Ringkjøbing Fjord og omegn - i cykelhøjde - PDF\nRingkjøbing Fjord og omegn - i cykelhøjde\nDownload "Ringkjøbing Fjord og omegn - i cykelhøjde"\n1 1 Ringkjøbing Fjord og omegn - i cykelhøjde Frede Lauritsen\n2 2 To dage i september 2012 For syttende gang startede vi på årets cykelferie. Men denne gang er ferien af flere grunde blevet væsentlig amputeret, nemlig til en beskeden to dages tur: Og hvorfor så det? Jo se, vi faldt for et rimeligt tilbud på en rejse til Kreta. Det skete på en alt for kold og sur dansk forårsdag, hvor vi tørstede efter forårsvarmen, der lod vente alt for længe på sig. Men dette fald var udenfor årets allerede planlagte program, for vi havde besluttet at investere i en længere tur til efteråret, en tur der ifølge "finansministeren" var lige lovlig dyr til vores økonomiske formåen. Derfor må der spares, hævder samme minister som ubetinget er familiens økonomiske overhoved, for en cykelferie i Danmark fra hotel til hotel hører bestemt ikke med under kategorien - billig ferie. Og så er der jo også den sparsomme tid, for som pensionister er vi utrolig ophængt af gøremål i vor bys mange forskellige foreninger, enkelte andre foreninger, sammenkomster i vores talstærke familie og vennekredsen ikke at forglemme. Derudover vil vi jo også gerne have tid til at nyde vort dejlige sommerhus i Bryrup, hvor tiden det sidste par år primært er gået med sved på panden til det store projekt med træfældning, kløvning og stabling af omkring 50 m 3 (i forhold til brugt energi 100 m 3 ) brænde i 14 runde trådbure som du ser nogle af på billedet her. Så i år var vi enige om, at nu var det vores tur til at slappe af i den dejlige natur i Bryrup. Derfor den amputerede to dages cykelferie -. Da Limfjordens vestlige udsejling tilsandede omkring år 1100, blev Ringkøbing en vigtig havneby på Jyllands vestkyst. En havn der blev benyttet af byer som Holstebro, Lemvig og Viborg. Men trods havnens betydning for transport af varer, blev byen dog aldrig nogen storby. Da herværende historie gælder en tur rundt om Ringkjøbing Fjord, er det meget beskedent, hvad der her fortælles om Ringkjøbing By: Ringkjøbing blev købstad 27. jan. 1443, står der på en mindesten på hjørnet af Nørredige og Damstræde. En dato der regnes for byens fødselsdag. Ribe kan med årstallet 1212 bryste sig af at være Danmarks ældste købstad. Det vides ikke helt nøjagtigt, hvor gammel Ringkjøbing er, men man mener, at der har boet mennesker her siden sidste istid. Dengang var det med udsigt til havet og ikke til fjorden, for Holmsland Klit var ikke dannet. Omkring år 1200 var der her en landsby med navnet Rennumkøpingh, men navnet har gennem 800 år ændret sig gevaldigt. I vidt forskellige skrifter er der set 11 andre stavemåder på denne geografiske lokalitet, du kan se alle 12 herunder. Ringkjøbing blev 1325 udskilt som by fra Rindum Sogn. Byens befolkningstal har naturligvis også ændret sig. Engang i fordums tid boede her næsten ingen, til der i 2012 kunne tælles indbyggere.\n3 3 Det du har læst hertil, er skrevet i kursiv, fortællestil og i sort. Velvidende jeg har vanskelig ved at begrænse mig, er de historiske oplysninger fra "Mine Tidsbilleder" taget med i leksikonstil, de er skrevet i grønt, så kan du springe over de grønne tekster, hvis du ikke er til al den historiesnak. Uddybende oplysninger fra "Mine Tidsbilleder" fvt. Sidste istid i Danmark. Afsmeltningen af det op mod fem km tykke islag menes af have taget omkring år. Isen dækkede området Ø for Hærvejen og N for strækningen Bovbjerg-Viborg. De 5 km svarer til, at Bovbjerg Fyr, med sine 26 m, står oven på hinanden 192 gange Holmsland Klit fandtes ikke, det vi i dag kalder Ringkjøbing Fjord var i stedet en fladvandet bugt 1200-tallet Ringkjøbing opstod under navnet Rennumkøpingh som en handelsplads til Rindum Sogn, en landsby der menes grundlagt i Jernalderen, der strækker sig fra 500 fvt. til 400 evt. I vidt forskellige skrifter er der i årenes løb set 12 forskellige stavemåder: Ragnarsstadie Rennum Rynnum Rængkøping Rænnumkøping Rennekøping Rænnukøpingh Renkøping Ryndkiøbing Ringkiøbing Ringkjøbing Ringkøbing 1443 Ringkjøbing blev købstad 27. januar 1443, denne dato regnes for byens fødselsdag. På en mindesten på hjørnet af Nørredige og Damstræde står, at Christoffer III af Bayern stadfæstede Ringkjøbings købstadsprivilegier. Det skal da også lige ganske diskret nævnes, at Aarhus først blev købstad fem år senere. Men der er dog noget, der ikke helt stemmer, for fortegnelser fra 1260 har også benævnt Ringkjøbing som købstad. Det var nemlig sådan, at hver gang en ny konge kom til magten, skulle han anerkende de enkelte byers købstadsbevillinger. Hvor gammel Ringkjøbing er, vides ikke med sikkerhed, men man regner med ca. år Dengang hed landsbyen Rennumkøpingh, senere Rennekøbing, og er faktisk den del, der i dag er Rindum. Der har dog boet mennesker her siden sidste istid, for i Rindum var jorden god, hvorimod arealerne ned til havet var en sandbanke. Dengang var der udsigt til havet og ikke fjorden, for Holmsland Klit fandtes ikke. Navnet Rindum menes at stamme fra Vonå - en rende, som på gammel dansk hed rænnum. I middelalderen, nærmere bestemt i 1325, blev Ringkjøbing udskilt som by fra Rindum Sogn. Som den eneste naturhavn på den jyske vestkyst havde Ringkjøbing i gammel tid stor betydning for skibsfarten og et stort handelsopland, der strakte sig helt til Thisted i N og Viborg i Ø. Frem til 1619 var det forbudt håndværkere at sidde i byens Råd. På den tid var det byens rige købmænd, der fik plads i Rådet og styrede byens udvikling. Den gamle bydel af Ringkjøbing betragtes som værende blandt Danmarks ti mest bevaringsværdige Udviklingen i Ringkjøbing Bys indbyggertal: 1672 Ringkjøbing havde 673 indbyggere 1760 Ringkjøbing havde ca. 500 indbyggere 1769 Ringkjøbing havde 511 indbyggere 1787 Ringkjøbing havde 465 indbyggere fordelt på 118 familier nedgang i befolkningstallet skyldtes pesten 1801 Ringkjøbing havde 771 indbyggere 16 købmænd dominerede bystyret 1840 Ringkjøbing havde indbyggere 1845 Ringkjøbing havde indbyggere\n4 Ringkjøbing havde indbyggere 1855 Ringkjøbing havde indbyggere 722 kvinder og 609 mænd 1866 Ringkjøbing havde ca indbyggere 1899 Ringkjøbing havde indbyggere 1391 kvinder og 1171 mænd 1908 Ringkjøbing havde indbyggere 1920 Ringkjøbing havde ca indbyggere 1940 Ringkjøbing havde ca indbyggere 1948 Ringkjøbing havde ca indbyggere 1970 Ringkjøbing Kommune havde indbyggere 1972 Ringkjøbing Kommune havde indbyggere 1999 Ringkjøbing Kommune havde indbyggere 2003 Ringkjøbing Kommune havde 1. jan indbyggere de boede i boliger og 309 sommerhuse 66% af boligerne er parcelhuse 31% række- eller dobbelthuse 3% kollegier 2004 Ringkjøbing By havde indbyggere 2006 Ringkjøbing Kommune havde indbyggere 2012 Ringkjøbing By havde indbyggere Kommunens areal 1489 km 2 dvs. tre gange så meget plads som en gennemsnitsdansker Der er arbejdspladser fordelt med: 38,5% industri 28,5% serviceerhverv 12,9% handel og hotel 7,6% finansiering 6,1% landbrug 4,1% bygge og anlæg Der er i herværende fortælling ikke mere med af Ringkjøbing Bys historie og dens mange berømtheder, hvoriblandt der også findes originaler. Der er flere seværdigheder, historiske bygninger og meget andet der tegner den gamle købstad. Men alt dette følger i en anden fortælling med titlen - Ringkjøbing By - i gåhøjde. Ikke så få gange har Hanne og jeg været rundt om vores skønne fjord, og Hanne har for mange år siden endda gået rundt om fjorden, men vi har aldrig taget hele vejen rundt på cykel. Langt de fleste seværdigheder på ruten har vi derfor tidligere besøgt og har et rimeligt kendskab til. Derfor har vi på denne tur ikke ofret særlig meget tid på netop disse steder. Men de er naturligvis alle omtalt her i historien, så dig der læser den, ikke bliver snydt for disse oplevelser. Der er rigtig mange steder, bygninger, ting og personer der hver for sig er med til at gøre en tur omkring Ringkjøbing Fjord til en attraktiv og spændende oplevelse. Forhåbentlig får du en god fornemmelse af befolkningen, kulturen og den smukke natur i det til tider meget særprægede vestjyske landskab, som vi holder så meget af. Det er med stor glæde, vi inviterer dig med på en rundtur.\n5 5 Turen startede søndag morgen fra Herningvej 7 i centrum af Ringkjøbing. Ud langs Fjordstien gik det mod SØ. Næppe var vi nået udenfor bygrænsen, før vi så Jens Kirks gård. Her er der store planer om at lave et nyt stort boligområde, hvor der vil blive mulighed for attraktive boliger med fjordudsigt. Inden cykelhjulene havde tilbagelagt en km, mødte vi "Galleri 63" smukt beliggende med en stor og kreativ kunstnerhave og udsigt over fjorden. Galleriet tilhører Jenny og Leo Andersen, der løbende har gæsteudstillinger af vidt favnende kunstnere. Et gæstfrit par at besøge. Leo Andersen, der oprindelig er tømrer, er selv udøvende kunstner, ikke kun som maler, men også som skulptør, hvor han arbejder både med sten, metal, glas og træ. Hvad der ses mange eksempler på i Galleriet. Hans mest kendte kunstværker er: "Atlantis" i Beddingsøen i Ringkjøbing og Hvide Sandes vartegn "Cyklus," som vi møder senere på turen. Derudover er Leo også en særdeles habil spillemand. Uddybende oplysninger fra "Mine Tidsbilleder" 2002 "Atlantis," kunstværket i Beddingsøen i Ringkjøbing Havn, blev afsløret 20. okt af borgmester Hans Østergård i overværelse af en tusindtallig skare. Der blev serveret kaffe og beddingskage, og underholdt af Ringkjøbing Garden i det flotte, men kolde efterårsvejr. "Atlantis" er skænket af Nordea Danmark Fond til Ringkjøbing Kommune. Kunstværket harmonerer fint i det nye flotte havnemiljø, trods kraftig kritik undervejs. Det er udført af Leo Andersen, Velling, der med syv søjler i stål og glas har skabt det harmoniske kunstværk. Efter herværende skribents mening skulle "Atlantis" dog have været mindst 50% større. Beddingen ligger på resterne af det tidligere Nordsøværft. Området er blevet væsentlig forskønnet, så den kedelige lukning af værket 1997 har, hvad bymiljø angår, kun været en fordel. Historien om Atlantis er sagnet om et idealsamfund der forsvandt i havet. Omtalt for første gang af Platon, siden har mange andre ytret meninger herom. Et bevis på "Atlantis" eksistens er dog aldrig fundet. Videre gik det på cykelstien, lige før vi nåede Velling, ligger Vestjyllands Højskole en lille km inde i landet. I en nedlagt gammel landsbyskole blev kulturen i 1961 dermed højnet på vores egn. Udover alm. højskoleophold foregår der adskillige korte kurser, hvor de kreative fag er i højsædet, og derudover er der mange aktiviteter på skolen. Inde såvel som ude i haven er skolen fyldt med kunstværker Og det glæder skolen meget, når den lokale befolkning viser interesse for deres mange aktiviteter. Under højskolen hører også den store og spændende økologiske forsøgshave - Forundringens Have.