Den imponerende samfundsstøtte | Information\nArnold Mærsk Mc-Kinney Møllers indsats var imponerende, præget af forudseenhed og taktisk-politisk klogskab, men også af dobbeltmoral og tvivlsomme metoder. Han indgår i erhvervslivets kongerække efter C.F. Tietgen, H.N. Andersen og faderen\nSkibsreder Mærsk Mc-Kinney Møller døde i går. Ligesom både sin far og farfar i en meget høj alder.\nI et af de få tv-glimt fra familien Møllers meget private liv – filmet ved frokosten om bord på hans sejlbåd Klem IV – sagde Mærsk Mc-Kinney Møller: »Vi har det jo godt! Og Gud, hvor vi fortjener det.«\nDet var et af hans private bon mot’er, som han ellers – og fornuftigt nok – kun luftede i familiens trygge skød. På afstand af den offentlighed og de medier, han livet igennem holdt sig fra. Hans bevidste offentlige tavshed er nok så sigende som det, han faktisk sagde. Hvad der ikke hindrede hovedparten af medier og politikere i at lægge øre til det intetsigende og dyrke ham ukritisk.\nHelt forkert kan man ikke sige, at hans spontane udbrud var. ’Mærsken’ – ligesom ’energityven’ og ’fantomet’ ét af Hr. Møllers kælenavne – var flittig og sørgede for at have det godt materielt, både forretningsmæssigt og privat, som hans far og farfar og vist også forfædrene i dette specielle søfartsdynasti med rødder i den maritime Fanø-Svendborg-tradition. Nydeligt fremstod det, uden at være prangende, snarere lidt puritansk i det ydre. Men bundsolidt.\nDet afspejles i deres levealder. Farfar Peter Mærsk Møller blev født 1839 og døde i 1927. Far Arnold Peter Møller – ’onkel Arnold’ som hans besætninger i Mærsk-flåden ironisk kaldte deres påholdende reder – fødtes 1876 og døde i 1965. Sønnen blev født 13. juli 1913 og fik således med sine mange arbejdsår et usædvanligt langt aktivt liv som sin far og farfar. Og det var ikke mindre rigt på begivenheder og kommerciel succes. Tværtimod.\nHan blev født med en sølvske i munden. Da han døde, var den blevet til højeste karat guld. Om hans hals hang en tung kæde. På brystet dinglede en elefantorden, der ikke tyngede, for den havde elfenben at gå på. Kun danskere som etatsråd H.N. Andersen og Niels Bohr har i nyere tid opnået en tilsvarende ære – bortset fra de medlemmer af den kongelige familie, hvis adkomst til denne den højeste danske æresbevisning skyldes fødsel, ikke egne fortjenester.\nEn flot formel kulmination på Hr. Møllers karriere, når nu adelsvæsenet blev afskaffet i 1849. Sammen med grådigheden er forfængeligheden den mest udbredte af de menneskelige synder, ikke mindst i erhvervslivet. Her er den første en simpel nødvendighed for succes, den anden en naturlig følge af den første.\nHelt ufortjent var denne ære dog ikke. Danmarks første systemkritiker P.A. Heibergs berygtede visestrofe, før han i 1800 blev forvist til Frankrig, melder sig ganske vist: »Ordener hænger man på idioter.« Men udsagnet – hvor korrekt det end kan være om andre ordens- og elefantbehængte koryfæhoveder og forbrydere som Herman Göring og Rumæniens diktator Ceaucescu – passede ikke på Arnold Mærsk Mc-Kinney Møller, da han efter år 2000 blev elefantridder. Når man nu har et sådant ordens(u)væsen.\nHan havde gjort sig fortjent på trods af gentagne EU-lovbrud, tvivlsomt internationalt kartelsamarbejde, som bedrog kunderne. Senest en rigeligt opportunistisk økonomisk udnyttelse af Irak-krigen – metoder der ikke er ukendte i international business. Men indsatsen er trods alt gjort af hans ansatte i det verdensomspændende Mærsk-imperium, der i dag tæller 117.000 ansatte. Hvad der stort set altid glemmes i den underdanige hyldest, omgivelserne og store dele af pressen behandlede ham med.\nHaven, grillen, magten\nDen direkte anledning til, at han fik elefanten, var tydeligvis, at han har sat sig markante og kontroversielle arkitektoniske mindesmærker med anlægget af Amaliehaven og senere Den kgl. Opera-mastodont på Dok-øen på den anden side af havneløbet – ’havnegrillen’ som folkeviddet døbte den – hvor regering, bystyre og myndigheder bulldozede det kontroversielle projekt gennem alle demokratiske planer og procedurer. Med forhåndsaccept fra Majestæten. Her udnyttede ’Mærsken’ sin agt og demonstrerede sin økonomiske magt. Og leverede hvad der med god grund kan betragtes som aflad.\nMagten brugte han hensynsløst arrogant over for arkitekten Henning Larsen og blandede sig i detaljer i hans arbejde, så vi fik Møllers facade, ikke Larsens. Den, der betaler for musikken, bestemmer også, hvad der skal spilles. Møllers mentale facade af venlighed faldt afslørende, da han blev uenig med Larsen.\nDet fik Larsen at mærke. Til det svenske tidsskrift Forums februar-nummer 2005 udtalte han: »Mc-Kinney er brutal, han er en brutal mand. Selv om jeg til og med troede, at han faktisk var min ven, så opdagede jeg, at det er han absolut ikke, jeg skulle bare gøre, hvad han sagde. Det var virkelig brutalt.«\nEn sådan åbenhed og økonomisk uafhængighed har ingen nogensinde tidligere vovet at demonstrere i omtalen af skibsrederen. Den blev suppleret med Henning Larsens lille skandskrift fra november 2009: »De skal sige tak!«\nKarakteristisk for Amaliehaven og Operaen er, at den historisk bevidste Hr. Møller ved at bekoste dem fuldendte den gamle ambitiøse byplan for Frederiksstaden. Planen var udformet i 1740’erne af Nicolai Eigtved med Amalienborg-palæerne, senere i 1770 med den franske billedhugger Jacques Salys berømte statue af Frederik V på Slotspladsen (bekostet af det dengang rige Asiatisk Kompagni) og det ufuldendte byggeri af Frederikskirken i den tværgående akse fra kirken og gennem Slotspladsen.\nKirken henlå ufuldendt som ruin i mere end 100 år. Så overtog datidens førende erhvervsmand C. F. Tietgen i 1870’erne kirkeruinen med tilliggender fra regeringen billigt mod løfte om at færdiggøre kirken. Men også så billigt, at det udløste en rigsretssag mod de ansvarlige ministre i 1877 – en sag hvor anklageren, en ung cand. jur. Viggo Hørup, gjorde sig fordelagtigt bemærket, selv om han tabte. Tietgen holdt sit løfte med sin hofarkitekt F. Meldahl og en halv snes års forsinkelse, da Marmorkirken endelig i 1894 blev indviet med deltagelse af Kong Christian IX.\nMed Amaliehaven, der afløste den grimme Larsens Plads med anløbspladsen for Oslo-bådene, og nu Operahuset på den anden side af havneløbet sluttede Møller aksen fra Marmorkirken gennem Amalienborgpladsen og har bekostet en mere værdig ramme for de nu kongelige palæer som planlagt for mere end 250 år siden.