og den efterfølgende dag var lægerne bekymrede for s elektrokardiogram og manglende mulighed for at måle blodtryk, hvorfor der blev bestilt medicinsk tilsyn.\nDen 27. september 2000 konfererede man atter med medicinsk afdeling, da der var mistanke om\nhjerneødem, og idet man ville afklare den videre behandling. Den følgende dag blev der i journalen noteret høj CRP, hvilket blev konfereret med en bagvagt, formodentlig på en medicinsk afdeling, og det blev vurderet, at der kunne være tale om en infektion. Der blev taget prøver med henblik på udredning.\nAf overlæge s udtalelse til sagen fremgår, at han den 29. september vurderede, at CRP-stigningen formentlig var forårsaget af en urinvejsinfektion, og at der ikke var akut behov for henvendelse til reumatologisk afdeling, men at man skulle afvente svarene på en dyrkning og resistensbestemmelse.\nDen 2. oktober 2000 blev det noteret, at der var tegn på urinvejsinfektion, og blev sat i antibiotisk behandling herfor. Den 4. oktober 2000 blev det i journalen noteret, at blodprøver for betændelsesreaktionen var bedret. Den antibiotiske behandling blev endvidere ændret efter resultatet af dyrkning af bakterier i urinen. Samme dag ønskede man en vurdering af den medicinske behandling, og der blev sendt en anmodning om tilsyn til reumatologisk afdeling.\nDen 11. oktober 2000 forelå resultatet af den reumatologiske vurdering, og anbefalingerne derfra blev fulgt fra psykiatrisk afdeling. Elektrokardiogram viste en langsom hjerterytme, og man bad om en vurdering fra den kardiologiske afdeling. Der blev ikke derfra fundet grund til yderligere udredning.\nDen 18. oktober 2000 blev det i journalen noteret, at de blodprøver, der var taget for betændelsesreaktion, var under bedring, og den 20. oktober 2000 blev det noteret, at havde et lavt blodtryk og en langsom puls, og der blev anmodet om en vurdering fra både reumatologisk og kardiologisk afdeling. Samme dag blev overflyttet til medicinsk afdeling.\nDet er på denne baggrund nævnets opfattelse, at lægerne på psykiatrisk afdeling jævnligt og i tvivlstilfælde har konfereret og bedt om tilsyn fra relevante medicinske specialafdelinger, hvorfor nævnet finder, at lægerne på psykiatrisk afdeling har handlet i overensstemmelse med almindelig anerkendt faglig standard.\nDe involverede læger på psykiatrisk afdeling har ikke overtrådt lægeloven ved deres behandling af s mave-tarmproblemer eller ved først den 20. oktober 2000 at have foranstaltet overflytning til en anden afdeling.\nAf journalen fremgår, at under opholdet på psykiatrisk afdeling udviste adskillige psykiatriske symptomer, blandt andet desorientering, selvmordstanker, usammenhængende tankegang, og der var endvidere mistanke om hallucinationer.\nEfter beskrivelsen i den psykiatriske journal var sindssyg (psykotisk) på indlæggelsestidspunktet. Den behandling med psykofarmaka, hun modtog under indlæggelsen blev ændret primært til et andet antidepressivt medikament (Remeron), og hun blev endvidere sat i behandling med antipsykotisk medikament (Cisordinol). Den psykiske tilstand blev bedret herunder. De psykotiske symptomer svandt, hvorimod de depressive symptomer blev mere fremtrædende, som beskrevet i journalen den 4. oktober 2000.\nDen 18. oktober 2000 blev beskrevet som uden psykotiske symptomer og formodentlig i neutral stemning, men irritabel og latent aggressiv. Den 20. oktober 2000 blev hun overflyttet til medicinsk afdeling.\nDet er på denne baggrund nævnets opfattelse, at under hele indlæggelsen på psykiatrisk afdeling frembød psykiske symptomer.\nAf journalen fremgår, at lægerne på psykiatrisk afdeling allerede i slutningen af september 2000 var opmærksomme på, at havde en infektion. Da der blev fundet infektion i urinen, vurderede man, at infektionsfokus var fundet. Det viste sig derefter, at den givne antibiotiske behandling var ineffektiv, og den blev ændret i henhold til dyrkningssvar. I løbet af oktober 2000 blev blodprøverne, som indicerede betændelsesreaktion, bedret, og en forværring i prøverne blev først observeret ved de prøver, som blev taget dagen inden s overflytning til medicinsk afdeling.