\n6 6 Her kan du visse dage i højsommeren hjælpe til med at fremtrylle en tre retters økologiske kødfri menu, hvor alle deltager aktivt, der skal høstes og tilberedes og dækkes festlig bord. En sådan oplevelse har vi flere gange haft stor fornøjelse af, ikke mindst når børnebørnene har været på besøg, de kan godt lide selv at rykke gulerødder og rabarber op, skrælle kartofler og løg, klippe persille og purløg, plukke blomster og solbær, eller hvad der ellers passer til sæsonen og dagens menu. Dermed lærer både børnene og vi meget om madens virkelige verden og værdien af gode sunde råvarer. Måske kan børnene være så heldige, at de får lov at bage pandekager over bål og servere dem med rabarberkompot eller friske solbær. Med til arrangementet hører, at vi bagefter skal vaske op, selv om det ikke var den mest populære aktivitet, så har arrangementet bestemt været en succes, hver gange vi har deltaget. Her blev i 2012 Vestjyllands Højskoles nye og meget smukke vartegn afsløret. En ni tons tung og 2,20 m høj kæmpekrukke i granit, skabt af billedhugger, Laila Westergaard, datter af billed- og stenhugger Ejgil Westergaard og barnebarn af billedhugger og stenkunstner Thorvald Westergaard alle Lemvig. Laila Westergaard er uddannet på Det Jyske Kunstakademi og i Istanbul. Hendes værker kan bl.a. ses på Fjaltring Kirkegård, Gullestrup Kirke, Bredballe Kirke, Roskilde Torv, Byhaven Lemvig, "Bænk og Bøger" Lemvig Gymnasium og Sognegården i Hjørring. Krukken står ved indgangen til Forundringens Have. Det er et utrolig dygtigt udført stykke kunsthåndværk og trods sin størrelse utrolig smuk. Krukken beundres og er til stor glæde for hele egnen. Uddybende oplysninger fra "Mine Tidsbilleder" 1961 Vestjyllands Højskole Danmarks økologiske højskole blev indviet 1961 i en nedlagt landsbyskole i Velling. Den økonomiske baggrund var en støttekreds på 700 medlemmer. En kreativ højskole hvor der er "højt til loftet." Et kulturelt kraftværk med kunst ude og inde. I haven, som ligger i den smukke natur ned mod Ringkjøbing Fjord, står bl.a. en skulptur af Thorvald Westergaard - Menneskets Moder. Højskolen har sommer- og vinterophold samt mange korte kurser med et væld af kreative fag: Dans, linedance, ballet, sang, gospel, musik, keramik, maleri, tegning, akvarel, emalje, teater, kunst, drømme, humor, forfatter, kokkeri, svampe og økologi. Med eget sol, vind og jordanlæg er højskolen CO2 neutral. Skolens forstander Else Mathiassen og lærerne deltager aktivt i deres fag med koncerter, forestillinger, udgivelser m.m. Køkkenet serverer hver dag lækker mad af de bedste økologiske råvarer bl.a. fra deres 4 ha store økologiske forsøgshave - Forundringens Have. Middagen slutter altid med dagens digt. Den 12. aug blev Vestjyllands Højskoles nye vartegn afsløret ved indgangen til Forundringens Have, en 9 tons tung og 2,20 m høj krukke i granit. I dens overflade er der indhugget insekter, biller, svirrefluer og sommerfugle i leg, elskov og dødskamp. Krukken omkranses af en siddemur i mursten og granit samt en hæk af siljerøn. Den\n7 7 flotte skulptur er skabt af billedhugger Laila Westergaard (f. 1964), datter af billed- og stenhugger Ejgil Westergaard og barnebarn af billedhugger og stenkunstner Thorvald Westergaard alle Lemvig. Så hun har haft sin opvækst i Lemvig. Ny Carlsbergfondet er den generøse giver af den 1,8 mio. kr. dyre krukke. Ved indvielsen talte forstander Else Mathiassen, direktør for Ny Carlsbergfondet Hans Edvard Nørregaard, borgmester Iver Enevoldsen og Laila Westergaard. Arrangementet blev krydret med sang, musik og et let traktement. Krukken er et utrolig flot stykke kunsthåndværk, ikke kun til glæde for skolen men for hele egnen. Under mottoet "Fra jord til bord" blev Forundringens Have etableret Med hjælp fra et stort korps af frivillige styres arbejdet året rundt af Birtha Toft. Hver onsdag aften i højsommeren serveres under ledelse af Birtha en lækker kødløs tre retters sommermenu af produkter som gæsterne selv skal høste i haven og tilberede over bål. Et populært arrangement vi flere gange med succes har deltaget i, når børnebørn har været på besøg Torvald Westergaard billedhugger og stenkunstner født i Hillersborg, Thy. Flyttede 1923 til Lemvig hvor han havde sit stenhuggerværksted til 1964, da han afhændede værkstedet til sin søn Ejgil Westergaard (f. 1928), der også har faderens kunstneriske evner. Torvald Westergaard var gift med Agnete ( ). I Lemvig er der opstillet en lang række af hans skulpturer i haven ved Lemvig Valgmenighedskirke, eller Johanneskirken som den også hedder, i Lemvig Museums Have og langs skulpturstien. På Jens Nielsen & Olivia Holm-Møller Museet i Holstebro står i museets have en skulptursamling på elleve af hans værker bl.a. af Kaj Munk. Blandt Torvald Westergaards mange værker kan nævnes: Døbefonten i Baunekirken i Tjørring, Menneskenes Mor på Vestjyllands Højskole i Velling og buste af Kaj Munk. Ejgil Westergaards datter Laila Westergaard, der er uddannet fra Det Jydske Kunstakademi i Århus 1990, følger også i familiens spor. Den 5. aug blev hendes tre tons tung skulptur af svensk granit indviet i Lemvig Byhave i Andrupsgade. Laila Westergaard har også skabt en flot skulptur på Vestjyllands Højskole, en ni tons tung, 2,2 m høj, 1,65 m bred granitkrukke, dekoreret med insekter i leg, elskov og dødskamp. Krukken er omkranset af en siddemur i mursten og granit samt en hæk af siljerøn. Barnebarnet Elof Westergaard var fra 1991 præst i Husby og fik 2006 embede ved Mariehøj Kirke i Silkeborg Ejgil Westergaard dansk billed- og stenhugger søn af Agnete ( ) og Thorvald Westergaard ( ), Lemvig, hvor han 1948 blev udlært på farens stenhuggerværksted. I 1964 overtog han ledelsen af værkstedet og drev det frem til dets ophør Som billedkunstner debuterede Ejgil Westergaard 1945 på Kunstnernes Efterårsudstilling. Ligesom faderen har han skabt talrige håndværksmæssigt og kunstnerisk enestående gravmomumenter, der kan ses på især nordvestjyske kirkegårde. Sideløbende har han udført skulpturer og monumenter i andre sammenhænge. Granit er hans foretrukne materiale, dyr optræder ofte som motiv. Statens Museum for Kunst har hans: Høne fra 1961, mange andre værker er opstillet i danske byer, flere som del af udsmykningsopgaver, fx i Lemvig, Musikstenen fra 1982 i Hobro, Holstebro og ved Ringkjøbing Landbobanks 100 års jubilæum 1986 skænkede personalet en granitskulptur, der står udenfor banken. Ved restaureringen af Rundetårn i København i slutningen af 1980-erne udhuggede Ejgil Westergaard forskellige dyr i de nedtagne sandstenskonsoller fra toppen af bygningen. De er nu placeret på kirkepladsen nedenfor tårnet. Ejgil Westergaard er medlem af kunstnergruppen Koloristerne, som han har\n8 8 udstillet med siden Han har undervist i stenhuggerkunst på Kunstakademiet Datteren Laila Westergaard er også udøvende kunstner Laila Westergaard dansk billedhugger født 1964 som datter af billed- og stenhugger Ejgil Westergaard og barnebarn af billedhugger og stenkunstner Thorvald Westergaard alle Lemvig. Uddannet på Det Jyske Kunstakademi og Güzel Sanatlar Fakültesi Istanbul Laila Westergaard benytter i sine værker enkle former i granit, ofte med en forfinet, stærkt detaljeret overflade, hvor billeder, tegn og mønstre træder frem i samspillet mellem det ru og det blanke. Blandt hendes værker kan nævnes: "Den døde og den sørgende" på Fjaltring Kirkegård, døbefont i Gullestrup Kirke og Bredballe Kirke, "Bænke" på Roskilde Torv, "Fisk i byhaven" Lemvig, "Bænk og Bøger" Lemvig Gymnasium, Sognegården i Hjørring og "Krukke" på Vestjyllands Højskole, Velling. Landsbyen Velling har endnu sin lille Spar Købmand, omend den er blevet overtaget af en gruppe frivillige, der giver den lønnede bestyrer en gratis hjælpende hånd. Det er bestemt ikke let for en lille landsbykøbmand at få et levebrød ud af sine anstrengelser, derfor er det sket flere steder i vort land, at en gruppe lokale bakker op om et sådant initiativ. Vel vidende, at hvis landsbyens sidste butik lukker, vil resultatet blive, at husene falder yderligere i pris. Hvor levedygtig et sådant initiativ er, kan der nok stilles spørgsmål ved, flere tilsvarende initiativer er allerede kuldsejlet. Flertallet af kunderne kører nemlig gladelig km for at spare 10 kr. på en kasse øl, selv om benzinudgiften til en sådan besparelse måske er 20 kr. Men lad os håbe for Vellings og købmandsstandens skyld at projektet må lykkes. Også i Velling havde man en skole, der blev ramt af lukning. Det ville beboerne ikke acceptere, så de omdannede skolen til - Velling Friskole. Skolen har 114 elever (2012) og dækker op til 8. klasse, klassekvotienten er Efter sigende kører skolen ret fornuftig, også med mange aktiviteter uden for skoletiden for den lokale befolkning. Ikke kun en friskole har Velling, de har også Fjordvang Ungdomsskole med plads til 120 elever i 9. og 10. klasse. Skolen byder på et hav af kreative fag: Friluftsliv, billedkunst, metal/motor, træ, heste, musik, tekstil, boldspil, idræt, mountainbike, spring, kajak, drama, surfing, keramik, glas, foto, træ, metal og tekstil. Et udbud der er lige til at blive forpustet over, eleverne har i hvert fald ingen grund til at kede sig. Der er jo også Velling Forsamlingshus. Dens historie startede 1887, men nuværende bygninger blev opført hundrede år senere nemlig 1987 efter en brand. Vi kommer i forsamlingshuset hver mandag aften i vinterhalvåret til folkedans. Det er nemlig her vort hold i Ringkjøbingegnens Folkedanserforening har hjemme. Vi har også flere gange været til fest her, har endda selv holdt en af slagsen, og det har altid\n9 9 været en vellykket menu. Forsamlingshusets daglige ledere er Gerda og Palle Jacobsen. Palle er en dygtig kok, og der er pinlig rent, såvel i køkkenet som i kælder og baglokaler. Velling Kirke ligger smukt ved Ringkjøbing Fjord, og blev tidligere brugt som pejlemærke for fjordfiskerne. Granitkvaderstenene ses også indvendig, hvad der er ganske usædvanlig. I 1972 blev den gamle altertavle fra 1619 overmalet med nye billeder, det gav forståeligt nok en del ballade i menigheden. Skribenten er også forarget, han fristes til at kalde det for vandalisme. Også her på kirkegården er der en skulptur af en Westergaard fra Lemvig, denne gang hedder han Eigil, søn af Thorvald og far til Laila. Velling Kirke er helt bestemt et besøg værd. Uddybende oplysninger fra "Mine Tidsbilleder" 1180 Sct. Mauritius kirke i Velling blev bygget af fint tilhuggede granitkvadersten også indvendigt. Kirken ligger smukt ned til Ringkjøbing Fjord, den blev tidligere brugt som pejlemærke for fjordfiskerne. Kirkens oprindelige tårn styrtede sammen i 1300-tallet, hvorefter der blev bygget et nyt. I mandsdøren mod S er indmuret Christiern Fasti og hustrus gravsten, over døren er der smukke dyreornamenter. Godserne Rydbjerg og Vennergaard, der har ejet kirken, har øverst i kirken herskabsstole med våbenskjolde. De har begge haft gravkammer i tårnrummet. Prædikestol fra 1603, kirkeklokke fra 1609 og altertavle fra 1619, blev skænket af fruen fra Rydbjerg, Maren Juel. I 1966 arvede kirken et større beløb til kirkens forskønnelse og et tårnur. Tårnuret gav ingen ballade, men forskønnelsen gik bestemt ikke gnidningsfri. I samråd med Statens Kunstfond blev opgaven givet til maleren Dan Sterup-Hansen, der 1972 på den gamle altertavle fra 1619 malede fire nye billeder: 1) Nedtagelse af korset og Jesu opstandelse/himmelfart 2) Den sidste nadver 3) Judas, som forråder Jesus med et kys 4) Fornægteren Peter holder sig for ørene for ikke at høre hanens afslørende gal Nutidskunsten skabte bestemt ikke udelt begejstring, og er efter skribentens mening bestemt heller ikke i harmoni med det øvrige inventar i den smukke gamle kirke. På kirkegårdens afdeling for urner står en smuk skulptur af Eigil Westergaard, Lemvig. Motivet er Jesu opstandelse påskemorgen. I 2008 gennemgik kirken en større restaurering bl.a. med friske nye farver. Vi fortsatte langs fjorden og kom til den gamle fæste- og studedrivergård Røde Kro. En landbrugsejendom der havde krohold som biindtægt. Studedriverne havde behov for ind imellem at holde et hvil eller overnatte på vej til de store markeder S for grænsen. Røde Kro fungerer i dag som en museumsgård med mange frivillige hjælpere. Der holdes forskellige markeder og børnedyrskue på stedet. I 1998 fik Røde Kro Ringkjøbing By og Omegns Bevaringspris.