\nMens Tietgen betalte sin gave af egen lomme, ved indsamling og blot blev belønnet med et storkors, så han stadig måtte sjoske efter de højadelige dummernikker med deres arvede titler i næstøverste rangklasse ved hoffets årlige nytårskur, så fik Møller af Majestæten en elefantorden, der sikrer plads helt i toppen. Også selv om skatteyderne i virkeligheden har betalt mere end en tredjedel af byggesummen for hans gave på ca. tre milliarder kr. i kraft af årelange skattebegunstigelser og til hans (til 1984) to skattefrie fonde til gavn for almenvellet og mindet om hans forældre. Nordsøens gunstigste oliekoncessioner bidrog også.\nTil gengæld skal skatteyderne betale de øgede udgifter til driften af Operaen, en udfordring som i de seneste år har kastet det gamle teater ind i noget, der ligner en overlevelseskamp.\nFuld retfærdighed har der aldrig været i denne verden. Men de gavmilde givere fik deres vilje for deres penge. Hr. Møller bestemte egenrådigt over arkitekten, og hvordan hans gave skulle se ud.\nMærsk Mc-Kinney Møllers fortjenester er dog også andre og nok så vigtige end ambitiøse prestigebyggerier til glæde for hans tilsyneladende så beskedne ego, hans eftermæle, Majestæten og hendes operaelskende undersåtter.\nEfter uddannelsesår hos faderen og en række selvstændige år i USA under og efter 2. Verdenskrig arbejdede han tæt sammen med faderen til dennes død i 1965. Hr. Møller fremstod fra 1970 som landets førende og respektindgydende erhvervsmand. Det første kan man kun rose ham for, det sidste må man laste hans omgivelser.\nMen man kan om ham genbruge, hvad en mester i det danske sprog skrev i Morgenbladet i 1882 om landets dominerende erhvervsmand, der var lige så respekteret og frygtet. Ingen turde lægge sig ud med ham. Fra Viggo Hørups pen kom det:\n»I kundskaber og forstand har hr. Tietgen mange ligemænd og ikke få overmænd, skønt næppe i den danske handelsverden. Men hvad han har forud for de andre, det er moralsk mod – en sjælden evne her til lands, og blandt de blinde er jo allerede den enøjede konge – et moralsk mod, for hvilket intet, ikke blot intet pengebeløb er for højt: mod til at tage ansvaret, mod til at vove først andres, så også sit eget, mod til at gå frem og mod til at fjerne, hvad der stiller sig i vejen. De andre har også noget af alt dette, men i det mindre, i det små.«\nDen eneste nødvendige omskrivning, så den også passer i dag, er enkel: Erstat navnet Tietgen med Møller. Dygtigheden, modet, hensynsløsheden og forfængeligheden er ikke forskellige – trods afstanden i tid og skibsrederens meget synlige, næsten anmassende tilbageholdenhed med offentlig fremtræden og ytringer, der citeres, som var de visdomsord.\nDa Mærsk Mc-Kinney Møller afløste sin far som leder af A.P. Møller, sørgede han hurtigt for at bringe firmaet i positionen som ØK’s afløser som førende og normsættende danske erhvervsforetagende internationalt. Han videreudviklede faderens strategi med ekspansion horisontalt, dvs. inden for samme branche, og vertikalt, dvs. med aktiviteter der lå i forlængelse af og støttede hinanden.\nDertil ekspanderede han ved at inddrage helt nye aktiviteter, f.eks. udnyttelsen af olie- og gasfundene i Nordsøen, som faderen allerede havde sikret sig en skandaløs og gratis eneret til i starten af 1960’erne fra en fantasiløs socialdemokratisk regering, da ingen andre ville. Forudseenhed med ’rettidig Omhu’ demonstreret i praksis. En egenskab som kun få politikere ejer. Deres horisont er begrænset til næste valg.\nDet er blevet Gruppens hidtil bedste enkeltinvestering – en givtig cash cow. I kraft af lemfældige danske regnskabsregler har koncessionen kunnet sløre mindre gode resultater i andre dele af Gruppens multinationale aktiviteter. Profitten er eskaleret i takt med verdens eksploderende oliepriser, om end Gruppens andel er blevet noget beskåret, dels med skærpet beskatning, dels i kraft af den genforhandling af koncessionen, der fandt sted i midten af 1970’erne under slaget om Nordsø-olien mellem A.P. Møller og staten. Senest blidere, efter at Fogh-regeringen havde ribbet Energiministeriet for olieekspertise med indskrænkninger og rå fyringer, der fjernede kompetente folk i bekæmpelsen af salig Svend Aukens ’imperium’.\nMen indtjeningen rækker, endda rigeligt. Ikke uden grund fik han i Energiministeriet kælenavnet ’energityven’. Koncessionen er stadig den mest favorable i Nordsø-regionen – et faktum, der har fået den ny regering med de økonomiske vismænds støtte til at annoncere et eftersyn af den eksisterende aftale.\nVærft og containere\nTo andre vellykkede dispositioner kan tjene til eksemplificering af A.P. Møllers vellykkede strategi. Den ene er etableringen på en bar mark nord for Odense af Lindø-værftet fra 1958-59, dets efterfølgende succes som en effektiv arbejdsplads og dens virkning på den øvrige danske værftsindustri. Den anden er satsningen på container-aktiviteterne i begyndelsen af 1970’erne, da ØK ellers havde pionérstatus og var first mover i denne nye transportform. Perspektiverne så Mærsk Mc-Kinney Møller efter nogen betænkelighed – og disponerede derefter. På tværs af sine rådgivere.\nEfter den britisk-franske Suez-aktion 1956 var kanalen i årevis blokeret. Det førte til en omlægning af skibsfarten mellem Europa og Fjernøsten syd om Afrika. Nu blev det nødvendigt og rationelt at bygge skibe, der var større end dem, der kunne gå gennem Suez. Tonnage i denne størrelse kunne ikke bygges på koncernens Odense Stålskibsværft beliggende i bunden af Odense Fjord på kanten af centrum i den fynske hovedstad. Derfor anlagde A.P. Møller med Mærsk Mc-Kinney som drivkraft det store Lindø-værft 12 km nord for det gamle værft. Desuden blev der bygget boliger i det lille Munkebo for at tiltrække ny, kvalificeret arbejdskraft uden den militante arbejderkultur, der i årtier plagede B&W.\nSamtidig havde netop B&W i 1957-58 udvidelsesplaner på Refshaleøen. A.P. Møller rettede derfor henvendelse til B&W’s bestyrelse om et samarbejde som alternativ til udvidelsen på Refshaleøen. B&W-bestyrelsen med datidens fineste erhvervsnavne afviste blankt henvendelsen fra denne opkomling – uden forhandling. En så arrogant afvisning var man ikke vant til i rederiet.\nHer var man heller ikke vant til et åbent nederlag, som det man led 1963-64 i søslaget om DFDS, da Lauritzen Gruppen overtog det stagnerende, hæderkronede DFDS trods A.P. Møllers erklærede modstand. Med Børge Outzes ord på lederplads her i Information: Den sløve DFDS-ledelse brugte de gamle skibe som sparebøsser midt i en galoperende inflation i stedet for at investere i ny tonnage.\nBegge nederlag sved hos A.P. Møller og fik konsekvenser. Lauritzen Gruppen med skibsreder Knud Lauritzen søgte under indtryk af den stigende internationale konkurrence fra 1963-64 at skabe samarbejde mellem alle danske værfter og deres ejere i de store rederier og en rationalisering af dansk værftsindustri med udgangspunkt i kontrollen over B&W. De planer blokerede Mc-Kinney Møller fra starten, både direkte ved opkøb af B&W aktier for at standse Lauritzens planer og via indflydelsen i Skibsværftsforeningen, som han reelt kom til at dominere ligesom Danmarks Rederiforening. På lang sigt til skade for danske skibsværfter. Slutresultatet blev, at kun Lindø til i dag og frem til 2012 har overlevet konkurrencen takket være opbakning fra dets kapitalstærke moderselskaber og statsstøtte. Hr. Møller glemte ikke.