\nIfølge overlæge s udtalelse af 5. oktober 2001 havde ikke symptomer, som gav anledning til at formode aktiv sygdom i mave-tarmkanalen.\nIfølge udtalelsen fra reservelæge fremførte på intet tidspunkt klager, som kunne give mistanke om sygdom i mave-tarmkanalen. Hun gav ifølge reservelæge ikke udtryk for at have ondt i maven eller for ændret afføringsmønster, kvalme eller opkastning. Der blev heller ikke observeret objektive symptomer, der kunne give mistanke om sygdom i mave-tarmkanalen.\nDer er intet noteret i journalen om klager fra , som kunne give mistanke om sygdom i mave-tarmkanalen, ligesom der intet er noteret om objektive symptomer herpå.\nAf journalen fremgår, at formentlig havde en prednisolonudløst psykotisk tilstand, men at behandlingen med Prednisolon på grund af hendes legemlige lidelse ikke kunne ophøre.\nNævnet kan oplyse, at en sådan tilstand ofte har et forløb med et broget symptombillede. Det er ofte problematisk at afgøre hos patienter, der både har psykiatriske symptomer og legemlig lidelse, hvornår en given patient har overvejende psykiske eller overvejende legemlige symptomer, og dermed hvornår en overflytning mellem afdelinger bør finde sted.\nDet er endvidere nævnets vurdering, at det aktuelle forløb har været kompliceret af flere samtidige legemlige lidelser og af s psykiske tilstand. Samtidig har tilstanden været kompliceret af, at det har været svært at følge blodtrykket. Først ved blodprøverne taget dagen inden overflytningen til medicinsk afdeling var der mistanke om, at der kunne være en ny infektion.\nNævnet finder på denne baggrund ikke grundlag for at fastslå, at lægerne på psykiatrisk afdeling har udvist manglende omhu og samvittighedsfuldhed ved deres vurdering af s tilstand.


Liam O"Brien | OldTrafford.dk\nHjem / Fanzone / Historie / Liam O"Brien\nIndsendt af OldTrafford.dk den søn, 29/10/2006 - 19:40\nWilliam Francis O"Brien blev født i Dublin den 5. september 1964\nDen 14. august 1986 spillede Manchester United mod Shamrock Rovers i en testimonial kamp til fordel for Shay Brennan. Det var efter hans meritter i denne kamp, at Ron Atkinson købte Liam O"Brien for £50.000 i oktober 1986. Tidligere havde han spillet for Stella Maris og Bohemians. Hos Bohemians havde han været med til at vinde det irske mesterskab. Det skulle vise sig at være Ron Atkinson sidste spilleindkøb. inden han blev fyret som manager i november 1986.\nDet var først efter at Alex Ferguson blev manager for Manchester United, at Liam O"Brien fik sin debut på førsteholdet. Det skete i en kamp mod Leicester City den 20. december 1986. Manchester United vandt kampen 2-0.\nLiam O"Brien har en rekord for Manchester United, som han nok ikke er stolt over. Den 3. januar 1987 spillede Manchester United ude mod Southampton. Efter kun 85 sekunders spil blev Liam O"Brien udvist og derved den spiller som er blevet udvist tidligst i en kamp for klubben. Liam O"Brien kom alt for sent i en takning mod Mark Dennis og fik direkte rødt af dommeren. Kampen endte 1-1 på mål af Jesper Olsen. Kampen var Tony Gills debut for Manchester United og blev vist i tipslørdag.\nDet blev kun til 17+19 kampe hvor han scorede 2 mål, inden Liam O"Brien i november 1988 blev solgt til Newcastle United for £275.000. Her blev det til 131+20 ligakampe og 19 mål inden han i januar 1994 blev solgt til Tranmere Rovers (169+12 ligakampe 12 mål) for £350.000. Senere kom Liam O"Brien til at spille for Cork City (27 ligakampe 4 mål) og Bohemians (7 ligakampe).\nFor Irland spillede Liam O"Brien 16 landskampe, den første mens han spillede for Shamrock Rovers. De næste 6 landskampe, mens kan spillede hos Manchester United.\nI dag er Liam O’Brien assistent manager for St. Patrick"s Athletic F.C