\n10 10 Uddybende oplysninger fra "Mine Tidsbilleder" 1802 Røde Kro i Velling holdt rejsegilde 5. juni 1802 som en fæste- og studedrivergård. Prisen var 699 rigsdaler. Gården var den første på egnen, der fik et grundmuret stuehus opført af røde, helbrændte mursten - derfor navnet. Langs drivvejene til markederne i Hamborg, Husum og Itzeho skød der kroer op. Her kunne studedriverne holde hvil eller overnatte. Som regel var der tale om landbrugsejendomme, der havde krohold som biindtægt. Røde Kro er i dag en selvejende institution med frivillige hjælpere, der gennem årene har lagt megen arbejdskraft i bygningerne, der 1992 blev restaureret og fungerer nu som en museumsgård, hvor der årligt holdes påske- og julemarked, høstdage, ringridning og børnedyrskue. I 1998 fik Røde Kro Ringkjøbing By og Omegns Bevaringspris. Få km inde i landet ligger landsbyen Højmark, her blev fodboldspillere på en sportsplads 27. aug angrebet af amerikanske jagere. En ung mand blev dræbt og tre såret - af vore allierede USA. Samme dag angreb jagerne også et tog ved Hee N for Ringkjøbing, her blev otte civile danskere og tre tyske soldater dræbt. Uforståeligt - vi blev angrebet af "vore egne." Uddybende oplysninger fra "Mine Tidsbilleder" 1944 Flyangreb af tre amerikanske Mustang jagere en smuk solskinssøndag i sensommeren 27. aug kl. 14:35. Angrebet skete mod et tog på vej fra Holstebro mod Ringkjøbing 500 m N for Hee. Toget havde foruden lokomotivet seks vogne. Der var passagerer heraf 15 tyske soldater. Blandt passagererne var Inger og Gunnar Fosgaard, Ringkjøbing. En stor sværm af fly sås langt oppe i formation på vej mod N, pludselig dykkede fire fly ud af formationen til angreb på toget. Tre gange angreb flyene toget. Der blev dræbt elleve mennesker, otte civile danskere, og tre tyske soldater dræbt af vore allierede - USA. Otte blev såret. En gruppe på over hundred fly med base i England havde været beordret til angreb mod Berlin, men grundet dårligt vejr over Berlin blev missionen afblæst, og flyene kaldt tilbage. Derfor beordredes de til angreb på mål i Danmark, inden de returnerede til England. Også et godstog blev samme dag angrebet mellem Velling og Lem. Kugler sprængte dampkedlen, hvorved fyrbøderen døde af den skoldhede damp, og togføreren blev hårdt såret. Et par passagerer, der havde fået lov at hoppe på en af godsvognene, kom ikke noget til. Samme dag blev en sportsplads ved Gammel Bjerg i Højmark kl. 14:40 angrebet af fly. Her blev en ung mand, Jørgen Lambæk dræbt og tre såret. Anden gang flyene fløj over pladsen, åbnede de ikke ild. Antallet af fly er også her lidt uvis, idet forskellige øjenvidner beretter tallene en, to og tre. Ligeledes er der modstridende oplysninger om nationaliteten, men mest sandsynlig var det også USA s jagere. Politiet indskærpede overfor vidnerne, at de ikke burde nævne muligheden af, at det kunne være tyske fly. I politirapporten står endvidere, at man ikke har fundet projektiler eller patronhylstre, skønt flere af disse var afleveret til politiet af tilskuere. Om begivenhederne kan læses i: Luftangreb på Vestjylland af Bent B. Anthonisen.\n11 11 Og så har Højmark jo også deres smukke - Højmark Kirke, som egentlig hedder Sdr. Lem Kirke. Derfor er det ikke usædvanligt, at udenbys kirkegæster fejlagtig møder op i Lem Sydsogn Kirke, der ligger to km længere mod S, men den støder vi på om et øjeblik. Uddybende oplysninger fra "Mine Tidsbilleder" 1100-tallet Sdr. Lem Kirke, Højmark bygget af granitkvadersten. Kirkens oprindelige tårn blev nedbrudt 1798 af en af kirkens mange skiftende ejere. Nuværende tårn er bygget Kirkeklokken er fra ca og regnes for en af Danmarks ældste og fornemste. I kirken findes en degnestol fra ca Kirken blev restaureret 1976, hvor man fandt flere kalkmalerier fra ca Kirkeskibet er skabt af engelske krigsfanger i Ringkjøbing Arrest, det blev ophængt Vi er nu kommet to km længere mod S, her ligger landsbyen Lem, der næsten er verdensberømt, for det var her, smeden stod af toget. En lang historie kan du herunder læse om verdensfirmaet - Vestas. Vindmøller har vært igennem en enorm udvikling, og her har Vestas altid spillet med som første violinist. Firmaet har haft mange op- og nedture. Undertiden er vort lille samfund blevet rystet, når overskrifter med bogstaver på højde med en kuglepen stjæler avisernes forsider og fortæller om fyringer næsten i tusindtal. Her skal vi jo lige erindre, at samme aviser finder det knapt så interessant, når Vestas løbende ansætter adskillige medarbejdere, når det skal fortælles er bogstaverne på højde med en pebernød. Naturligvis betyder de mange arbejdspladser kolossalt for det lokale samfund, og helt uden nervøsitet er vi da heller ikke, når direktionen flytter hovedkontoret fra vort område. Uddybende oplysninger fra "Mine Tidsbilleder" 1945 Vestas startede i Lem ved Ringkjøbing af Peder Hansen (18/ /8 1992) sammen med ni andre. Oprindelig var navnet Vestjysk Stålteknik A/S, men det blev hurtigt forkortet til Vestas. Aktiekapitalen var på kr., svarende til 2 mio kr. Lokalerne var en barakbygning på 2000 m 2 efterladt af tyskerne. Den første produktion begyndte feb og bestod af håndrøremaskiner og husholdningsvægte. Men egentlig begyndte historien 1898, hvor en iderig og initiativrig smed stod af toget i Lem, nemlig Peder Hansens far H.S. Hansen (17/ / ). Ingeborg og H.S. Hansen havde en datter og tre sønner Christian, Søren og Peder. Christian startede HSH Vinduer, i dag HS Hansen. Søren blev ansat hos B&W i København, der blev en stor kunde hos Vestas. Sammen med sønnen Peder startede H.S. Hansen 1928 Dansk Stålvindue Industri. Først var det køkkenredskaber som persillehakkere og røremaskiner. I 1948 blev det store hit mælkekølere. I 1950-erne blev Smedenes Landbrugsvogn et kendt produkt samt slamsugere, tankvogne, tipvogne, marksprøjter og plovskær. I 1956 begyndte man produktion af ladeluftkølere til B&W s dieselmotorer, på B&W var Søren Hansen nemlig blevet underdirektør. I 1959 købte Peder Hansen de ni medejeres andele af Vestas og var dermed eneejer. Kontor- og lagerbygningen brændte 27. jan. 1960, efter sigende ikke uventet, da var der ansatte. I 1968 begyndte man at bygge hydrauliske kraner til lastbiler, 96% af\n12 12 kranerne blev eksporteret til 65 lande. I 1970 byggede man en selvstændig fabrik hertil. Ind imellem blev der også fremstillet småting fx de populære B&O samfundshjælpere. Efter oliekrisen 1973 var interessen for alternativ energi vakt. I 1978 tog Vestas initiativ til fremstilling af den første forsøgsvindmølle. Året efter overtog Vestas rettighederne til Herborg Møllen og sendtes de første møller på markedet, i 1980 var salget 80 møller. Nu begyndte ordrerne at løbe ind bl.a. store ordrer fra USA. I 1983 begynder man selv fremstilling af vingerne, fordi to vinger knækkede 15. dec I 1985 blev den første pitchregulerede mølle fremstillet, dvs. en mølle der selv drejer efter vindretningen. Men så skete katastrofen, det amerikanske marked brød sammen, og 3. okt gik Vestas i betalingsstandsning. Store dele af koncernen blev solgt, og Vestas Wind Systems A/S dannet med Johannes Poulsen som direktør. Det nye selskab arbejdede kun med vindenergi og begyndte med 60 medarbejdere. Siden 1990, hvor vingernes vægt reduceres til en tredjedel, er det gået støt fremad for firmaet med afdelinger i København, Nakskov, Sverige, Tyskland, Spanien, Canada, USA og Indien. Vestas har i alt solgt møller til 30 lande. Der fremstilles flere størrelser møller, vingernes diameter er eller 80 m. Omdrejningshastigheden er op til 19 i minuttet. Den største mølles møllehus, hvorpå vingerne sidder, er på størrelse med en container 11 m lang, 4 m bred og 4 m høj. Mølletårnet til denne er 78 m høj og den samlede vægt 265 tons. Vestas beskæftiger ca mand, heraf de 1800 i Danmark og af dem 900 i Lem. Omsætningen var ,7 mia. kr. og ,5 mia. kr. med et overskud på 866 mio. kr. Den årlige vækstrate har ligget mellem 20-30%. Vestas er verdens største vindmøllefabrik, og har fremstillet over 25% af samtlige verdens vindmøller. Børsværdien er beregnet til 50 mia. kr. (Tal fra ) I år 2002 er der opstillet vindmøller i verden fordelt på 50 lande, af dem i Danmark. De nye store vindmøller er lovet en afregningspris på 60 øre pr kwh, det er tre gange højere end markedsprisen på ca. 20 øre pr kwh. En stor mølle, der koster ca. 15 mio. kr., kan producere 4,4 mio. kwh om året, med de 40 øre i tilskud pr. kwh bliver tilskuddet 1,76 mio. kr. om året. Jeg kalder det bistandshjælp til de rige mølleejere og en skjult skat til elbrugerne, der betaler en overpris for strømmen. Første halvår af 2001 steg omsætningen med 75% til 4,5 mia. kr. med et overskud på 401 mio. kr. eller 267 mio. kr. efter skat. Medarbejderstaben er i denne periode steget med 859. USA er den store aftager med 45% af fabrikationen, Spanien nr. to med 22,5%, hjemmemarkedet aftager nu kun 1,6%. Ca. 16% af den danske elforbrug hidrører fra vindkraft, dette tal forventes at stige til 20% når offshoreprojektet bliver søsat. I 2003 fusionerer Vestas med NEG Micon, Randers. Omsætningen 2008 var 45 mia. kr. Den 26. okt fyrede Vestas medarbejdere flest i Danmark. Afdelingerne i Skagen, Viborg, Rudkøbing og Nakskov lukkede, og medarbejdere mistede sit job. Årsagen var dårligt regnskab og flere og flere møller blev opsat langt fra Danmark. Den 12. jan gik et nyt chok gennem vores del af Vestjylland. Af Vestas medarbejderstab på skal afskediges, heraf i Danmark. Nedskæringerne er en følge af manglende ordrer og dermed lav produktion. Det er hensigten, at besparelserne skal skaffe virksomheden 1 mia. kroner. Tilliden svinder til koncernchef Ditlev Engel. Alt det skulle han bare ha vidst ham smeden, der stod af toget i Lem Vindmøller. Den 1. jan fandtes der vindmøller i Danmark. Den energi de producerer svarer til 2% af landets forbrug. Møllerne er dog meget skævt fordelt i\n13 13 landet. Ringkjøbing Amt har 320 møller, der leverer 4-5% af forbruget, men i Ringkjøbing Kommune alene er der 160 møller, de leverer 45% af kommunens forbrug. Siden 1979 er der produceret vindmøller i Danmark, heraf er de eksporteret, af dem de til USA. Ved et besøg på Elmuseet ved Tange kan man læse, at vindenergien svarer til 7% af det danske forbrug. Hvad skal man så tro? (Tal fra senere er set væsentlige ændringer) Lem har jo også sin kirke, dens korrekte navn er Lem Sydsogn Kirke, hvor Højmark Kirkes korrekte navn er Sdr. Lem Kirke. Man har bestemt gjort sit bedste, for at kirkegængerne har gode muligheder for at tage fejl, hvad nogen da også har gjort, særligt når der kommer udenbys gæster til bryllup, begravelse eller lignende. Der er bestemt ikke smart. Lem Sydsogn Kirke har skribenten et rimelig godt kendskab til ude såvel som inde. Uddybende oplysninger fra "Mine Tidsbilleder" 1931 Lem Sydsogn Kirke blev grundlagt 1929 og indviet 7. juni Kirkens arkitekt var Ejner Mindedal Rasmussen, Ollerup. Den samlede pris kr., og kirkens orgel kostede kr. Kirken er placeret med tårnet i Ø, hvad der er ret usædvanligt. Grunden er, at man konstaterede stor fugtighed i området mod V, og mente ikke at undergrunden kunne bære tårnet. Af samme grund er kirkegården placeret på et højdedrag ca. 500 m N for kirken, man ville ikke drukne de døde. Kirkegården blev indviet 1932, dengang var det bestemt langt udenfor byen. Det er synd, at man ikke også valgte at placere kirken her, hvor der var mulighed for en kirkegård, men det står jo ikke til at ændre nu. En afstemning afgjorde kirkens placering, byboerne ville have kirken i byen, og landboerne hvor kirkegården blev placeret, men der var flest bystemmer. Det fortælles, at den første begravelse skulle have været en, der havde taget sit eget liv, men det blev nægtet, man ville ikke indvi kirkegården med en selvmorder. Så vedkommende blev i stedet begravet på Højmark Kirkegård. Endvidere fortælles, at da den første skulle begraves, var det nødvendigt først at grave et par rækker kartofler op. Det er dog vist en skrøne, for første begravelse var ifølge kirkebogen feb. 1932, ikke den tid der normalt graves kartofler op. De ukendtes gravplads er udsmykket med en skulptur udført af Henrik Voldmester. Kirkeskibet Carmen er fremstillet og skænket af pensioneret togfører og forhenværende sømand Bernhard Andreasen, der i et brev af 16. juni 1939 til menighedsrådet bl.a. udtaler: Skibet skal være til Guds ære, og pryd for Deres lille pæne kirke. Kirken fik 2011 nyt orgel. Kort efter kom vi til Danmarks største vindmøllepark - Tændpibe på Velling Mærsk S for Velling og Lem. Jeg husker for år siden, vort barnebarnet Katrine var på sommerferie hos os. Jeg fortalte Katrine om Danmarks største vindmøllepark ude langs fjorden, så vi bestemte, at vi ville cykle ud og tælle, hvor mange møller der var. I det skønne sommervejr blev det en herlig cykeltur, men efter flere ihærdige forsøg med at tælle møller, måtte vi opgive. Det var helt umuligt, hver gang vi passerede en drejning, et træ, et hus eller andet der lige kom i vejen, så kunne vi ikke holde\n14 14 styr på, hvad vi havde talt, og hvad der nys var dukket op. Men mange var det i hvert fald - flere hundrede. Dengang var møllerne små i forhold til nutidens kæmpemøller, det er helt enormt, som den branche har udviklet sig. Tankevækkende er det også, at omkring halvdelen, af den strøm vi bruger i vort område, stammer fra