\nDen anden kloge disposition var satsningen på containeriseringen af den traditionelle linjetrafik. En intern ekspertgruppe i Rederiet havde fra midten af 1960’erne studeret mulighederne, der kom til at revolutionere søtransporten de næste årtier, og fundet investeringen for dyr og for risikabel.\nMen Hr. Møller himself omgjorde beslutningen og satsede fra 1974 systematisk med bygning af hurtig tonnage, senere med overtagelse af det kriseramte ØK’s linjefart i 1992 og erhvervelsen af det amerikanske rederi Sealand blev fulgt op i maj-juni 2005 med købet af det ærværdige hollandsk-britiske P&O Nedlloyd for en pris af 17,1 milliarder kr. – den største konkurrent på containermarkedet og den største rederiovertagelse nogensinde. Nyheden slap ud i utide i London, ikke fra Esplanaden i København, hvor man har fuld kontrol over informationsstrømmen. Resultatet blev derefter. I dag er A.P. Møller verdens største container-rederi – nu suppleret med rederiet Sealands containerflåde.\nGruppens aktiviteter blev yderligere diversificeret under Møllers personlige, topstyrede ledelse. Således i detailhandelen med Dansk Supermarked, Føtex, Netto, Bilka, A-Z samt Tøj- & Skokæden.\nSå var A.P. Møller klædt på. Det skete bl.a. i samarbejde med faderens gamle partner Århus-købmanden salig Herman Salling, der besad en særlig ekspertise, som savnedes i Gruppen. Dertil kom etableringen af Mærsk Air 1969-70, først på indenlandske ruter, fra 1980’erne også med et stadig større udenlandsk net, efterhånden som luftfarten blev liberaliseret. Men da konkurrencen blev for stor og profitten så meget mindre, blev engagementet afviklet og selskabet solgt.\nUnder Mærsk Mc-Kinneys ledelse tjente Gruppen mange penge – også i krisetider.\nDenne voldsomme ekspansion og diversificering af aktiviteterne var ikke mulig uden et effektivt internt uddannelses- og rekrutteringssystem. A.P. Møller blev et eftertragtet uddannelsessted for unge erhvervshåb og storleverandør af topledere til andre virksomheder i dansk erhvervsliv. Men her spurgte man som regel pænt om lov, før man vovede at tage folk ind fra Esplanaden. Således også da juristen, svigersønnen Leif Arnesen efter sin skilsmisse forlod A.P. Møller og blev praktiserende advokat. Det højt respekterede, uafhængige advokatfirma, han indtrådte i, orienterede sig for en sikkerheds skyld, om det nu passede Esplanaden. Det passede. Respekten og frygten for at træde den magtfulde Hr. Møller over tæerne var udpræget. Som var det majestætsfornærmelse.\nUtvivlsomt hang denne respekt sammen med de metoder, man frygtede at blive udsat for – med rette eller urette. A.P. Møller-toppen har sjældent undset sig for at forfølge institutioner eller enkeltpersoner, der ansås for skadelige for gruppens interesser.\nMøller glemmer aldrig\nDet gjaldt f. eks. det annoncestop, som A.P. Møller – tidligere årelang trofast støtteannoncør – etablerede mod dette dagblad i 1971, efter at bladets journalist Torgny Møller havde vovet at afsløre og kritisere arbejds- og sikkerhedsforholdene på Lindø-værftet efter en dødsulykke. Det skete i en serie artikler, der gav ham Cavling-Prisen. Annoncerne kom aldrig tilbage. Man glemmer ikke i A.P. Møller.\nEller pressionen mod Berlingske Tidende, da bladet i efteråret 1999 trykte en række kontroversielle artikler om det A.P. Møller kontrollerede Riffelsyndikats (DISA) alt for villige leverancer til den tyske værnemagt under den tyske besættelse af Danmark 9. april 1940. DISA gik uden om de danske myndigheder og tog for store avancer i deres iver for handle med tyskerne. Det blev dokumenteret i den bog, som blandt andre dette blads nuværende chefredaktør var medforfatter til.\nEller den aktion Mærsk i hemmelighed satte i værk, da han flyttede ’Familiefonden’ til det skattefrie Liechtenstein: Adresse Kirchstrasse nr. 4, Vaduz. Fonden var – ligesom den større fond for ’Almenvellet’ – hovedaktionær i Møller-imperiet. Flytningen var sket uden først at anmode om tilladelse i Justitsministeriet (som reglerne for en fond med en kongelig approberet fundats foreskrev).\nMen flytningen kom som en reaktion på Anker Jørgensens påtænkte plan om at beskatte de dengang skattefrie erhvervsdrivende fondes milliardindtægter. Nu afdøde lrs. Kristian Mogensen var medlem af den af regeringen nedsatte Fondskommission, udpeget af Industrirådet, og et af Møllers bestyrelsesmedlemmer. Mogensen kan meget vel i al diskretion undervejs have sunget en lille sang om beskatningsplanerne. I tide for Møller – i utide for regeringen. Det er et kvalificeret gæt.\nMen Hr. Møller reagerede i hvert fald med rettidig omhu, dvs. før den siddende Fondskommission havde gjort sin betænkning færdig. Han flyttede diskret fonden i tide for at undgå beskatning. Først i maj 1982 blev Justitsministeriet og Nationalbanken underrettet om hans egenrådige og lovstridige ændring i fundatsens bestemmelser om hjemsted og flytningen fire-fem måneder tidligere.\nDer var tale om ren skatteflugt med mulig virkning på andre fonde, der kunne fristes til at følge eksemplet. Derfor vakte den meget nationale Hr. Møllers ulovlige initiativ bekymring i Nationalbankens direktion, især hos direktør Erik Hoffmeyer. Det kunne skabe præcedens for mange af de 12.000 danske fonde med katastrofal effekt på den dengang nødlidende betalingsbalance. Danmark nærmede sig »randen af den økonomiske afgrund«, som den socialdemokratiske fhv. finansminister Knud Heinesen udtrykte det. Derfor modsatte Nationalbanken sig flytningen og greb i sommeren 1982 til det usædvanlige at spærre Familiefondens konto i Den Danske Bank for udbetalinger. Til Hr. Møllers vrede. Han anlagde sag og tabte den senere ved Landsretten og appellerede dommen til Højesteret.\nFondskommissionens betænkning kom, og et borgerligt regeringsskifte med Poul Schlüter fulgte allerede i september. Den planlagte lovgivning blev gennemført, selv om de borgerlige partier oprindelig havde protesteret mod det socialdemokratiske lovforslag. Nu var de selv ved magten. Og også borgerlige har et standpunkt, til man tager et nyt. Beskatningen af de erhvervsdrivende fonde blev gennemført, men nu i modificeret form efter solidt lobbyarbejde. Den da nødlidende betalingsbalance blev reddet fra endnu mere nød. Efter modificeringen opgav Hr. Møller både flytningen, skatteflugten og appelsagen ved Højesteret.