En fortabt generation? - dr.dk/P1/Klubværelset/Udsendelser\nPoliti i Londons gader efter store uroligheder\nSkrevet af: En fortabt generation?\nKlubværelset 16. august 2011 kl. 18:10\nHør udsendelsen Smadrede vinduer, ødelagte butiksfacader, biler og huse i brand. Sådan så Londons gader ud i sidste uge, hvor unge mennesker plyndrede og ødelagde deres egne kvarterer. Alle spørger sig selv, hvordan det kunne gå så galt, men kun de unge selv har svaret. Klubværelset smed optagegrej og mikrofoner i rygsækken og tog til London for at høre de unge engelske stemmer.\n”It’s a wake-up call”\nI det nordlige London møder vi den 16-årige Adam, der er en af de unge, der hæmningsløst gik amok. Han var med i urolighederne i to dage og smadrede løs. Men han fortryder ikke noget, for det er den eneste måde at få regeringens øjne op for de problemer, som han og mange andre unge kæmper med i Londons fattigste kvarterer, mener han. Adam ser vold som sidste løsning til at give politikerne et wake-up call.\nLige midt i urolighedernes brændpunkt i den nordøstlige London-bydel Hackney, bor den unge danske fyr Andreas Dithmer. Han var på vej hjem fra arbejde, da han havnede midt i de heftige gadekampe og viser nu Klubværelset rundt i kvarteret, der var fyldt af bygninger i brand, unge der kastede med mursten og politi. – For første gang føler jeg mig ikke helt tryg, siger Andreas. Og han er ikke den eneste. Klubværelset taler med flere frustrerede unge englændere i Hackney, der er kede af de voldsomme optøjer, der har smadret deres kvarter.\n- I det engelske samfund er de unge i de her kvarterer bunden. De er lige så langt nede som crackdealere, narkomaner og alkoholikere, alle dem, der er dømt til at være uden håb. Systemet har svigtet disse unge, og derfor gør de dumme ting som at sætte ild på huse og smadre butikker uden at tænke over det, siger Darran Marscalleck, der er tidligere gangster, men i dag er fodboldtræner for de unge i de belastede kvarterer. - Jeg kalder dem den fortabte generation, det fortæller jeg også mine spillere. Og så siger jeg, at de skal skille sig ud fra den fortabte generation, siger Darran, der sidder hjemme hos sin fætter Dean Davis i Hackney, hvor de begge er vokset op.\nLokalpolitiker på ødelagt grund\nLokalpolitikeren Philip Glanville er godt klar over, at den er gal i Hackney og flere andre bydele i London. Og det er han ked af. Med Klubværelset presset ind i sit travle skema, viser han rundt i bydelen som turguide. Han er bekymret for, hvilke skader urolighederne har påført lokalsamfundet\n- Noget af det værste ved de optøjerne var, at uromagerne ødelagde deres eget kvarter og deres egne butikker. Butikker der kunne skabe arbejdspladser til de unge.\nHackney har i forvejen et blakket ry, og Philip Glanville er bange for at urolighederne nu gør det endnu sværere at få virksomheder til at investere i området. Det er problematisk hvis de lokale erhvervsliv ikke fungerer, for de unge fra bydele som Hackney og Tottenham, har svært ved at få jobs og studiepladser i andre områder. Deres postnummer afslører hvor de kommer fra, og de bliver stemplet som kriminelle.\nPolitikerne i Hackney har brugt mange midler på at forbedre skolesystemet, og sikre at de børn der vokser op nu, får den ordentlig uddannelse. Men de unge, der allerede er gået ud af skolen, er tabte i systemet, og Philip Glanville ved ikke, hvad man skal stille op med dem.\nNogen taler sågar om en fortabt generation.\nAndreas Dithmer, dansker i London\nDarran Marshalleck, fodboldtræner\nPhilip Glanville, byrådsmedlem


Forårets billedværksted (tirsdage) - Louisiana Museum of Modern Art\nForårets billedværksted (tirsdage)\nPå forårets billedværksted er der mulighed for at bruge fantasi og skaberkraft, når der dykkes ned i forårets store udstilling MOR! Kom og vær med, når vi udforsker værker af Picasso Heerup, Munch og Magritte samt nulevende kunstnere værker, der alle arbejder med emnet at give liv. Museets samling kommer også i spil og meget mere.\nForårets billedværksteder foregår tirsdage, onsdage eller torsdage fra kl. 18.30-21.00. Tirsdagsholdet starter 27. april 2021. Billedværkstedet løber over i alt 8 uger og slutter med en fernisering torsdag 23. juni 2021 kl. 18.30, hvor familie og venner inviteres.