vindenergi. Et par km inde i landet finder vi Dejbjerg Plantage og Dejbjerg Hede et naturskønt område. Her er rigtig mange skønne vandremuligheder, ikke mindst hvis du er svampejæger. Og spiller du golf, ligger en af Danmarks smukkeste golfbaner lige her mellem bakker og skov. Inde i skoven finder vi den gamle fangekoloni Bukkehus, hvor fanger fra Horsens Statsfængsel gravede mergel og tilplantede plantagen under Dalgas og Hedeselskabets ledelse. På Dejbjerg Hede finder vi det meget særprægede Hellig Kors Kloster med flot udsigt over Ringkjøbing Fjord. Uddybende oplysninger fra "Mine Tidsbilleder" 1903 Bukkehus fangekoloni blev oprettet på Dejbjerg Hede for fanger fra Horsens Statsfængsel. Deres opgave var at grave mergel og tilplante et 400 ha stort areal, som Hedeselskabet under Dalgas ledelse havde købt, det gjaldt også Lem Hede. Stedet var dengang så øde, at man anså det for usandsynligt, at fangerne ville flygte. Fangerne kom fra et tilsvarende arbejde på Karup Hede. Lejren fungerede frem til I fangelejren var der plads til 20 fanger og 4 vogtere. I skovbunden kan man stadig se konjunkturerne af de gamle fangebygninger. V for Ringkjøbing-Skjernvejenen er der rejst en mindesten for Enrico Mylius Dalgas ( ), ejendommeligt nok er den opsat seks år før arbejdet blev påbegyndt Hellig Kors Kloster på Dejbjerg Hede er et luthersk-evangelisk kloster grundlagt af præsteparret Isa og Ivar Haakon Rabjerg. Haakon Rabjerg var født og opvokset i Højmark, han var folkekirkepræst i Tranum og Lerup Sogn i Jammerbugten. Parret købte 1947 en uopdyrket hedelod på 14 ha for egne midler. Det ligger 75 m over havet med flot udsigt over Ringkjøbing Fjord. Først byggede de Retrætehuset. Uden strøm og med en udendørs pumpe fungerede huset frem til 1992 som sommerhus for parret siden som privat beboelse. Først 1992 blev huset moderniseret med indlagt strøm og vand. I 1956 begyndte udgravningen til kirken, og fra blev der placeret to internationale økumeniske (fælleskirkelige) arbejdslejre hver med 25 unge mennesker fra 14 forskellige nationer. I 1958 byggede man det røde Dørvogterhuset for Mindre Søstrene, som er en Franciskanerorden. Rabjerg tegnede selv både kirke og kloster og stod for hele byggeriet også det økonomiske, men hovedsageligt blev arbejdet udført som frivilligt arbejdskraft. Kirken blev bygget i romansk stil af indsamlede kampesten, så den lignede en middelalderkirke fra 1100-tallet og den trelængede klosterbygning blev bygget i gammel bondestil. Isa og Haakon Rabjerg omkom begge ved en trafikulykke Forinden havde de oprettet den selvejende institution Hellig Kors Klosters Fond, der overtog alle bygninger og ledes af en bestyrelse på fem medlemmer udvalgt af stifterne. Klostret modtager ikke offentlig støtte.\n15 15 Bundsbæk Vandmølle og Dejbjerg Jernalder er et herligt museumsområde, med købmandshandel, smedje med smedelaug, der er møllelaug, bryggerlaug, bagerlaug, ja faktisk fortæller brochurer, at der er 30 forskellige laug, der tæller omkring 300 frivillige. Dertil er der adskillige aktiviteter, snapseture hvor der indsamles urter til snaps, papirklip, pileflet m.m. Her kan du også tilfredsstille ganen med et måltid, fx er deres kommenskringler uovertrufne. I det herlige naturområde Bjørnemosen Bundsbæk Naturpark - med vilde orkideer, ligger flere af Alfio Bonannos kunstværker LandArt - skabt i naturen af naturens egne materialer. Det var også i Bjørnemosen, rakkeren Johannes Mus på vej hjem fra en druktur for vild i Bjørnemosen. Hans kone Else Katrine og svigersønnen Niels Kvembjerg fandt Johannes, der var faldet i et mosehul og druknet. Konen opdagede, at der endnu var en sjat brændevin i mandens lille klukflaske, så hun hævede flasken mod svigersønnen, idet hun udtalte de udødelige ord: Skal vi mindes Johannes. Uddybende oplysninger fra "Mine Tidsbilleder" 1843 Bundsbæk Vandmølle ved Dejbjerg N for Skjern blev genopbygget efter en brand. Det gjaldt både stuehuset og vandmøllen. Man mener, der her har været vandmølle helt tilbage til 1620, en fæstemølle under herregården Dejbjerglund. Avlsbygningerne er en rekonstruktion fra Smedjen og informationshuset er fra Møllen har været midtpunktet i mange rakkeres liv på egnen. Her fik de under statsbankerotten 1813 udleveret mel som fattighjælp. I årene leverede møllen elektricitet til de omkringliggende gårde. Det fortælles, at møllens ejer Andreas Jensen altid var budt med til fest, for så var man sikker på strømforsyning hele aftenen. I 1975 overtog Skjern- Egvad Museum Bundsbæk Vandmølle og dens 35 ha store naturområde, der i dag fungerer som museum med en fast udstilling om rakkernes liv samt skiftende udstillinger. Museet besøges årligt af gæster. I stuehuset er der indrettet cafe, hvor der serveres såvel frokost som middag. Brød og kager bages i egen stenovn. Specielt er man kendt for sine lækre kommenskringler. Der er også en gammel købmandshandel. Lige N for Bundsbæk Vandmølle ligger Bjørnemosen, hvor der blev gravet tørv, samtidig var det, sammen med Vognbjerg, i 1800-tallet tilholdssted for rakkere. Bundsbæk Naturpark i Bjørnemosen blev 2011 beriget med Alfio Bonannos Land-Art "De Fire Øer." 1905 Skal vi mindes Johannes. Her er historien om dette mundhelds oprindelse. I ældre tid holdt en stor del af rakkerne til i Dejbjerg. Rakkere var på det nærmest en udstødt folkerace, som de rigtige borgere ikke ønskede at røre med en ildtang. Mange af rakkerne tjente føden, ved de opgaver lokalbefolkningen ikke gad røre, og det der ansås for nedværdigende og urent, som fx at sørge for natrenovation og flå skindet af selvdøde dyr. Onde tunger vil vide, at de også var leverandør af spegepølser, som de fremstillede af de selvdøde dyr, som vi så det i Ditte Menneskebarn.\n16 16 Andre rakkere tjente til føden ved glarmesterarbejde, skorstensfejning og tørvegravning. Der var også dem, der tog almindeligt daglejerarbejde, ja, nogle af rakkerne blev endda ganske velhavende. Men mange andre tilbragte megen tid i tugt- og forvaringshuset. For dengang skulle der ikke meget til, før man blev sat i fængsel, den mindste forseelse som fx tyveri af et brød til sine sultne børn var nok, eller blot for lediggang. Helt galt gik det, da rakkerne fik ordre til at sende deres børn i skole sammen med de rigtige børn. Det var der mange godtfolk, der ikke ville finde sig i, de tog børnene ud af skolen og underviste dem privat. Der verserer mange historier om rakkerne, nogle af dem er måske tvivlsomme set med sandfærdighedens øjne. Her serveres en af de sandfærdige historier. Rakker Johannes Mus fra Dejbjerg havde en dag været på en af sine ikke så sjældne drukture. På vejen hjem for han vild i Bjørnemosen. Hans kone Else Katrine og svigersønnen Niels Kvembjerg anede nok, hvad der kunne være sket, så de gik ud for at lede efter Johannes. Og de fandt ham, drukken som han var, var han faldet i et mosehul. Med besvær fik de ham trukket op på det tørre - men for sent, Johannes var død som en sild. Men da opdagede konen, at der stadig var en sjat brændevin i hans lille klukflaske, og da hun og svigersønnen var udmattede efter besværet med at hive Johannes op af mosen, hævede hun klukflasken mod svigersønnen, idet hun sagde de ord, der skulle gå over i historien som udødelige: Skal vi mindes Johannes, og så tog hun sig en ordentlig slurk og rakte klukflasken videre til svigersønnen. Der gik nogen tid, før Johannes blev begravet, lidt for megen tid fortalte lugten. Det fortælles, at der aldrig nogensinde har været så mange til et ligfølge i Dejbjerg Kirke, nemlig millioner af fluer. Niels Kvembjerg og hans kone Mette Mus, blev de sidste rakkere i Dejbjerg. De boede i Rakkerhuset i Bjørnemosen 900 m N for Bundsbæk Vandmølle. Huset var bygget omkring 1820, og parret boede her til 1932, hvorefter huset blev revet ned. Rakkerhuset er blevet genopført og blev indviet 2001 som en del af Bundsbæk Vandmølle Museum, hvorfra der er bygget en fin gangbro over mosearealet ud til rakkerhuset, hvor der er rejst en mindesten. På vej mod Dejbjerg Kirke kom vi forbi Dejbjerglund Efterskole, her har vort barnebarn Mia gået med stor succes. For hver årgang arrangerer skolen også en bedsteforældredag, hvor vi har deltaget. Vi blev serviceret med rundvisning på skolen, menu og en flot gymnastikopvisning, hvor eleverne viste deres atletiske formåen. Skolen, der har plads til omkring 100 elever, prioriterer nemlig al idræt meget højt. Uddybende oplysninger fra "Mine Tidsbilleder" 1987 Dejbjerglund Efterskole blev stiftet af en kreds af foreningsledere indenfor De Danske Gymnastik- og Ungdomsforeninger med Erling Gaasdal som frontfigur. Idræt, natur og fritidsliv er skolens mærkesager. Dejbjerglund Efterskole har plads til 96 elever på 9. og 10. klassetrin. Skolen er ret populær, og der har hvert år været fuldt hold. En af skolens målsætninger er, at den skal være fødekæde til det frivillige foreningsarbejde. Forstander er Kjeld Lykke Christiansen.\n17 17 Dejbjerg Kirke er bestemt også et besøg værd. Her er der rakkerstole, de stod bag et gitter, for at rigtige mennesker gerne skulle undgå, at komme rakkerne for nær. Bemærk den synlige forskel på rakkernes og Skramslægtens kirkestole. Der var heller ingen, der ville begraves i nærheden af rakkere, derfor havde de deres egen plads på kirkegården. På en plæne på kirkegården står en der er bestemt stor forskel på folk ensom sten, den skal minde os om rakkergravene. Ved lågen ind til kirkegården findes færiste, de er fra den tid, hvor kreaturer og svin gik løse, færiste virkede overfor kreaturer som låger. På kirkegården er der en grav for otte allierede flyvere, hvis fly styrtede ned i Dejbjerg under Anden Verdenskrig. Uddybende oplysninger fra "Mine Tidsbilleder" 1150 Dejbjerg Kirke bygget af tilhuggede granitkvadersten. Senere er tårnet og våbenhuset bygget til - også af granitkvader, men de er hentet fra den gamle kirke i Finderup, der lå øde hen, efter at pesten i 1300-tallet havde affolket sognet. Den smukke kirke har blymosaikvinduer, en af de meget sjældne dobbeltløvedøbefonte og i koret findes en præste- og degnestol fra 1602 indridset med forskellige initialer. Der er også indridset et møllespil, så degnen kunne sidde og øve sig, hvis prædikenen skulle blive for lang og kedelig. Skramslægten har tidligere ejet kirken, slægtens valgsprog er indskåret i kirkestolene: Er Gud for os, hvem kan da være imod os? I tårnrummet er der bevaret flere rakkerstole, de stod tidligere bag et gitter, så rigtige mennesker undgik at komme rakkerne for nær. Der var heller ingen, der ville begraves i nærheden af rakkere, derfor havde de deres egen plads på kirkegården. På en plæne på kirkegården står en ensom sten, der skal minde os om rakkergravene. Ved lågen ind til kirkegården findes færiste, de er fra den tid, hvor kreaturer og svin gik løse, færiste virkede overfor kreaturer som låger. Vi har set færister ved Tranebjerg Kirke på Samsø, Bregninge Kirke på Ærø og ved Vedersø Kirke. Der er også en grav for otte allierede flyvere, der fandt døden, da deres fly i 1944 styrtede ned i Dejbjerg. Dejbjerg Præstegård er hovedbygningen fra den gamle herregård Dejbjerglund fra Dejbjerg var formodentlig høvdingeboplads i vikingetiden, da arealet lå højt i forhold til fjorden.