\nTil de tvivlsomme metoder hører de diskrete udfoldelser i konkurrencebegrænsningens ædle kunst. De er så lukrative. I en række tilfælde har det godt nok givet A. P. Møller internationale millionbøder for karteldannelse og ulovlige, hemmelige prisaftaler (i luftfart med SAS-Mærsk Air og i skibsfart med rederierne) – men typisk nok ikke bøder fra danske myndigheder. Eller senest Mærsk Gruppens udnyttelse af krig og kaos i Irak med den juridisk tvivlsomme overtagelse af oliehavnen Khor az-Zubayr efter Saddam Husseins militære nederlag.\nLukketheden støttes af en stærk korpsånd og en upside-down personlig ledelsesstil. Det blev diskuteret, om Mærsk Mc-Kinney Møller var personlig ansvarlig for gruppens forretningsmetoder og vidende om sådanne ’smuttere’. Med skibsrederens ’rettidige omhu’ er det sandsynligt, at han var vidende. Det er karakteristisk, at med fyringen af Jes Søderberg og andre i direktionen er der sket en reel, men diskret udrensning. Den er blevet fulgt op af udnævnelsen af en mand uden for koncernen Nils Smedegaard Andersen fra Carlsberg. For ham lykkedes det at overvinde skibsrederens modstand mod at lukke Lindø-værftet, og Smedegaard har også i de senere år taget hul på en fornyelse på flere områder, hvor koncernen med Hr. Møller var stivnet i en anden tid: den lukkede tilgang til presse og offentlighed og den defensive holdning til klima- og miljøtiltag som to af de tydeligste eksempler.\nHr. Møller kunne også gøre det helt uventede. Således da han gentagne gange gennem årene offentligt luftede sin nationalt betonede skepsis over for EF/EU og de europæiske integrationsplaner. Til irritation for skiftende regeringer. Eller i midten af 1990’erne da det J. Lauritzen-ejede Ålborg Værft leverede en ordre på rør til olie- og naturgas-aktiviteterne i Nordsøen. Rørene var behæftet med alvorlige fejl og kunne have kostet den i forvejen kriseramte Lauritzenkoncern dyrt. En telefonopringning fra Lauritzen-koncernens daværende formand, nu afdøde økonomi-professor og tidligere overvismand Karsten Laursen gik glat igennem. Hr. Møller droppede efter mødet generøst kravet mod sin gamle rival-koncern og modstander. Kravet kunne løbe op i et trecifret millionbeløb.\nHr. Møller var som virksomhedsleder en konservativ traditionalist, ubestrideligt dygtig, med udpræget politisk-taktisk sans, flittig, krævende og hård bag en venligt smilende og ordknap facade. Privat havde han ry for også at kunne være særdeles charmerende. Utvivlsomt var hans hustru Emma, barndoms- og skolekammeraten, som han giftede sig med efter hendes første mislykkede ægteskab i 1940 med en bifil advokat, en stærk støtte. Hendes død i december 2005 var et afgørende tab for den aldrende skibsreder.\nHan holdt sig uden for alt organisationsarbejde, ubundet, undtagen en prestigegivende post i IBM’s internationale bestyrelse i en periode. Han koncentrerede sig om og prægede sin virksomhedsgruppe, var bevidst om betydningen af magt og skiltede ikke unødigt med den. Men han brugte den dygtigt og diskret. Med den nødvendige brutalitet og dobbeltmoral, også uden for sine virksomheder. Styret af viljen til at gavne først sig selv og sine, dernæst virksomhederne i sit forretningsimperium og endelig fædrelandet. Det sikrede ham dronningens bevågenhed. Også gennem Almenfondens store donationer til restaurering af nationale monumenter som Fregatten Jylland, Kastellet og Kastelsvolden samt til støtte for kulturelle og nationale aktiviteter.\nMøller var ikke nogen stor demokrat, men han besad det talent og de egenskaber, der er nødvendige for at hævde sig i moderne big business hjemme og ude i verden. Han havde en vision og fortsatte med succes faderens arbejde. I rækken af succesrige danske erhvervsmænd med en varig indflydelse på samfundet og som et forbillede for mange yngre placerede Arnold Mærsk Mc-Kinney Møller sig i rækken efter C.F. Tietgen, H.N. Andersen og sit eget forbillede – faderen. Han blev en ganske imponerende samfundsstøtte. I Henrik Ibsensk forstand på godt og ondt.\nOle Lange er historiker, journalist og forfatter. I 1970’erne dækkede han erhvervsstof for Information\n16. april, 2012 - 20:29\nOle Lange mangler lige og berette om den efterretningsrapport, som Mærsk fik produceret om Preben Wilhjelm, der var en af de mest skeptiske vedr. konsessionen på Nordsøolien.\nHer arbejdede Mærsk sammen med lyssky kriminelle.\n16. april, 2012 - 21:11\nTak for det, Ole Lange. Tiltrængt på dagen.\n16. april, 2012 - 21:24\nOle Langes beskrivelse er fint nuanceret, og kommer godt rundt. Og husker også, at Maersk fortsat er en af verdens helt store våbentransportører. Det ville nok have udløst vrede hos skibsrederen.\nGlemmes må heller ikke, at AP Møller med rettidig omhu hjalp diktatorer, fx både i Irak og i Libyen. Saddam Hussein fik sig en våbenfabrik med dansk udstyr, bygget midt under krigen med Iran. Og Gadaffi et tilsvarende stort kemisk anlæg ved Tripol, bygget af AP Møller med fastboende danske teknikere. AP Møllers DISA-fabrik leverede våben til alle, der ville betale. Ligesom under faderens ejerskab, hvor tyskerne var gode kunder under Besættelsen. Profitten var vigtigere end det nationale sindelag...\n16. april, 2012 - 21:56\nHusk, at Mærsk var ikke en ener, men blot en af mange kapitalister, der frækt overskrider alle moralske normer om anstændig menneskelig opførsel. Firmaets kapital hviler på lig og elendighed.\n16. april, 2012 - 22:09\nDer var engang et lille kongerige, som havde fundet olie i havet. I sin uransaglige klogskab forærede Kongeriget retten til at udvinde olie i den danske undergrund til sin loyale tjener, hr. Møller, der både var skibsreder og havde god forstand på regning.\nDet viste sig at være en gave, som hr. Møller forstod at forvalte vel.\nFørst hev han så meget olie ud af den danske undergrund, som han kunne, og som ved et trylleri steg oliepriserne på verdenmarkedet med 300 procent. Den forstandige Hr. Møller skyndte sig at sælge sin olie med så god profit, at han kunne hive endnu mere olie op af den danske undergrund - og tilmed også lidt i fjerne olierige lande. Olieprisen blev ved med at stige og stige, og hr. Møller tjente flere og flere penge.\nI sin iver for at tjene sin Dronning og sit land købte han pengemaskinen Danske Bank og pengetræet Føtex. Trylleriet vil ingen ende tage. Pengene strømmede ind i en så lind strøm, at ingen pengetank i Kongeriget var stor nok til de mange penge.\nHr. Møller, vidste nu pludselig ikke hvad, han skulle bruge flere penge til, så udbyggede sin flåde, købte fabrikker og butikker. Han fik bygget nye hovedsæder til alle sine nye forretninger, så entreprenørerne i Kongeriget fik travlt, og en skønne dag var alle i Kongeriget - måske på nær Kongefamilien - på den ene eller anden måde afhængig af af hr Møllers foretninger - som forbruger, som lønarbejder, som kaptajn.