Den første jul som nyudklækket sommelier - Copenhagen Food\nDen første jul som nyudklækket sommelier\nSom nyudklækket sommelier er man praktisk talt selvskrevet til at stå for samtlige vinvalg til familiesammenkomster og middage med vennerne. Det er en udfordring, som jeg synes er sjov at tage op. Dét at tale vin på et niveau, hvor man er sikker på, at alle kan være med, alle lige fra den passionerede hobby-vindrikker til venner eller bedsteforældre, som drikker rødvin, fordi det er, hvad der bliver serveret.\nEr netop blevet færdiguddannet som sommelier hos Dansk Sommelier Uddannelse.\nDet er en opgave at finde noget, som falder i så manges smag som muligt, samtidig med at det hele gerne skal passe til maden og budgettet. Hvis det skal gøres en smule melodramatisk, kan jeg vel sige, at ”med stor viden følger stort ansvar”.\nSå sent som forleden dag havde jeg en telefonsamtale med min far, som selvfølgelig omhandlede juleaften og ikke mindst vinen til maden. Min kære far er, hvad jeg vil kalde en passioneret hobby-vindrikker, som ved, hvad han kan lide, og hvad han ikke kan lide. Men det går også lidt dybere end det, da han kan kende forskel på bordeaux og bourgogne. Uden at lyde fordømmende, så var hans forslag til vin en Amarone. Det var jeg ikke forundret over, for det er ifølge min opfattelse stadigvæk danskernes ubestridte go-to vin, når det kommer til julevinen. Jeg prøvede at udfordrer ham en smule og sagde, at jeg havde et andet bud, som jeg synes, han skulle smage. Det var en Vina Ardanza · Reserva · Rioja Alta fra 2001 – en gavmild gave, som jeg modtog efter min eksamen af en god ven og tidligere kollega.\nI starten var jeg selv en smule skeptisk, men da jeg fik muligheden for at smage vinen sammen med et confiteret andelår, klassisk rødkål og hvide kartofler med en skøn fuldfed andesovs, ændrede min opfattelse sig. Vinen var tæt på perfekt med friske syrer, modenhed og frugtighed til at veje op for det syrlige i rødkålen. Alt i alt et rigtig godt bud på en fantastisk vin til det traditionelle julemåltid.\nFor mig er noget af det sjoveste ved at have fået en dybere viden om vin, at jeg kan udfordre det traditionelle og prøve at udvide min horisont. Derfor er mit valg af julevin også faldet på et noget utraditionelt vinområde samt årgang.\nSom om planlægning af julemaden og vinen ikke er nok, så skal der allerede, kun en uge efter, igen tages stilling til et nyt måltid. Endnu en gang skal der findes den helt perfekte vin til maden, og det er om muligt med endnu højere forventninger, for det er jo det sidste måltid i det gamle år, og derfor skal det være noget helt særligt.\nFor mig er det hårde valg og planlægningen dog klaret, eftersom jeg skal arbejde. Det betyder, at jeg sammen med min dygtige køkkenchef og restaurantchef har skullet planlægge menuer for 170 mennesker. Det har været en spændende udfordring, fordi man skal tage så mange forskellige faktorer i mente. Etikette, smag, pris, madmatch og sidst, men ikke mindst, vores gæsters smag. Det er svært at skære alle over en kam, men enhver restaurant har selvfølgelig en idé om, hvilken slags gæster man forventer at have.\nHvad angår mine egne drikkevarer nytårsaftensdag, er jeg blevet en smule udfordret af, at jeg nu arbejder sammen med ikke en, men hele to andre nyuddannede sommelierer. Derfor er kravene til den helt rigtige champagne eller vin lige blevet skærpet en smule. Og ikke nok med det, så har vi også fået en vinkonsulent i flokken af kollegaer, hvor vi alle ønsker at byde ind med en helt speciel oplevelse.\nHvad jeg vælger at tage med til nytår er ikke helt afgjort endnu, men en ting er helt sikkert. Der bliver mousserende, og der bliver højst sandsynligt også champagne.\nJeg håber, at alle får en glædelig jul og en fantastisk start på det nye år.\nDen vilde halvsøster Hver måned vil vores sommelier Julie introducere en ny drue og anbefale fire gode vine....