\n18 18 I Præstegårdsmosen lidt tættere på fjorden fandt man 1881 Dejbjergvognene. Et fantastisk fund der betragtes som det bedste fund af vogne i Europa fra jernalderen. Overraskende for os nutidsmennesker er det, at vognene er blevet ofret, de er lagt omhyggeligt i en tørvegrav og indhegnet med fletværk. De ægte vogne kan du se på Nationalmuseet i København. Dejbjerg Jernalder må, skønt de er fundet her, nøjes med de fremstillede kopier. Uddybende oplysninger fra "Mine Tidsbilleder" Dejbjergvognene to keltiske pragtvogne med fint ornamenterede bronzebeslag suppleret med emaljeindlæg blev fundet ved tørvegravning af arkæolog Henry Petersen i Dejbjerg Præstegårdsmose N for Skjern. De firehjulede pragtvogne er fra før romersk jernalder, dvs. 500 fvt. til år 0. De to vogne har været stormandens pragtkøretøj, sandsynligvis fremstillet i Centraleuropa. De er blevet ofret, skilt ad og lagt i en tørvegrav, der blev indhegnet med grene og fletværkshegn. Det er de bedst bevarede jernaldervogne i Europa. Ved mosen er der desuden fundet flere bebyggelser og en stor gravplads fra vognenes tid. Dejbjergvognene er udstillet på Nationalmuseet i København. Udstillingen i Dejbjerg Jernalder må nøjes med en fremstillet kopi. Dejbjerg var i vikingetiden høvdingeboplads. På findestedet i mosen er der rejst en mindesten. Tættere på fjorden lige før vi når Stauning, viser et skilt til Stauning Lufthavn. Lufthavnen blev åbnet 1965 og som trafikhavn Mere kendt er stedet i dag, fordi man 1975 åbnede Dansk Veteranfly Samling, der årligt får besøg af omkring mennesker. Om du har været tæt på fly, som du ser på billedet, eller du blot er lidt interesseret i flyvning, så er det bestemt et meget spændende besøg. Lufthavnen kan fremvise 40 forskellige fly, heriblandt alle de 11 KZ modeller der er fremstillet. Ca. halvdelen af de udstillede fly er luftdygtige, og bliver jævnligt brugt, specielt når den årlige flyveropvisning trækker folk af huse. Uddybende oplysninger fra "Mine Tidsbilleder" 1965 Stauning Lufthavn blev indviet 11. sept af SAS-direktør Johs. Nielsen. Lufthavnen, med den m lange Ø-V landingsbane, blev startet af Ringkjøbing- Skjern-Tarm Flyveklub og støttet af 19 omkringliggende kommuner. Lufthavnen blev åbnet som rutetrafikhavn 15. juli Fra dette tidspunkt overtog Ringkjøbing, Skjern og Egvad Kommuner driften. Udgifterne blev fordelt med 41,5% til både Ringkjøbing og Skjern og 17% til Egvad. Mange forskellige selskaber har befløjet Stauning Lufthavn: Cimbrer Air, Maersk Air, Dan Air, Metre Air, Midtfly,\n19 19 Buisness Flight Service, Muk Air, Anker Struve og Ben Air. Lufthavnen blev 2004 befløjet af fly. Til sammenligning havde Esbjerg flyvninger, Sønderborg , Odense , Karup og Bornholm Der er i lufthavnen to værksteder til reparation af fly. I alt er 35 personer beskæftiget i lufthavnsområdet Dansk Veteranfly Samling med hjemsted på Stauning Flyveplads blev 19. april 1975 stiftet med det formål at skabe et flyvende museum. Det vil sige, at flyene i videst muligt omfang skal holdes luftdygtige og kunne vises i luften. Samlingen består af ca. 40 fly, af dem er de 18 luftdygtige. I samlingen ses: Tiger Moth, Draken, Spitfire, samtlige 11 KZ udgaver, konstrueret på den verdenskendte danske flyfabrik Kramme & Zeuthen, hvor KZ 1 fløj første gang 1937, F84, F104 der kan flyve to gange lydens hastighed, det hurtigste fly luftvåbnet har haft. Samlingen omfatter også flyvehistoriske effekter og over minimodeller. Museet er en selvejende institution, der startede med m 2. Efter en udvidelse til 16½ mio. kr., samt mange frivillige arbejdstimer, genåbnede museet 12. sept. 2006, netop på 100-årsdagen for Ellehammers første flyvning. Museet besøges årligt af ca mennesker. Cyklerne og deres passagerer er nu nået til Stauning By. Først møder vi præstegården, der for få år siden var midtpunkt i snavsede beskyldninger på avisernes forsider mellem præsten og visse personer i menighedsrådet. Heldigvis har vi ikke hørt om snavset i længere tid, så vi håber, at der er blevet fejet op, og gulvene er blevet grundig vasket. Midt i byen lå det gamle mejeri, det blev som næsten alle mejerier i Danmark lukket, og er i dag omdannet til Brugsen. Her ligger også Stauning Kirke, markant som kirken næsten altid er i sin by. På kirkegården fandt vi tilfældigvis en gravsten med en temmelig ejendommelig sammenhæng af navne. Der stod Bøvling Skole og navnene Gunhild og Egon Jensen begge født 1941 samt navnene Bent, Henning og Preben alle var døde 21. juli Det lykkedes ikke at finde noget på Internettet, så vi sendte spørgsmålet videre til vore venner i Bøvling, Eva og Aage Herping, de kunne straks melde tilbage, at det var en lægefamilie fra Bøvling, der ved en tragisk trafikulykke var kørt galt i Norge, alle var blevet dræbt. I sydenden af byen drejer vejen ned til Stauning Havn. Her finder vi et charmerende område langs kanalen med plads til ca. 250 små både og fjordkuttere. En af de fisk man fanger i Ringkjøbing Fjord, er helt, den findes kun i de vestjyske fjorde samt i Hjarbæk Fjord og i Flynder Sø. På landjorden langs kanalen ligger et halvt hundrede små hyggelige sommer- eller fiskerhytter. Havnekanalen blev indviet Helt ude ved fjorden står borde og bænke i læ af beplantede hegn, så os turister kan sidde lunt og trygt. Uddybende oplysninger fra "Mine Tidsbilleder" 2004 Helt, en fisk der kun findes i de vestjyske fjorde samt i Hjarbæk Fjord og i Flynder Sø, er kommet tilbage med fuld styrke. I 2004 blev der leveret 63 tons til auktionerne. I 1972 var helten næsten udryddet i fjorden på grund af okkerudledning, efter at Skjern Å var blevet udrettet.\n20 20 Her ved landevejen ligger gården med den fortællende facade - Stauning Danish Whisky. Men der er desværre ikke smagsprøver i dag, måske heldigt nok for prisen for ½ liter af den gode udgave er kr., og er du til slavewhisky 595 kr. En pris der ikke passer særlig godt til svedige cykelturister med cykelspænder, så vi tramper videre. Men du må da gerne nyde synes af flasken. På Toldhusvej i Stauning bor vore venner fra folkedans Inge og Carl Hammer. Deres hobby er papegøjer. I deres spændende gamle klitgård har de indrettet adskillige foliere, hvor papegøjerne, hundred vil jeg tro, synes at leve et herligt snakkesaligt fugleliv. Vi cyklede ud til Pumpestation N, der regulerer vandstanden i de flade arealer omkring Skjern Å. Her gik vi op på pumpestationens flade tag, hvorfra der er en god udsigt over Skjern Enge, der 2003 modtog Europa Nostra Prisen. Her på toppen er der også forklarende tekster, der fortæller, hvad du ser horisonten rundt. En lille mil mod NØ aner vi Skjern med Skjern Vindmølle fra 1872, der oprindelig stod i Albæk Ø for Skjern og Skjern Kirke fra 1100-tallet. Det var fra Skjern Kirke, de tre søstre der omkom ved den tragiske høballeulykke i Hee, blev bisat 18. juli 2012 Barbara 6 år, Michelle 9 år og Julie 13 år. En frygtelige skæbne der overgik de knuste forældre Vivian og Jan Kristensen og pigernes storebror Mads. Gennem Skjern og vejene omkring kirken vajede Dannebrog tavst på halv stang. Mod S ser vi Lønborg Kirke kendt for sine mange smukke kalkmalerier. Kirken rager højt op i landskabet, og fra kirkebakken er der en fantastisk udsigt over en enestående natur i Skjern Ådal. Nedenfor kirkebakken ved den tilbageførte Skjern Å er der et fugleskjul, hvorfra man kan studere et stort udvalg af strandfugle. Uddybende oplysninger fra "Mine Tidsbilleder 1100-tallet Skjern Kirke blev bygget. Der har tidligere ligget en trækirke på stedet. Den romanske døbefont stod oprindelig ved indgangen, hvad der tidligere var helt almindeligt, fordi det ikke var tilladt udøbte at komme ind i kirken. I dag er døbefonten placeret foran alteret. Prædikestolen er fra Kirken er om- og tilbygget flere gange. I 1915 byggede man sideskib og våbenhus. Det var fra Skjern Kirke, de tre søstre der omkom ved den tragiske høballeulykke i Hee, blev bisat 18. juli 2012 Barbara 6 år, Michelle 9 år og Julie 13 år. En frygtelige skæbne der overgik de knuste forældre Vivian og Jan Kristensen og pigernes storebror Mads. Gennem Skjern og vejene omkring kirken vajede Dannebrog tavst på halv stang.


Politiforbundet - Nærheden til borgerne skal retur\nBegge dele er altafgørende, hvis politiet fortsat skal nyde befolkningens tillid og være en attraktiv arbejdsplads. Det er budskabet fra formandskabet. Vi tog med, da de besøgte kollegerne i det nordjyske.\nEn tår sort lufthavnskaffe indleder morgenen for Politiforbundets formand og næstformand en onsdag i januar. Klokken 6.40 går de om bord på SAS-flyet fra København til Aalborg. De skal på medlemsbesøg på politistationerne i Hjørring og Frederikshavn. Det første af slagsen i 2019. Ambitionen er at komme ud til medlemmerne to gange hver måned i det nye år. En tradition formandskabet viderefører fra 2018 – blandt andet som følge af Politiforbundets medlemsundersøgelse, der viste et behov for en endnu tættere dialog mellem medlemmerne og deres foreninger og forbund.\n- Vi prioriterer højt at komme ud og høre, hvad der optager kollegerne ude i landet – gerne helt ud på afdelingsniveau. Vi får vigtige input med os hjem fra de gode debatter, som vi altid oplever, siger forbundsformand Claus Oxfeldt.\nI Aalborg bliver han og næstformand Claus Hartmann hentet af den nordjyske foreningsformand, Poul Buus, og Volvoen sætter kurs mod politistationen i Hjørring med omkring 65 ansatte.\nFor langt mellem patruljerne\nInden selve medlemsmødet går i gang i kantinen, har Claus og Claus lige tid til at komme rundt på stationen og trykke hænder og få en uformel snak.\nI skrivestuen, hvor fire kolleger taster løs, falder snakken hurtigt på de faglige frustrationer om, hvor langt der efterhånden er blevet mellem patruljerne i den nordjyske politikreds. Dels er det sikkerhedsmæssigt utrygt for kollegerne, dels er de kommet alt for langt væk fra borgerne. Det går ud over borgernes tryghed og tillid til politiet, mener de.\n- Vi har områder, der stort set aldrig ser en patrulje. Vi har byer med mange unge, hvor vi helt har mistet følingen med, hvad der rører sig, og holdningen blandt nordjyderne er efterhånden, at man klarer tingene selv, når man bor i et af yderområderne. Man ringer ikke efter politiet, fortæller beredskabskollegerne.\nForbundsformand Claus Oxfeldt, næstformand Claus Hartmann og formand for Nordjyllands Politiforening Poul Buus.\nNærheden skal tilbage\nDet er desværre en udvikling, som Politiforbundets formandskab genkender alt for godt. Ikke bare i Nordjyllands Politi, men i hele landet. Politiet er kommet for langt væk fra borgerne.\n- Politiforbundet advarede imod det allerede i forbindelse med politikredsreformen i 2007. Siden da har yderligere centraliseringer og effektiviseringer, i kølvandet på konsulentvældets indtog i dansk politi, skåret beredskaberne helt ind til benet og gjort os til et brandslukningspoliti, hvor kort responstid er blevet det store kvalitetsstempel. Men det er sket på bekostning af nærvær, synlighed, dialog og forebyggelse, og det knækker tilliden til politiet, siger Claus Oxfeldt.\nAt nærheden til borgerne skal tilbage, er da også et stort fokuspunkt for Politiforbundet i 2019. Befolkningens tillid er altafgørende for politiet, men det kræver, at borgerne føler, at politiet er deres politi.\nEfterlyser en debat om værdier\n- Vi ønsker en værdidebat om, hvad det er for et politi, vi vil have i Danmark. Debatten skal ikke tages ud fra diverse målinger, statistikker og konsulentrapporter, men ud fra holdninger og værdier. Flere politiske partier har på det seneste meldt ud, at de også ønsker et mere nærværende politi. Men hvordan defineres nærhed? At politiet engang imellem rykker ud i et yderområde med en politibus? I Politiforbundets optik er det en pseudo-nærhed. En politibus kan være et supplement. Men vi skal dagligt være til stede i de mindre bysamfund. Have operationelle stationer, så politiet bliver en del af borgernes hverdag og igen får en føling med, hvad der rører sig lokalt, siger næstformand Claus Hartmann.\nClaus Oxfeldt supplerer:\n- Der er jo en grund til, at private vagtværn vinder indpas, og at der er politisk opbakning til at lovliggøre brug af peberspray i private hjem. I min optik er det en klokkeklar konsekvens af, at politiet er kommet for langt væk fra de lokale og nære kerneopgaver. Den udvikling skal vendes, og det vil Politiforbundet arbejde for.\nStyrketallet skal højere op\nKantinen i Hjørring er fyldt godt op af kolleger i lyseblå politiskjorter, mørkeblå politisweatre eller civilt tøj. Trækplastre er både formandskabets besøg og et overdådigt morgenmads- traktement med rullepølsemadder, lun leverpostej og kanelstænger.\nClaus og Claus drikker dagens anden kop kaffe stående, mens de fortæller, forklarer og debatterer med de spørgelystne nordjyder.\nEt andet af Politiforbundets store fokusområder kommer hurtigt på banen: En fortsat udvidelse af politistyrken. 