\nSådan blev hr. Møller Kongerigets mægtigste mand, og da han døde som en gammel mand, var der ingen, der rigtigt vidste, hvad de skulle mene.\nDet er ganske vist, vi blev alle svin for hr. Møller.\n16. april, 2012 - 22:27\n"En flot formel kulmination på Hr. Møllers karriere, når nu adelsvæsenet blev afskaffet i 1849."\nAdelsvæsenet blev ikke afskaffet i 1849.\n16. april, 2012 - 22:52\nHusk nu, han var Ridder af Elefantordnen og bør derfor omtales som "Hans Excellence". "Hr." er ikke tilstrækkeligt.\n16. april, 2012 - 23:09\n"en upside-down personlig ledelsesstil"\nStod han på hovedet?\n17. april, 2012 - 00:26\nBesynderligt har formiddagsbladet B.T. igennem flere år kørt en hyldestkampagne for Hr. Møller (de valgte at præsentere ham som "Mærsk"), fordi han levede længe - og ikke bare fordi, Lars Løkke havde sagt, at det skulle danskerne, men fordi han levede sundt og enkelt og arbejdede flittigt! Nu straks efter hr. Møllers bortgang lancerer B.T. Asger Aamund som læserens nye forbillede - han er endnu en gang ved at løse kræftens gåde i USA. Rigdom er sundhed, og sundhed er rigdom.\n17. april, 2012 - 06:17\nFint nok af Lange, hvis sympatier og det modsatte er velkendte.....\nUagtet, at folk i disse spalter med den forventelige smålige brødnid nedgør manden mest muligt, kan ingen vist benægte, at den koncern har bidraget til samfundskagen i bredeste forstand på et niveau ingen blot kommer i nærheden af, omend Frank Aaen med flere synes, at bidraget skulle have været endnu større :o)\n17. april, 2012 - 07:48\nDet er aldrig sundt at være næsegrus forblændet af de såkaldte store mænd. Det gør en let at udnytte.\nAt mærsk er et forbillede for det (krypto)facistiske heppekor udgjort af blå stue, det er vist meget naturligt, men at vi andre skal til at trækkes med en mytisk figur, det gider jeg i hvert fald ikke finde mig i.\nJeg synes ikke forbrydelse skal betale sig, blot fordi det bliver gjort i stor nok skala og jeg synes ikke at nogen, der lever af at andre mennesker dræber hinanden og har usle forhold, fortjener hyldest i det omfang Mr. Burns får det.\n17. april, 2012 - 08:25\nJeg er ikke næsegrus beundrende overfor nogle andre end Leonel Messi, så jeg er helt enig, at det ikke er en farbar vej - helt redundant til blind ukritisk beundring af en vis partiformand fra Kolding ;o)\nDet ændrer dog ikke en tøddel ved, at den koncern har skabt danske arbejdspladser i 100tusindvis igennem et helt århundrede, hvilket jo også plejer at betyde en del for dig ;o)..... der var vist noget med kickstart (blev det i øvrigt til noget andet en småprutten fra en forældet plæneklipper !?)\n17. april, 2012 - 08:39\n@Thomas - Hr. Møller har nedgjort sig selv ved som i mine eksempler på smålig vis at satse på våbensalg til diktatorer, oven i købet uden at der var megen profit at hente. Som nordmændene har vist, kan et statsligt selskab bidrage voldsomt mere til samfundskagen, end de smuler Møller gav fra sig, mens han snablede danskernes olie op af vor fælles undergrund.\nMøllers flåder sviner en anelse mindre, end udvalgte andres. Men blev alligevel grundlaget for Danmarks største miljøløgn, hvor regeringen op til COP15 uafbrudt bralrede om, at Danmark kan skabe vækst uden at svine mere. Væksten var baseret på Møllers ubestridte dygtighed på verdenshavene, der tælles op i Danmark, men de mange flere skibes tunge dieselrøg regnes ikke med. Elegant fusk - men regeringen kunne ikke få lov til at regulere skibsrederens udslip.\nDet siger meget om skibsrederens samfundsopfattelse, at han oven i alt det andet hævede folkepension. Den er ikke noget, man får automatisk - han har omhyggeligt søgt om at få den. Hans operahus med mere er rent lommeuld sammenlignet med de skattefradrag, han samtidig med rettidig omhu sørgede for. Da driften er ved at trække borgerkulturen i sænk, bør huset i stedet anvendes til aflåst mausoleum for Møller.\n17. april, 2012 - 08:51\nMht. Moral og samfundsansvar kontra fortjeneste:\nKrigens købmænd, Berlingske Tidende 2.12.2000. Artikel om bogen: Det ømme punkt, Information, 30.11. 2000.\nPolitiken, 17.4.2012: "Da Berlingske Tidende i 1999 bragte en række kritiske artikler om dansk erhvervsliv under besættelsen, herunder skibsredder A.P.Møllers økonomiske interesser i Riffelsyndikatet, som leverede våben til tyskerne, blev sønnen rasende.\nHan vogtede livet igennem nidkært om faderens eftermæle, og han reagerede på artiklerne ved at sælge de aktier, som rederiet havde i Det Berlingske Officin. Alle aktionærer fulgte efter, og Det Berlingske Officin blev overtaget af norske Orkla. I den situation kunne al snak om ansvar over for fædrelandet være det samme".\n27.4. 2005, Contract Quagmire in Iraq af David Phinney\n31.1. 2006, Iraqi Port Weathers Danish Storm af Lotte Folke Kaarsholm mfl.\n25.7.2007, Da Mærsk besluttede at smide fløjshandskerne, Information\n15.6.2007, Mærsk tjener mia på USA's krige, Politiken\n3.1. 2012, US Department of Justice:\n4.1.2012, Mærsk erkender fejl ikke svig, Børsen\n17. april, 2012 - 08:56\nFanø-Svendborg? Kom bedstefar ikke fra Rømø ??\nog forklarer dette ikke netop optagetheden af Sønderjylland og Sydslesvig ?.\nTil Ole Lange: Fantastisk fin artikel.\nSober, informativ og fornuftigt vægtet i alle henseender.\nEksemplarisk ud fra de højeste standarder.\n17. april, 2012 - 09:00\nNationens store søn er død\nDen mand, der våbenhviler brød.\nHan stjal vor olie, snød i skat\nFor ham var lov og orden pjat.\nMen hvordan kan det dog gå til\nat han ku' få det som han vil?\nJa, det er enkelt, han var kæk\nog gav til Venstre penge væk.\nTabet af den store mand\nkan snildt udholdes af vort land.\nHans død forandrer intet for\nhans kapital endnu består.\nI kisten nu han smiler kækt\nhistoriens største tyveknægt.\nForbrydelsen betalte sig;\nen helgenkåring er på vej!\n17. april, 2012 - 09:16\nBrechts Drei groschen-oper genopført!\nHold nu kæft med al den benovelse over Mæsk. Han var en benhård kapitalist, der skrev sine egne love og regler, og som fik folk til at lægge sig fladt ned i almueagtig underdanighed. En feudalfyrste i det 20. århundrede, der sked på samfundets alm. spilleregler. Skal en sådan person virkelig hyldes for gang på gang at have fulgt sin egne interesser?\nJa, det er sådan set en sindssyg umoralsk verden, som vi lever i.\nPå tværs af godt og ondt.\nI min optik burde et menneske som Preben Wilhjelm have elefantordenen - absolut ikke Mærsk.\nMen sådan er verden ikke. Sokrates og Jesus var heller ikke ligefrem populære i deres samtid.\nSådan er den sociale verden så uretfærdig...\n17. april, 2012 - 09:31\nJens Peter H:\nJo, Peter Mærsk Møller er født på Rømø::\n17. april, 2012 - 10:18\nDejlig grundig og velskrevet artikel.