2019 er nemlig også året, hvor en ny flerårsaftale for politi og anklagemyndighed skal forhandles på plads på Christiansborg. I den nuværende flerårsaftale er der afsat midler til en udvidelse, som sikrer, at dansk politi tæller 11.100 polititjenestemænd senest den 1. januar 2020. Det antal er man næsten nået op på i skrivende stund, men det er ikke tilstrækkeligt. Udvidelsen af politistyrken skal fortsætte, fastslår Claus Oxfeldt:\n- Når vi kommer op på 11.100 politifolk igen, er vi jo blot tilbage til 2011-niveau, hvor det faste normativ blev afskaffet. Noget, vi i øvrigt også advarede kraftigt imod, da vi frygtede, at styrketallet ville falde. Vi fik desværre ret. I samme periode er politiets opgaver tilmed eksploderet. Tænk bare på globaliseringen, terror, grænsekontrol og cyberkriminalitet. Politiet skal kunne levere professionelt på alle hylder, beskriver forbundsformanden.\nPolitiforbundet har derfor et skarpt øje på de kommende forhandlinger om en ny flerårsaftale. Forhandlinger, der sandsynligvis først for alvor kommer i gang efter sommerferien, fordi 2019 også er et valgår. Dog vil der i løbet af foråret være en masse indledende drøftelser forinden de endelige forhandlinger. Dem er formandskabet allerede i fuld sving med.\nEfter en halv times køretur stik øst står Claus og Claus på politistationen i Frederikshavn. Antalsmæssigt cirka på samme størrelse som i Hjørring, og her er kantinen også fyldt op med kolleger, der gerne stiller spørgsmål til formandskabet. Flere af dem omhandler rekruttering af politielever. I en tid med små ungdomsårgange, lav arbejdsløshed og et kæmpe udvalg af ungdomsuddannelser, er det nemlig ikke den nemmeste opgave. Slet ikke, når der skal bruges historisk mange for at få udvidet politistyrken tilstrækkeligt.\n- Men det er en udfordring, vi skal løse, for politiet er stadig presset og slidt. Efterslæbet fra 2015 og mange år med en faldende politistyrke kan stadig mærkes, og det skal vi have rettet op på. Vi skal have skabt en bedre balance mellem politifolkenes arbejds- og familieliv, for hvis ikke politiet er en attraktiv arbejdsplads, bliver den rekruttering, der er så nødvendig i de kommende år, en endnu større udfordring, siger Claus Hartmann.\nClaus Oxfeldt slår fast, at det ikke vil komme på tale at gå på kompromis med ansøgernes egnethed.\n- Kvalifikationerne skal være i orden. Det er vi heldigvis enige med Rigspolitiet om. Men derfor skal vi også kunne tilbyde gode uddannelses- og arbejdsforhold, hvis vi skal kunne hverve tilstrækkeligt med egnede kandidater i fremtiden. Det er en opgave, som vi skal løfte i fællesskab, siger Claus Oxfeldt.\nLyt nu til fagligheden\nSom nævnt skal der vælges et nyt folketing i indeværende år – senest den 17. juni. Valgkampen har været skudt i gang længe. Noget man også mærker i politiet, da stort set alle partier har spillet ud med forslag til, hvordan det ene eller det andet kan indføres, ændres eller strammes inden for politiets område.\n- Med al respekt, så er politiet altså bedre til at vurdere, hvor indsatserne skal lægges. Det er os, der har politifagligheden, indsigten og erfaringerne. Set fra min stol, kunne jeg godt tænke mig, at valget kommer snarest og er overstået hurtigst muligt, så vi slipper for alle de politiske udspil, der vil bruge løs af politiets tid, siger Claus Oxfeldt.\nHan og næstformanden er på vej tilbage mod lufthavnen i Aalborg. Solen går malerisk rød ned i Kattegat, mens Frederikshavn lægges bag foreningsformand Poul Buus’ Volvo.\n- Vi har mere end nogensinde brug for tid til faglighed. Til ro fra den politiske detailstyring af politiet. Folketinget skal lave lovgivningen og udstikke rammerne. Vi oplever dog, at politikerne i stigende grad vil have fingrene helt ned i det politifaglige maskinrum. Det fremmer hverken arbejdsglæde, professionalisme eller opgaveløsning, siger forbundsformanden og tilføjer:\n- Jeg håber, at 2019 bliver året, hvor politikerne og andre beslutningstagere for alvor begynder at lytte til Politiforbundet – og dermed også til fagligheden fra over 11.000 dygtige polititjenestemænd og administrative medarbejdere. Vi har alt for mange gange haft ret med tilbagevirkende kraft. Lyt nu til os i tide, lyder opfordringen fra Claus Oxfeldt.\nNærheden mellem politi og borgere skal tilbage. Befolkningens tillid er altafgørende for politiet, men den opnår man kun, hvis borgerne føler, at politiet er deres politi. Politiforbundet ønsker en værdidebat om, hvad det er for et politi, vi vil have i Danmark. En debat, der ikke skal tages med udgangspunkt i målinger, statistikker og konsulentrapporter, men ud fra holdninger og værdier.\nDet fortalte forbundsformand Claus Oxfeldt og næstformand Claus Hartmann, da de besøgte kollegerne i Hjørring og Frederikshavn først på året.\nEn fortsat udvidelse af politistyrken er et vigtigt fokuspunkt for Politiforbundet i forbindelse med en ny flerårsaftale for politi og anklagemyndighed, som skal forhandles politisk på plads i indeværende år. Senest pr. 1. januar 2020 kommer styrken op på 11.100 politifolk, hvilket er tilbage til 2011-niveau, hvor det faste normativ blev afskaffet. Men det er ikke tilstrækkeligt, for i samme periode er politiets opgaver eksploderet, fastslog forbundsformand Claus Oxfeldt i det nordjyske.\nDer er jo en grund til, at private vagtværn vinder indpas, og at der er politisk opbakning til at lovliggøre brug af peberspray i private hjem. I min optik er det en klokkeklar konsekvens af, at politiet er kommet for langt væk fra de lokale og nære kerneopgaver. Den udvikling skal vendes.


⇒ Køb Hjertingsten – DK’s bedste udvalg på nettet\nEn masse shops på nettet yder på nuværende tidspunkt diverse billige leveringstyper til hjertingsten. Det mest almindelige er for øjeblikket at få afleveret pakken hos en pakkeshop, så du selv kan hente din ordre på et valgfrit tidspunkt. Løsningen er altså super smertefri, og oftest derudover den mest prisbevidste leveringsmetode.\nDu bør på samme måde overveje at vælge levering til din bolig eller ud på din arbejdsplads. Denne bliver en gang i mellem en tak mere pebret, men ligeledes ultra smertefri ift. hjertingsten online. Den mest letkøbte leveringsversion er dog at hente produkterne selv, men det nødvendiggør at du har bopæl nærved internet firmaets byggecenter, fx Harald Nyborg, Jem og Fix, Silvan eller Bauhaus.\nLeveringshastigheden på hjertingsten kan i nogle tilfælde være virkelig betydningsfuld ifald du skal bruge varen om få sekunder, så derfor er det jo essentielt at man kigger nærmere på den forventede leveringstid ved hjertingsten. En stor portion e-forretninger – for eksempel Harald Nyborg, Jem og Fix, Bauhaus og Silvan – lover billig levering på næstkommende hverdag på massevis af produkter online, men vær påpasselig da det antager at transaktionen realiseres tidligere end et angivent tidspunkt, så at de garanteret kan nå at få de nye varer afsted før de logistikansatte har fri.\nEnkelte e-firmaer tilbyder gebyrfri levering på hjertingsten online, men typisk er det betinget af at du aftager for en fastsat pris. Ellers kunne du foretrække den billigste leveringsform, som i de fleste tilfælde vil blive at få fragtfirmaet til at bringe din pakke til et udleveringssted.\nDe fleste kæder tilbyder click-and-collect hvor man bestiller billig hjertingsten på nettet men selv henter i byggecenteret. Eksempelvis Bauhaus, XL-Byg, Bygma, Silvan, Davidsen, 10-4, Jem og Fix, Stark og Harald Nyborg. Byggekæderne foreslår bl.a. klik-og-hent på hjertingsten i disse byer:\nVarde, Slagelse, Vejle, Taastrup, Charlottenlund, Glostrup, Virum, Lystrup, Tilst, Rødovre, Middelfart, Åbyhøj, Herlev, Greve, Gentofte, Kolding, Nyborg, Esbjerg, Skanderborg, Farum, Vordingborg, Fredericia, Haslev, Frederikshavn, Helsingør, Frederiksberg, Søborg, Korsør, Hedensted, Vanløse, København, Køge, Nærum, Ølstykke, Valby, Solrød Strand, Randers, Sønderborg, Albertslund, Roskilde, Allerød, Viborg, Rudersdal, Aarhus, Lyngby, Horsens, Ikast, Risskov, Hvidovre, Vallensbæk, Aabenraa, Kalundborg, Brøndby, Odense, Højbjerg, Nørresundby, Tårnby, Herning, Næstved, Lillerød, Thisted, Brønderslev, Ishøj, Jyllinge, Frederiksværk, Aalborg, Hørsholm, Ballerup, Gladsaxe, Grenaa, Hobro, Silkeborg, Nakskov, Holbæk, Birkerød, Værløse, Odder, Brønshøj, Hedehusene, Skive, Nykøbing Falster, Holstebro, Stenløse, Haderslev, Ringsted, Struer, Hillerød, Brabrand, Frederikssund, Dragør, Svendborg, Kokkedal, Hjørring, og Rønne, .\nClick-and-collect af hjertingsten er en mulighed i de fleste områder af Danmark: Jylland (Syddanmark, Sydjylland, Vestjylland, Nordjylland, Østjylland, Midtjylland, Sønderjylland), Sjælland (Sydsjælland, Falster, Midtsjælland, Nordsjælland, Østsjælland, Bornholm, Amager, Vestsjælland, Lolland, Hovedstaden) og Fyn (Sydfyn, Østfyn, Nordfyn, Midtfyn, Vestfyn).\nNår der ses på søgedata fremstår det klart, at internet shoppere typisk kigger efter blandt andet hjertingsten online og køb hjertingsten. Man ser derudover jævnligt mennesker søge eksempelvis billig hjertingsten, hjertingsten tilbud samt hjertingsten priser, foruden de velkendte byggemarkeder som Jem og Fix, Stark, Bauhaus, 10-4, Davidsen, Silvan, Harald Nyborg, XL-Byg og Bygma.\nDet har vist sig at være yderst overkommeligt for købere at vurdere prisniveauet på billige hjertingsten online på tværs af internet outlets, og altså har utallige internet foretagender fundet det uundgåeligt at nedskære prisniveauet på hjertingsten eftertrykkeligt, og derudover frembyde gratis levering.\nMen det kan imidlertid blive udbytterigt at checke flere forretninger på nettet efter billige priser på hjertingsten online inden du køber, sådan at du er garanteret at indhente den mest attraktive pris. Kig ikke kun hos de velkendte byggemarkeder som Jem og Fix, 10-4, Bauhaus, Stark, XL-Byg, Bygma, Harald Nyborg og Davidsen.\nDu bør dog ikke undervurdere, at såfremt en online shop markedsfører billige hjertingsten online til en salgspris som virker uforståeligt billig, så kan det ofte være et faresignal om en bedragerisk online shop. Shopping med kort er heldigvis omfavnet af en vedtægt, som beskytter dig som køber imod snydagtige internet varehuse.\nVi går generelt ind for køb med gængse betalingskort eller betalinger med mobilen. Som en anden løsning bør du udnytte en løsning fra f.eks. ViaBill, ifald du hellere vil finansiere beløbet til hjertingsten ude i fremtiden. Det fås normalt hos specialiserede webshops, men dog sjældent de store byggekæder som for eksempel Harald Nyborg, Stark, Jem og Fix, XL-Byg, Bygma, Silvan, Bauhaus og 10-4.\nVed kig i statistikkerne bliver det klart, at folk tit kigger efter bl.a. billig hjertingsten og hjertingsten online. Foruden dette ser vi tit mennesker kigge efter blandt andet køb hjertingsten, hjertingsten priser og hjertingsten tilbud.\nTrustpilot byder på faktisk ønskværdige chancer for at granske mange eksisterende brugeres anmeldelser og derfor foreslåes det, at du udforsker e-forretningens omtaler før du handler billige hjertingsten online.\nFacebook fremskaffer for øvrigt fuldt ud fine metoder til at få kendskab til e-handlens kundefokus. I øvrigt møder vi en række internet forhandlere som gør det muligt at formulere en omtale af deres købsoplevelse, som lige så vel må anvendes til at vurdere hvor tilfredse kunderne er.\nInden folk køber billige hjertingsten online på en netbutik bør de på en vis måde kigge på netbutikkens vilkår, det er dog gerne ikke særlig spændende, særligt på de kendte byggemarkeder som XL-Byg, 10-4, Bygma, Stark, Silvan, Bauhaus, Harald Nyborg, Jem og Fix og Davidsen.\nEn anden mulighed kunne derfor være at kontrollere om webshoppen er medlem af e-mærke ordningen, som burde være en indikator for at online shoppen efterlever de officielle regler, samt at butikken løbende evalueres af eksperter der har ekspertise inden for lovene på området.\nDerudover giver det dig lejlighed til en håndsrækning, hvis du udsættes for problemer som følge af dit indkøb af hjertingsten. I øvrigt er det smart at køberen er obs på de mest relevante vilkår der har betydning for købet af hjertingsten online, som for eksempel hvilken returrettighed webshoppen benytter.\nPå grund af dette er det ydermere vigtigt, at man når som helst opbevarer ens ordremail, således man altid vil kunne bekræfte sin bestilling af hjertingsten, hvad end man handler fra Jem og Fix, Harald Nyborg, Bauhaus, 10-4, Silvan, Davidsen, XL-Byg, Stark eller Bygma.


Spil Anna ren børnehave Online. Spil gratis\nSpil Anna ren børnehave\nSpil spillet Anna ren børnehave Online:\nSpil Beskrivelse Anna ren børnehave\nDenne lille pige kom ind i klassen og bare bedøvet: alle smurt overalt skrald og alt ikke er i deres drømme. Bortset fra, at det alene ikke kan klare alt dette rædsel, hun har virkelig brug for din hjælp, og du vil klare! Kontrollen udføres med musen. Bare sætter alt på sin plads, og ting at gøre det i en begrænset tid. . Spil spillet Anna ren børnehave online.\nTekniske karakteristika af spillet Anna ren børnehave\nSpil Anna ren børnehave tilføjet: 10.02.2015\nSpil Vurdering: 4.13 ud 5 (31 estimater)\nSpil som spillet Anna ren børnehave\nHent spil Anna ren børnehave\nIntegrer spillet Anna ren børnehave på din hjemmeside:\nFor at indsætte spillet Anna ren børnehave på din hjemmeside, skal du kopiere koden og indsætte i HTML-koden på dit websted. Også, hvis du kan lide spillet Anna ren børnehave, kopiere og sende linket til en ven eller alle dine venner, dele spil med verden!\nMed spillet Anna ren børnehave, som også spillede i spil:


Blev overvåget af nabo\nSkrevet af eksibitionisten\nDet begyndte med at jeg en dag kom hjem fra arbejde og i postboksen fandt et brev indeholdende en dvd, der var ingen afsender eller nogen meddelelser, kun dvd'en. Jeg gik indenfor i min lejlighed og efter at have lagt mine indkøb fra mig i køkkenet, gik jeg ind og satte dvd'en i afspilleren.\nStor var min overraskelse, da det første jeg så var mit vindue og altan filmet fra den anden side af bebyggelsen, jeg fik nogle ideer om hvad der ville komme.\nJeg skal lige sige at jeg er en pige på 19 år, rimelig slank og med et par fyldige bryster. Jeg kan godt lide at vise mig nøgen for fremmede sådan på afstand, oftest sker det i min lejlighed, hvor jeg "glemmer" at rulle for.\nDvd'en viste efter et stykke tid mig komme hen til altandøren med et badehåndklæde omkring mig, jeg satte mig og tørrede mit hår med et andet håndklæde, jeg smed håndklædet fra mig og sad nu med badehåndklædet omkring mig, jeg var glad for at det var taget på afstand så man ikke helt kunne se detaljer. Jeg lod mit badehåndklæde glide ned over brysterne og sad nu med brysterne frie og straks så jeg at afstanden ikke betød noget, der blev zoomet så kraftigt ind på mine bryster, så jeg følte han havde stået lige udenfor altandøren. Jeg kiggede med det samme over mod den anden side og tænkte på hvorfra jeg blev filmet, jeg kunne se på filmen at den var taget fra et punkt en, to eller tre etager højere oppe end jeg boede. Herefter så jeg hvordan jeg sad og cremede mig ind brysterne og min fisse, og efter det rejste jeg mig og gik ind i soveværelset som ligger til samme side, også der var jeg filmet mens jeg iførte mig noget tøj. Jeg startede med at blive gal, det var ulovligt hvad den person gjorde, på den anden side, var det ikke netop det jeg ønskede, når jeg sådan gik rundt nøgen for at blive set.\nJeg slukkede for fjernsynet og gik ud i køkkenet for at lave noget mad, jeg kunne ikke få dvd'en ud af hovedet. Jeg spekulerede på om det var en halvgammel stodder eller en ung mand der havde optaget den. Jeg håbede virkeligt på det sidste. Efter at have spist min mad, satte jeg mig ind i stuen og sad og gennemtænkte situationen. Jeg var lidt pirret af situationen, men også lidt flov. Jeg bestemte mig for at jeg i aften ville udfordre mig selv, og se hvad der skete.\nDa klokken var blevet hen imod 10, gjorde jeg mig klar jeg havde længe i det skjulte kigget mod vinduerne på den anden side, men ikke observeret noget usædvanligt som en kikkert eller kamera. Jeg slukkede alt i stuen og gik ud af stuen, slukkede lyset i gangen og gik ind i soveværelset.\nHer smed jeg min kjole over en stol og begyndte stille og roligt at klæde mig af, bh og trusser røg samme vej som kjolen, jeg gik hen til vinduet og stod med mine hænder dækkende mine bryster og kiggede ud og op, intet kunne jeg se.\nJeg lagde mig på min seng og begyndte at berøre mig selv, mine bryster, min fisse, det var ophidsende at vide at der måske stod en person netop nu og overværede og filmede mig, jeg tog en dildo og begyndte at føre den ud og ind af min fisse, mens jeg var ved at sprænges af liderlighed. Til sidste fandt den vej til mit bagerste hul, og jeg lå nu på alle fire med en dildo stikkende ud af røven alt i mens den vibrerede inde i mig, til sidst kom jeg i en ordentlig orgasme. Jeg trak den ud og var lige på badeværelset inden jeg slukkede lyset og gik i seng.\nNæste morgen stod jeg op, gik i bad kom hurtigt i tøjet og tog på arbejde. Hele dagen tænkte jeg på hvad der var sket aftenen før og om der nu lå en ny dvd i postboksen når jeg kom hjem. Dagen gik langsomt, men til sidst blev det fyraften og jeg skyndte mig hjem, ganske rigtigt der lå en kuvert i postboksen. Jeg skyndte mig at komme ind i stuen og lægge den i afspilleren og ganske rigtigt hele aftenens "forestilling" var filmet med mange nærbilleder, det ophidsede mig gevaldigt og samtidigt var det lidt spændende hvem der stod bag. Jeg satte mig for at jeg ville udfordre vedkommende, og måske komme i kontakt med ham, det kunne selvfølgelig også være en kvinde.\nRet tidligt på aftenen inden lyset skulle tændes smed jeg alt mit tøj og gik nu kun nøgen rundt i lejligheden, af og til også hen til vinduet eller altandøren og stod og viste mig frem. Jeg håbede ikke, at for mange lagde mærke til hvad der skete, og da det blev mørkere tændte jeg for lidt lys i lejligheden. Ved siden af altandøren var et ret stort vindue, med en bred vindueskarm, der satte jeg mig med siden til og lod mig iagttage, jeg rejste mig og gik hen til min pc og tog et ark papir, skrev min mailadresse med store typer og gik tilbage til vinduet igen og satte mig med papiret i min hånd, jeg håbede at han ville se den og kontakte mig. Efter et stykke tid rejste jeg mig og gik tilbage til pc'en. Der skete ikke noget, jeg blev skuffet, jeg gik ind i soveværelset og tog en kimono på og satte mig til at se fjernsyn.\nEfter en times tid lød der et lille pling fra min pc der var ny mail, jeg rystede af spænding og gik hen og åbnede den:\n"Kære Line "Jeg håber ikke at du er sur på mig, at jeg har lavet disse film med dig, jeg syntes du er en dejlig pige, du er smuk i mine øjne. Jeg kan love dig at de ikke vises til andre det er kun for mine øjne. Lige siden jeg så dig første gang, har jeg iagttaget dig dagligt og nydt hvert et sekund, og til sidste kunne jeg ikke lade være med at give dig filmen. Jeg regner med at du også nyder legen ellers ville du jo nok være stoppet efter første dvd."\nJeg sad lidt og tænkte over situationen, han havde jo ret, jeg stoppede ikke efter første dvd.\n"Kære ? det glæder mig at du kan lide hvad du ser, det var lige lovligt meget -ligefrem at blive optaget på film, og i øvrigt også ulovligt, men vær ikke bange jeg anmelder dig ikke. Jeg nyder selv at vise mig frem på denne måde, det ligesom giver mig et kick, og bare rolig jeg stopper ikke, nu har jeg jo en "fan". Jeg har kun et spørgsmål som jeg ønsker du besvarer helt ærligt. Og det er "hvor gammel er du?" Jeg håber på et hurtigt svar. Line\nJeg sendte den og der gik ikke mange minutter før svaret kom " jeg er 23". Jeg blev rolig, jeg håbede at han havde svaret ærligt og at der ikke gemte sig en ældre mand bag mailen, ikke fordi jeg har noget imod at vise mig for ældre mænd, men at vise sig for jævnaldrende har større chance for at føre noget med sig.\nNæste dag da jeg kom hjem lå der igen en dvd i postboksen som viste mig bl.a. i vindueskarmen med papiret og det var tydeligt at læse.\nOm aftenen skrev jeg en mail til ham, om at jeg i morgen ville tage til stranden lidt nord for Helsingør hvor vi bor. Jeg skrev at jeg ville tage af sted til et nærmere angivet sted næste formiddag kl. 10.00, men han måtte ikke give sig til kende. Han skrev tilbage at han ville være der.\nJeg kunne næsten ikke vente til næste dag, jeg gik tidligt i seng og lå længe og tænkte på næste dag.\nJeg tog af sted som planlagt, fandt mit sted og lagde mig ned i min lille bikini, det var et sted der ikke var meget besøgt med lidt klitter og lidt bevoksning, der var lidt både uden for kysten men det generede mig ikke. Efter et stykke tid smed jeg min bh og lå nu med bare bryster og nød solens stråler mod min varme hud, jeg smurte creme på brysterne og ned over maven. Jeg kiggede mig omkring der var ingen at se langt væk, så jeg kunne godt smide mine trusser så de røg og jeg smurte mine ben og min fisse godt ind i creme og lagde mig igen på tæppet. Efter et stykke tid kom der flere strandgæster men ikke flere end at jeg blev liggende helt nøgen, jeg havde mine solbriller på, det giver ligesom lidt afstand at man ikke har øjenkontakt i den situation. Efter et stykke tid vendte jeg mig og lå nu på maven med røven i vejret, en ung mand kom gående langs stranden hen mod mit sted, jeg blev liggende og fulgte ham bag solbrillerne med øjnene, jeg kunne se, at han slugte mig sådan i det skjulte, jeg vendte mig om og lå nu med fissen lige mod ham, han var kun ca. 10 meter fra, gående i vandkanten, jeg studerede ham - kunne det være min "lurer"?, han så meget godt ud, men han gik videre og havde heller ikke kamera eller andet med sig, nok bare tilfældigt. Sådan gik dagen flere mænd lagde vejen forbi mig, et par fædre spillede bold med deres poder, og det skete at den røg hen til mig et par gange, hver gang blev den hentet af en fædrene med et undskyld. Jeg nød situationen, tænk at ligge her og få sine ønsker om opmærksomhed blive opfyldt. Sidst på eftermiddagen tog jeg mit tøj på igen og bevægede mig hjemad.\nHen på aftenen kom der en mail fra ham, der ligger en dvd i din postboks. Jeg tænkte hvordan er det lykkedes ham og hvad viser den? Jeg skyndte mig ned i postboksen, glemte helt jeg kun var i trusser og bh, hvilket fik en af opgangens beboere til at spærre øjnene op, da jeg kom farende op ad trappen, med et smil til ham skyndte jeg mig ind i stuen. Jeg satte afspilleren i gang og så først min afgang fra bopælen og herefter min ankomst til stranden, jeg så hvordan min afklædning var filmet, som stod jeg lige foran ham, jeg skal love for at han havde zoom på sit kamera. Herefter en sekvens hvor jeg var i vandet, samt en del sekvenser hvor jeg bare lå på tæppet, Han havde også optaget de forskellige mænd der nærede interesse for mig og til slut endte den med min hjemfart og ankomst hjemme. Jeg var imponeret og nysgerrig hvordan bar han sig ad, jeg havde slet ingen ide om at han var der og slet ikke et kamera. Jeg skrev til ham at jeg syntes det havde været fedt, men hvordan gjorde han, jeg havde slet ikke set ham.\nLidt efter kom svaret;\nKære Line "Jeg er bare diskret, falder i med omgivelserne, og for øvrigt så du mig, jeg kom også tæt på dig". Jeg tænkte meget over det sidste hvem var han? Han skrev også at han syntes det havde været en fin dag og at han nød synet af mig. Jeg hedder for øvrigt Peter og har lånt en kammerats lejlighed i fire uger mens han er på ferie. Det var ham der gjorde mig opmærksom på den kønne og frække pige på den anden side".\nJeg skrev til ham, at jeg var parat til at møde ham, hvis han ønskede det. Hvis han havde lyst kunne han bare komme, han vidste jo hvor jeg boede. Jeg fik intet svar. Jeg satte mig ind i stuen og så lidt fjernsyn, da det ringede på døren og uden for stod en ung mand "Dav - jeg hedder Peter, og er din usynlige ven" jeg inviterede ham inden for. Det var ikke ham der var gået i vandkanten, men han så rimelig sød ud.\nJeg satte en flaske vin på bordet, han så på mig med et underfundigt smil "Du er sgu en sjov pige, at gå med ind i legen i stedet for straks at stoppe" "Ja men jeg syntes det var pirrende at jeg ikke vidste hvem der stod bag dvd'erne" svarede jeg. Sådan snakkede vi en del af aftenen. Så spurgte han "skal det så stoppe her?" "Nej det syntes jeg ikke, vi kunne jo nok finde på noget" var mit svar. Han smilte til mig og gav mig et lille kys på kinden. "Jeg kunne godt tænke mig at du tog nogle frække billeder af mig, hvis du har lyst?" spurgte jeg forsigtigt, jamen det ville han da gerne, vi kunne jo mødes dagen efter oppe hos ham og se hvad vi kunne finde på. Han boede på 6. Sal i nummer 16. Sådan sluttede aften og han takkede for en hyggelig aften og gik hjem.\nJeg sad tilbage med en følelse af at jeg havde fundet en ny kæreste, jeg var helt varm ved tanken om hans krop tæt på min, med de tanker gik jeg i seng og lå og masturberede med håbet om, at han så med. Nu kunne jeg bare håbe på at han ikke var i et forhold.\nNæste formiddag stod jeg op, tog et langt bad og satte mig i min kimono ud på altanen, jeg kiggede op mod hans lejlighed, der stod han og vinkede ned til mig. Jeg kunne ikke lade være med at åbne kimonoen mod ham.\nVed middagstid gik jeg over til ham, jeg kom ind i lejligheden som var blandt de øverste i bebyggelsen og ud på altanen hvor jeg kunne se udsynet til min lejlighed, men jeg syntes det var langt væk, så han måtte have noget godt fotoudstyr.