\nSelv med fem års intensive arkitekturstudier i bagagen og en ellers ret pålidelig dømmekraft, når det kommer til bygningers herlighedsværdi, kan jeg ikke blive enig med mig selv om hvorvidt det er Hr. Møller eller Hr. Larsen der havde/har fat i den lange ende, når det kommer til udformningen af Operaens facade og selv om jeg er helt på det rene med Larsens faglige kapacitet, som arkitekt og professor, siger et eller andet siger mig Hr. Møllers grill er mere tidsvarende end Henning Larsens transparente glasfacade, som den forelå på tegnebordet. At kæmpe den sag igennem er, alt andet lige, ret imponerende af en lægmand som Hr. Møller.\nSom Operaens facade fremstår idag, er der noget på én gang futuristisk og vintage rock´n roll over den halvtredseragtige kølergrill - kvaliteter, der sammen med de tre Chriistianiakugler i foyeren (Eliasons lamper), peger på en meget bredere anvendelse af bygningen en hvad der har stået i oplægget. Det kan man jo som operaskeptiker og nyder af rytmisk musik kun kan bifalde. Måske er der ligefrem tale om endnu en omgang rettidigt omhu, omend den måske kun har været intuitiv? Resultatet er i hvert fald, lidt ligesom med Amaliehaven, der også delte vandene, ikke helt uden evner.\n17. april, 2012 - 10:57\nskal vi nu ikke lade mærsk ligge i sin grav og acceptere at som menneske var han måske ikke så meget mere enestwende end så mange andre bortset fra i kraft af sine penge.\nDet er svært ikke at slå over i en hel masse økonomisk/politisk kritik af manden, som han uden tvivl fortjener, men jeg vil meget hellere lade ham ligge fredeligt i sin grav, eller komme godt i den hvis han ikke er der endnu, end at sidde og læse en hel masse nekrologer om en der uden tvivl mest har haft en negativ indflydelse på verdens gang, i hvert fald set med ikke-konservastive øjne\n17. april, 2012 - 15:17\nMærsk til barnebarn sidste år på Farimagsgade:\nDet var vel nok flot unge mand – du venter pænt på din far som du skal.\nSelv tak, kan De have en god dag. Sikke en sød dreng De har der.\nHvem var den gamle mand, far?\nDet var Danmarks rigeste mand.\nOrv, kunne han så købe hele vores gade?\nHan kunne købe alle huse i Kartoffelrækkerne, skat.\nBarnebarn, hører om dødsfaldet:\nFar, en dag vil jeg også være så rig, at jeg kan give alle børnene en flot skateboardbane\n17. april, 2012 - 15:41\n18. april, 2012 - 00:21\nÅbenbart har Mærsk-fonden også givet penge til en skateboard--bane? Hvorfor mon det?\nOg jeg er såmænd ganske sikker på, at netop denne skateboard-bane er udført i bedste kvalitet - ligesom den chokolade Hr. Møller efter sigende holdt så meget af. Om det siger noget om personligheden, at den var letbitter er ikke sådan at sige - men måske...\nAng. Operaen er der to ting at sige her; Henning Larsen blev udpeget som arkitekt; han vandt ikke en arkitekt-konkurrence. Bygherren har i dette tifælde altid det sidste ord. Og ja, tænk, jeg mener bestemt hr. Møller havde påtænkt at bygningen også skulle bruges til andet end Opera. Men så vidt vides er det ikke muligt at komme ind og se den, medmindre man har købt billet til en -ehm- opera?\nOg i hvilken forbindelse har Ivan Gullev mon mødt hr. Møller?\nAng. Operaens udseende - synes jeg den ligner et skib, et futuristisk skib, ganske vist, men dog et skib, det var den anden at sige om Operaen.\nMærsk betyder vist Marsk som i Marsk Stig (Finderup Lade og alt det der); hvor har Mærsk-slægten retten til at bære navnet fra, er der en forbindelse til Marsk Stig her eller hyr? Bare en tanke - en uhyre interessant tanke....\nEn tredje ting om Operaens glasfacade er vel den, at Hr. Møller (ligesom jeg forøvrigt) er godt og grundigt træt, af alle post-moderne arkitekter bygger det samme, mægtige bygninger i stål og glas. Nå ja, undtaget taget åbenbart. i DR-udsendelsen om hr. Møller kom det jo frem, at han, da han hørte, at de havde tænkt sig at anvende tagpap, spurgte: "Nå, er De nu sikker på, at det er en god idé? Skulle vi ikke hellere finde noget som holder længere?" Se, i modsætning til andre bygherrer gik hr. Møller nemlig aldrig på kompromis med kvaliteten.\nOg hvad angår det de sejler, så er det jo kundens private ejendom/hvad der er indeni/ det spørger vi aldrig om/. Taget fra Ulf Pilgaards morsomme satiriske, glim i øjet sang om A. P. Møllers Opera i Cirkusrevyen 2005. Og selvfølgelig på melodien til:When I was a Lad eller Ruler of the Queen's Navy.\n(hint: sangen optræder i Pinafore og hedder noget med kors og bånd og stjerner på).\nMen Ruler of the Queen's Navy.....er nu meget passende...\n18. april, 2012 - 13:01\nSå igår et program om redningseskadrille 722. De landede på den af Mærsk sponsorerede landingsplatform på toppen af Rigshospitalet. Jeg kan huske i "gamle dage" da helikopterne med store gener til følge måtte lande i Fælledparken. Så tak til Hr. Møller for dette.\n18. april, 2012 - 13:18\nDavid - jeg bliver da også altid glad, når der drysser smuler ned fra de riges bord. Ikke mindst som i USA, hvor de abnormt rige driver deres helt egen ulandspolitik, ofte på et overmåde uigennemtænkt grundlag. Også Møller bestemme selv over de mange penge, han har fået for at sælge vores allesammens olie - på så lukrative kontrakter, at alle konkurrenterne er dybt misundelige.\nMen Møller er faktisk tvunget til at dele en smule ud af den del af formuen, som han lusker ned i danske fonde af skattehensyn. Med skibsrederens voldsomme formue er det hårdt arbejde at få spredt det absolut nødvendige på den pressemæssigt mest synlige måde. For øvrigt er det småtræls at bo tæt på helikopterens landinger på hospitalet, som i øvrigt overraskende nok ofte ser ud til at være militærets.\n18. april, 2012 - 20:23\ngad vide om samfundet kan bære mange af den slags "samfundsstøtter"?\n19. april, 2012 - 08:56\nJeg forstår, der kan være operationelle, strategiske eller politisk tiltag fra Hr. Møllers side, man kan være uenig i, men at klandre manden for at tænke på sig selv og sin familie først, det har jeg svært ved at forstå kan være et kæmpemæssigt problem.\nDerudover har jeg svært ved at forstå, at manden ikke måtte bruge sine penge som han lystede, og hvorfor de mange "bitre" medskribenter føler et behov for at disponere over andre folks penge.\nOmkring Nordsøolien, er det jo uomtvisteligt, at staten indgik et "ægteskab" med A.P. Møller-Mærsk, der investerede et ikke ubetydeligt beløb i at udvinde olie fra en undergrund, der er yderst svært fremkommelig, og som krævede udvikling af nye boremetoder, som nærmest var hidtil ukendte! Og lad mig lige skære det ud i pap, hvad enten, man kan lide det eller ej, så har man en forventning om at tjene penge på sine investeringer, når man har en privat virksomhed - hvadenten man hedder Hr. Møller eller noget andet ...