\nHan bad mig om at sætte mig ned og hentede en flaske vin og to glas. Jeg kunne mærke en vis nervøsitet ved det jeg havde kastet mig ud i, vi snakkede om løst og fast han var lige trådt ud af et forhold var nu single og studerede på filmskolen, han ville gerne være filmfotograf.\n"Nå skal vi begynde?" spurgte han og kiggede på mig, "ja" svarede jeg, "hvad havde du tænkt dig?" spurgte han, Jeg vidste ikke rigtigt hvad jeg ville, så jeg bad ham om at finde på noget. "Skal vi starte herude?" sagde han, "det syntes jeg er en god ide, vejret er fint og varmt" svarede jeg, han gik ind i et værelse og hentede et kamera, da han kom tilbage, spurgte han "hvor frækt skal det være?" "det bestemmer du", svarede jeg, han kiggede på mig.\n"Jeg syntes du skal starte med at stå henne i hjørnet af altanen og kigge ud over området, så tager jeg nogle billeder som en start", jeg havde en hvid gennemsigtig sommerkjole på, samt bh og g-string. Han tog en del billeder af mig i forskellige stillinger og bad mig nu om at tage kjolen forsigtigt af, jeg lod den glide ned over kroppen mens han tog en masse billeder, derefter bad han mig om at tage bh'en af, det var lidt underligt at stå sådan foran en fremmed og klæde sig af og blive fotograferet, jeg stod i forskellige stillinger, med hænderne over brysterne og med dem frit gyngende. Han spurgte om han måtte berøre dem, jeg lod ham røre dem og han tog blidt om dem og vejede dem i hånden, jeg kunne mærke varmen brede sig i min krop, han bad mig nu smide trusserne og jeg stod nu foran ham helt nøgen med en lille stribe over min revne, han bad mig om at bøje mig forover, og han fik nu fuldt udsyn til min fisse og røv, han tog en hel stribe af billeder. Hans hænder hvilede et øjeblik på min bagdel.\nSå bad han mig om at stille mig med brysterne hvilene på kanten af altanen, jeg kiggede lidt, der var ikke stof hele vejen rundt om altanen, som på de fleste andre herunder hos mig, så man kunne altså se lige op på os, jeg ventede et øjeblik, men stillede mig så i position " ryk numsen bagud" sagde han, jeg gjorde som han sagde "spred benene lidt" jeg gjorde det med samme. Så bad ham mig sætte mig på hug med brysterne presset ind mod metaltremmerne, han tog en masse billeder herunder rakte han kameraet udover rækværket og tog billeder af mine to bryster ragende ud gennem tremmerne. Jeg skal love for at det blev frække billeder, men jeg havde jo selv startet det hele.\nEfter et stykke tid stoppede han, "hvad nu, vil du mere?" spurgte han, vi satte os ned i stolene igen, "ja" sagde jeg "jeg vil godt elske med dig hvis du har lyst? Han kiggede på mig "vi kender jo knap hinanden, men ja selvfølgelig har jeg lyst til dig" Han kom over til mig kyssede mig på munden, og jeg overgav mig fuldstændigt, efter et stykke tid spurgte han "skal det være herude eller indenfor" der for en djævel i mig "Det skal være herude og du skal sætte et kamera op, der kan filme det" okay et øjeblik, så gik han ind i stuen og hentede et kamera, som han satte på stativ i det ene hjørne, bagefter hentede han en luftmadras og lagde på gulvet, jeg lagde mig ned på ryggen, og kiggede på mens han afførte sig sit tøj, han havde heller ikke været upåvirket af fotograferingen pikken stod lige ud i luften, han lagde sig ned mellem mine ben og begyndte at slikke mig op ad inderlårene ind til han nåede frem til min våde mis, jeg rykkede mig lidt da tungen begyndte at sutte på min klit, jeg lå og kunne se hele pladsen mellem bygningerne, hvilket betød at andre kunne se hvad vi lavede, det gjorde mig bare endnu mere liderlig. Så flyttede han sig op til mit ansigt og jeg tog hans pik i min mund og begyndte at sutte kraftigt, han kiggede ned " nu kan jeg bedre forstå dig, det er sgu for frækt, at andre sådan kan se en" sagde han med et smil om munden. Han flyttede sig ned og lod sit lem glide ind i min fisse og begyndte at pumpe løs, jeg lå og nød det og kunne mærke varmen brede sig i min krop, efter et stykke tid bad jeg ham stoppe, han trak sig ud, jeg lagde mig nu på alle fire med hovedet op mod tremmerne og bad ham om at tage mig bagfra, som jeg lå der kunne jeg se folk rundt om på altanerne og nede på pladsen, alt imens han pumpede løs bagfra, pludselig kunne jeg se nogle personer på en altan overfor stå og pege herop imod os, jeg lod som ingenting og tog bare imod, og efter et stykke tid kom vi begge i en fælles orgasme, jeg satte mig op med ryggen mod tremmerne helt udmattet og med sæden drivende ud af min fisse. "du er sgu en dejlig pige, det må vi gøre en anden gang. Vi tilbragte resten af dagen og aftenen sammen og vi elskede sammen flere gange.\nPeter er nu blevet min kæreste og er flyttet ind hos mig, hans kammerat er kommet tilbage fra ferie - Peter og jeg fortsætter med fotografering, så det kan da være jeg vender tilbage.


Skat.dk: D.B.1.1 Lønsumsafgiftslovens historiske baggrund\nDette afsnit handler om den historiske baggrund for lønsumsafgiftsloven.\nLønsumsafgiftslovens sammenhæng med lov om arbejdsmarkedsbidrag\nLov om arbejdsmarkedsbidrag (ambi-loven)\nLov om lønsumsafgift for virksomheder indenfor den finansielle sektor\nSe også afsnit D.B.1.2 med en oversigt over lovændringerne af lønsumsafgiftsloven.\nDen første lov om lønsumsafgift var "Lov om lønsumsafgift for virksomheder indenfor den finansielle sektor". Loven trådte i kraft den 1. juli 1990. Se lov nr. 830 af 19. december 1989.\nMed virkning fra 1. januar 1992 ændrede lønsumsafgiftsloven navn til "Lov om afgift af lønsum m.v.". Samtidig blev lønsumsafgiftspligten udvidet, fra kun at omfatte virksomheder indenfor den finansielle sektor til også at omfatte alle de virksomheder med momsfrie aktiviteter, som tidligere var omfattet af "Lov om arbejdsmarkedsbidrag" (ambi-loven). Se lov nr. 892 af 21. december 1991.\nLov om arbejdsmarkedsbidrag (ambi-loven) trådte i kraft den 1. januar 1988. Se lov nr. 840 af 17. december 1987. Ambi-loven var et led i omlægningen af de tidligere arbejdsgiverafgifter.\nAmbi-loven blev ophævet den 31. december 1991. Se § 1 i lov nr. 891 af 21. december 1991.\nVirksomheden skulle betale bidrag (ambi) af erhvervsmæssig virksomhed samt af anden økonomisk virksomhed, der bestod i levering af ydelser mod vederlag.\nAmbien var 2,5 % af bidragsgrundlaget.\nBidragsgrundlaget var som hovedregel virksomhedens indenlandske salg minus virksomhedens momsbelagte indenlandske køb (momsmetoden).\nDe virksomheder, som var omfattet af bilaget til ambiloven, skulle dog opgøre bidragsgrundlaget som lønsummen med tillæg af 90 % (lønsumsmetoden).\nBanker og sparekasser samt anden kredit- og finansieringsvirksomhed\nLotterier, Tipstjenesten og lign. Til disse virksomheders bidragsgrundlag medregnes også lotterikollektioner og indleveringssteder for tips m.v. for så vidt angår virksomheden med lodsedler, tips, m.v.\nTuristkontorers oplysnings- og informationsvirksomhed\nOrganisationer, fonde foreninger, herunder almennyttige boligselskaber, loger m.v.\nEF-domstolen udtalte i dom af 31. marts 1992, at ambien var i strid med artikel 33 i 6. momsdirektiv (Rådets direktiv 77/388/EØF) (nu momssystemdirektivets artikel 401 (Rådets direktiv 2006/112/EF)), da den havde karakter af omsætningsafgift. Se sag C-200/90 Dansk Denkavit ApS og P. Poulsen Trading ApS mod Skatteministeriet.\nEF-domstolen gav endvidere Kommissionen medhold i, at ambi beregnet efter momsmetoden var i strid med artikel 33 i 6. momsdirektiv, men afviste at tage stilling til om ambi beregnet efter lønsumsmetoden var i strid med artikel 33. Se sag C-234/91 Kommissionen mod Kongeriget Danmark.\nHøjesteret har afsagt dom om, at ambi beregnet efter lønsumsmetoden ikke var i strid med artikel 33 i 6. momsdirektiv, da den ikke havde de træk som er karakteristisk for moms. Se TfS 1997, 495 HR.\nØstre Landsret har afsagt dom om, at lønsumsafgift ikke er i strid med artikel 33 i 6. momsdirektiv. Se TfS 1997, 197 ØLR.\nLov om lønsumsafgift for virksomheder indenfor den finansielle sektor trådte i kraft den 1. juli 1990. Se lov nr. 830 af 19. december 1989. Loven blev indført som led i en omlægning af dele af erhvervsbeskatningen.\nDet var kun virksomheder indenfor den finansielle sektor, som blev omfattet af lønsumsafgiftsloven.\nVirksomheder indenfor den finansielle sektor omfattede virksomheder med aktiviteter vedrørende forsikring, ind- og udlån, kreditformidling, pensionsopsparing, investeringsforvaltning, betalingsformidling samt handel med værdipapirer og/eller valuta.\nVirksomheden skulle betale lønsumsafgift, hvis den betalte ambi, og bidragsgrundlaget efter ambiloven var virksomhedens samlede lønsum med tillæg af 90 %. Det var tilfældet, når virksomheden var omfattet af bilaget til ambiloven.\nBilaget til ambiloven omfattede blandt andet forsikringsvirksomhed, banker og sparekasser, samt anden kredit og finansieringsvirksomhed.\nLønsumsafgiftsgrundlaget var virksomhedens samlede lønsum med tillæg af 90 % og lønsumsafgiftssatsen var 2 %.\nLov om ændring af lov om lønsumsafgift for virksomheder indenfor den finansielle sektor trådte i kraft den 1. januar 1992. Se lov nr. 892 af 21. december 1991. Loven var et led i omlægningen af ambi'en.\nLønsumsafgiftslovens titel blev ændret til: "Lov om afgift af lønsum m.v."\nLønsumsafgiftsloven blev udvidet fra kun at omfatte virksomheder indenfor den finansielle sektor til at omfatte alle virksomheder med afgiftsfri aktiviteter efter momsloven (dog visse undtagelser).\nVirksomheder, der var omfattet af bidragspligten i ambiloven for anden økonomisk virksomhed, der bestod i levering af ydelser mod vederlag, blev derfor omfattet af lønsumsafgiftspligten. Tilsvarende blev virksomheder, der var omfattet af bidragspligten i ambiloven for erhvervsmæssig virksomhed omfattet af lønsumsafgiftspligten, når varerne og ydelserne var momsfritaget efter ML § 2, stk. 3 (nu ML § 13).\nVirksomheder var ikke omfattet af lønsumsafgiftspligten for følgende aktiviteter:\nPersontransport, når transporten skete direkte til eller fra udlandet.\nSkatteministeren kunne endvidere fritage følgende for at betale lønsumsafgift:\nVirksomheder, der overvejende var finansieret af offentlige midler\nVirksomheder, der afholder arrangementer, og hvis overskud fuldt ud anvendes til velgørende eller på anden måde almennyttige formål.\nVirksomhederne skulle som hovedregel opgøre lønsumsafgiftsgrundlaget som lønsum med tillæg af overskud eller med fradrag af underskud af selvstændig erhvervsvirksomhed i indkomståret opgjort efter reglerne i § 4, stk. 1 i lov om investeringsfonds. Afgiftssatsen var 2,5 %.\nDe virksomheder, som var omfattet af bilaget til ambiloven, skulle opgøre lønsumsafgiftsgrundlaget som lønsummen med tillæg af 90 %. Afgiftssatsen var 2,5 % af lønsummen.\nVirksomheder indenfor den finansielle sektor skulle opgøre lønsumsafgiftsgrundlaget som lønsummen med tillæg af 90 %. Afgiftssatsen var 4,5 % af lønsummen.\nFor virksomheder, der udgav eller importerede aviser, var lønsumsafgiftsgrundlaget virksomhedens salg af aviser. Afgiftssatsen var 2,5 % af værdien af virksomhedens avissalg.\nVirksomheder med aktiviteter, der var både lønsumsafgiftspligtige og fritaget for lønsumsafgift, skulle foretage en sektoropdeling til fordeling af den lønsum og overskud eller underskud, som virksomheden skulle betale lønsumsafgift af. Tilsvarende hvis lønsumsafgiftsgrundlaget for de lønsumsafgiftspligtige aktiviteter skulle opgøres forskelligt.


Stenagergård - Randers Ungdomsskole\nStenagergård Stenagergård - Stålvej 4\nHverdagen og undervisningen på Stenagergård er tilrettelagt med det mål, at læringsmiljøet skal rumme muligheder for stadig større og mere krævende udfordringer, som giver optimale muligheder for selvstyring og er præget af tryghed og god social tilknytning.\nDet er et succeskriterium, at den enkeltes lyst til at lære genskabes og måske endda øges.\nLæringsmiljøet skal være præget af tydelige forventninger om, at eleven lærer dét, der er nødvendigt og meningsfuldt, og at den enkelte elev bidrager til fællesskabet med noget værdifuldt.\nLæringsmiljøet skal understøtte udviklingen af den enkelte elevs faglige, emotionelle, sociale og moralske kompetencer – alt hvad vi lærer, lærer vi i tilknytning til nogen og noget og på baggrund af, hvad vi tidligere har lært/oplevet.\nLæringsmiljøet skal medvirke til, at den enkelte elev arbejder frem mod klare målsætninger, men ligeledes oplever at lykkes. Dette søges gjort gennem udvikling af en realistisk forståelse af verden og ens eget liv samtidigt med, at eleven arbejder med at udvikle idealer og fremtidsdrømme. En vigtig kompetence at opøve er evnen til at håndtere konflikter og problemer.\nUndervisningen i matematik, dansk og engelsk tager udgangspunkt i den enkelte elevs niveau og foregår i læringssituationer, hvor der er én lærer og 1-2 elever.\nHvis du vil vide mere om Stenagergård, så kontakt:\nStenagergård Stålvej 4 8940, Randers SV Tlf.: 89 15 46 00 / 89 15 46 24\nLars Søvsø 22118685 John Poulsen 22118686 Lone 30358853