\n19. april, 2012 - 11:19\nDet er nu engang en skandale, at det offentlige brød alle regler om udbud ved hyringen af Henning Larsen. At man lod Mærsk være bygherre på et projekt, der i det lange løb skulle falde tilbage til det offentlige midler. Det er ikke et godt eksempel i ulande, hvor mineindustrier netop selv vil bestemme hvor jernbaner og havne skal ligge og stå for udførslen. For, som de siger, de kommer med pengene. Og det er forargeligt, selvom de kun selv er brugere, her er så mange andre brugere, os operagæster. Nej, tag til Malmö min ven, der er Storan anderledes demokratisk.\n19. april, 2012 - 11:34\nDet forløb er historie, men se om det ikke fortsætter med rigmanden og kongehusmæcen Fritz.\n19. april, 2012 - 15:32\nUden tvivl. Jeg er bare ikke helt klar over, hvad hr. Schur er ved at bygge på i et postuleret almenvels interesse.\nDet er også ret så irriterende, at man må leve med resultatet, og at hr. Møller havde så stor magt, at man ikke snakkede om de omkostninger, der fulgte, og som vi stadig døjer med. Der var faktisk folk, der var klar over faren, dengang Operahuset blev bygget. Men de blev fejet bort. I overiver byggede man så bagefter Skuespilhuset. Men det var selvfølgelig dengang Danmark kunne købe den halve verden.\n21. april, 2012 - 08:12\nSamfundsstøtte???? Manden har jo ikke ydet mere end han blev tvunget til. Samfundsstøtte indebærer i min verden at man yder mere end det. At man yder noget frivilligt. Et operahus som har kostet skatteyderne mange penge, er ikke et sådant. Eller de andre af hans såkaldte gaver. Manden lavede jo bare et monument over sig selv. Præcis som dem der byggede pyramiderne.\n21. april, 2012 - 09:18\nEn glo-begravelse i timevis på landets to konkurrerende tv-stationer--husk den begynder kl. 12--er vel også en måde at støtte samfundet på.\n21. april, 2012 - 18:08\nHerlige mindeord, fuld af Jantelovs finter. Noget man rigtigt kan lune sig ved.\nNej, Hr. Møller skulle ikke tro, at han var noget særligt!\n21. april, 2012 - 18:28\nTak, Alan Jørgensen, for dit rammende argument imod private virksomheder.\n21. april, 2012 - 19:43\nEn "imponerende samfundsstøtte", der har udmærket sig ved, at modtage en stor arv og have kvalifikationer til at tilegne sig merværdi og naturressourcer, har i dag taget afsked med hans tjenere, der har bukket, skrabbet og leveret slesk tale.\nMan bemærker jfr. tekst TV, at statsministre indenfor de sidste 30 år, var tilstede for at bukke og skrabe.\nHvorfor havde man ikke inviteret Anker Jørgensen -\nkan han ikke bukke så dybt for pengemagten?\n21. april, 2012 - 20:28\nKrause Kjær beretter i Berlingske:\n“Han ( Mc-Kinney Møller) fik ifølge lektor i virksomhedshistorie på CBS Steen Andersen sin koncernchef Jess Søderberg til flere gange at henvende sig til daværende rektor på Handelshøjskolen i København for at spørge, hvordan historikeren Ole Lange kunne være ansat, når han var så kritisk overfor A.P. Møller”.\n22. april, 2012 - 00:33\nA fogh is a fogh is a fogh.\nEn jøde er en jøde er en jøde.


Speak Out Spil gadget - den gode gaveidé\nHjem / Brætspil / Speak Out Spil\nVarenummer (SKU): 14214 Kategori: Brætspil\nSpeak Out Spil F.A.Q.\nHvad koster Speak Out Spil?\nDu kan købe Speak Out Spil for DKK 249.00\nSpeak Out Spil er et af de mange populære produkter indenfor gadgets og kostumer\nSpeak Out Spil fungerer rigtig godt som værtsgave. Toys & Games > Games > Board Games kategorien er næsten altid garanti for et smil på læben. CoolStuff.dk kan meget vel være den sjoveste webshop i Danmark, når der skal købes gaver. Speak Out Spil er med 90 dages returret godt sikret mod fortrydelse af dig køb. Har du som mange andre næsten opgivet at finde den perfekte gave, kan løsningen være lige her i form af Speak Out Spil, og så kan du med god samvittghed tage til fejringen. Så alle lige er med: Speak Out Spil kan du ikke gå galt i byen med som værtindegave. Gadgets er ikke seriøse, vil nogle få mennesker sige, og det kan være en af grundene til at der er nogle, der kan synes, at det er mærkeligt at købe gadgets som gaver. Det er dog en skrøne, og det skal ikke afholde dig fra at give gadgets i gave, det forholder sig egentlig på den måde, at mange folk har en holdning om, at gadgets er perfekte gaveidéer.\nSpeak Out Spil er et af mode produkterne i kategorien Toys & Games > Games > Board Games af mærket CoolStuff hos internetbutikken CoolStuff.dk. I dag er CoolStuff blevet meget populært, specielt i Danmark. Mange kigger efter tilbud på Speak Out Spil, og køber ofte hos CoolStuff.dk. Det er ikke så svært, den rigtig gode gave gør modtageren glad. Beslutter du dig for at give Speak Out Spil i gave, er du ret sikker på, at du bliver inviteret næste gang også.\nFordele ved at købe Speak Out Spil online\nDet er værd at huske på, når der shoppes online, begunstiges du af bedre rettigheder, som du ikke nødvendigvis får i fysiske butikker. Danske webshops skal jf. loven give 14 dages returret. når dine varer købes i en shop, og nogle webshops har valgt at give mere det er slet ikke ualmindeligt, at få 30, 60 eller 90 dages returret i dag. Når webshops har hele deres varekatalog liggende online, kan du se hele udvalget, og prissammenlignen er let at foretage, uden af være afhængig af, at det skal være tæt på din bopæl. Og du kan faktisk sammenligne priser så snart du lige har fem minutter, og sidder ved computeren eller med din telefon. Mange har allerede fundet glæde ved at købe online og slippe for, at døje med at få bugseret alle varerne hjem til dig selv. Efter at have afsluttet din handel, bliver dine varer sendt til dig, alternativt kan de sendes til dig arbejde, og det giver en god fleksibilitet for dig. Den irriterende kassekø undgår du ved at handle online så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst – vi gætter aldrig rigtigt alligevel.\n13 reviews for Speak Out Spil


Tilmelding til DM i hiphop – ……SMSe danselinje…… Svendborg Medie- & Sportsefterskole\nSå er holdet meldt til forårets DM i dans for efterskoler. Stilarterne i år er i en Hiphop klasse og en Free style – klasse, som er free style i betydningen at dansestilarten er fri, og man kan danse det man vil med sit hold. Først skal man igennem 3 (!) kvalifikationsrunder, derefter er det endelige DM i Nordjylland.\nHer kan rammerne for DM læses:\n Der er mulighed for at stille op i to forskellige kategorier:\nHver skole må stille op i hver kategori med max 2 hold, dog må de samme elever ikke bruges på begge hold. Dvs. hvis elev A B C D E F er på Hip Hop hold 1, så må disse ikke indgå på Hip Hop hold 2.\nDerimod må de samme elever godt deltage i begge kategorier.\nMinimum antal deltagere på ét hold er 6 elever. Max antal er op til holdet selv, dog skal der tages højde for scenestørrelsen.Konkurrencen\n Det tilstræbes, at konkurrencen afholdes i to runder i hver kategori. (Dette afhænger dog af antal til- meldte hold i kategorien). I første runde danser alle deres rutine i vilkårlig rækkefølge. De 6 hold med højest point efter indledende runder går videre til finalen. Her danses igen. Gamle point slettes, og der gives point på ny. Herefter placeres de 6 hold fra førstepladsen til sjettepladsen. 1. 2. og 3. pladsen annonceres. Der vil være præmier til de 3 bedste hold i hver kategori.\nInden konkurrencens start, skal alle hold have min. 5 minutter til hver rutine, hvor de kan afprøve scene og lyd. Dette kan gøres om morgenen på konkurrencedagen eller dagen før.\nDenne kategori er meget åben, hvilket betyder at stort set alle stilarter kan danses i denne kategori.\nDet er også tilladt at bruge rekvisitter i denne kategori, dog skal rekvisitterne kunne fjernes fra scenen igen på 1 min. (derfor er vand, glimmer, støv, olie osv. ikke tilladt), da dette vil gøre underlaget glat og usikkert for danserne.\nBedømmelse af Freestyle\nDommerne bedømmer ud fra nedenstående kriterier:\nHver dommer kan give op til 10 point under hvert kriterier – dvs. at der i alt kan opnås 60 point fra hver dommer.\nHoldmedlemmernes bevægelser skal hovedsagligt udføres synkront. Hastighed, ti- ming og udførelsen af bevægelserne skal udføres af alle holdmedlemmer i fælles- skab. Smide/kaste eller eksplosive bevægelser er tilladt.\nFormations- og niveauskift\nHoldet skal tilstræbe unikke, komplicerede og udfordrende formationer, partnerar- bejde bevægelser og mønstre. Brugen af hele scenen vil også indgå i dommernes vurdering.\nRutinen bør inkludere tre niveauer af bevægelse (lav/mellem/høj).\nSværhedsgrad, Kompleksitet og teknik\nSværhedsgraden er målt på niveauet af alle holdmedlemmernes kunnen. Dvs. hvis alle holdmedlemmer laver en svær trinkombination, tæller det højere, end hvis kun nogle af holdets medlemmer laver det. Dommerne ser på om rutinens kompleksitet er høj eller lav, og om kompleksiteten passer til dansernes tekniske kunnen inden for stilarten. Det er tilladt at udføre spring, stunts, tricks etc. Hvis de udføres kontrolleret og forsvarligt.\nUdførelse og koreografi i forhold til tid og musik, samt holdets evne til at optræde synkront/samtidigt til musikken.\nUdstråling og Udtryk\nUdtrykket i dansen, musikken og tøjet skal hænge sammen. Dommerne kigger på dansernes performance som en helhed, hvilket betyder at udstråling også vægtes højt.\nKreativitet og Variation\nNytænkning og kreativitet skal tilstræbes i koreografierne.\nI denne kategori er det kun tilladt at danse Hip Hop.\nHip Hop er en meget bred betegnelse og dækker derfor over flere stilarter in- den for Hip Hop. Nedenstående er disse listet op.\nI denne kategori er det ikke tilladt at bruge rekvisitter.\nMan bestemmer selv, hvorvidt man kun har én stilart eller flere forskellige in- den for sammen koreografi. Vælger man flere stilarter, vil kompleksiteten naturligvis være højere.\nNew School Hip Hop stilarter: \n New Jack Swing\n House Dance\n New Style\n Ragga-Reggaeton/Dancehall  Steppin-Stomp-Gumboots\nOld School Hip Hop stilarter:\n Bboying/Bgirling (break dancing)  Locking\nBedømmelse af Hip Hop\nKategorien Hip Hop bedømmes med samme pointsystem som beskrevet under Freestyle.\nDer bedømmes ud fra samme kriterier.


nikola - Ord i Kontekst\n"Du har Brevet, som dit Bud har sendt dig fra Ypperstepræsten i Lamaklostret i Peking, og som meldte, at jeg kom," svarede Nikola, "og jeg har dette Symbol, som I har sendt mig." Her fremviste han den Stok, han havde skaffet sig fra Wetherell, og holdt han op, saa den anden kunde se den. "Og hvis dette er sandt, hvad vil I saa hos os?"\n"Farvel og Gud beskytte Dem!" Hun greb min Haand, og i næste Øjeblik følte jeg, at hun trykkede en lille Tingest mod dens Flade. Saa hævede Kulierne Bærestolen op, og straks efter gik de ned ad Gaden med den. Jeg ventede, til den var ude af Syne, og gik saa ind i Huset, hvor jeg saá Nikola gaa frem og tilbage med Hænderne paa Ryggen og Hovedet tankefuldt bøjet.\nJeg gyste lidt, som om jeg vaagnede efter en uhyggelig Drøm, og vendte mig hen imod Nikola, der iagttog mig med halvt lukkede Øjne. Efter at jeg var kommen helt til mig selv igen, tog han et Album fra Bordet og rakte mig det. "Se, om De kan finde et Fotografi af den Mand, De lige har set, her i denne Bog."\nSom jeg fortalte Dem i et Brev for nogle Aar siden, kom jeg ganske imod min Vilje i Forbindelse med en højst ejendommelig Person, der hedder Nikola. For et Par Aar siden forsvarede jeg en Mand, der gik under Navnet Kina Pete i vor Kriminalret for en Anklage for Mord, og jeg fik ham frikendt.\n"Det er to Aar siden, jeg havde den Fornøjelse at se Dem, Hr. Williams, og jeg synes ikke De har forandret Dem meget siden vi gav Mah Feng den Lektion i Seoul." "Naa, det har De ikke glemt, Dr. Nikola?" "Nej, lige saa lidt som Mah Feng, da jeg saá ham sidste Gang i Singapore," svarede min Ledsager leende. "Og hvad kan jeg gøre for Dem nu?"\nDet gjorde mig ondt for ham, og da han var gaaet, sagde jeg det til Nikola og spurgte paa samme Tid, om han ansaa det for klogt at gøre en Mand, der holdt éns Liv i sin Haand, til sin Fjende.\nDen samme indfødte Tjener, som havde lukket mig ind den foregaaende Dag, aabnede Døren og underrettede mig om, at hans Herre var hjemme og ventede mig. Efter at jeg var kommen ind, blev jeg ført til det Værelse, hvor jeg havde ventet ham den foregaaende Aften. Igen var jeg overladt til mig selv og mine egne Tanker i fem Minutter; saa gik Døren op, og Doktor Nikola traadte ind. "God Aften, Hr.\nSaa besteg Ypperstepræsten den lille Forhøjning i den fjerneste Del af Hallen og satte sig paa sit Dommersæde. Nikola fulgte ham og tog Plads ved Siden af ham, og straks efter viste der sig to høje Munke, som førte den Mand ind, der havde anklaget mig den foregaaende Aften.\nI al den Tid jeg var borte med Nikola, kunde vi ikke staa i Forbindelse med hinanden, og paa den Maade vilde vi kunne overbevise os om, at vore Følelser virkelig var ægte, og om vor Tilbøjelighed vilde vedvare. "Ak ja; men hvor jeg vilde ønske, at jeg vidste, hvad De har for," udbrød Gladys. "Jeg kan desværre ikke sige Dem det," svarede jeg. "Jeg er hindret af Løfter paa alle Sider.


1885-08-05 | J. F. Willumsen\nRefsnæs d. 5te Aug.\nKjære Willumsen, Tak for Dit Brev, som jeg modtog igaar og som jeg iøvrigt havde længtes efter og forventningsfuldt imødeset. Da jeg nu aabnede det og saa Brevet til Præsten's – som skal blive besørget i rette Tid – saa skal jeg ikke nægte at jeg troede, der forelaa et Resultat og tilmed et rigtig glædeligt Resultat, som Du ogsaa vilde gjøre Præstens bekjendt med. Naa, jeg saa jo snart, at det desværre ikke er saa vidt endnu og jeg gav mig saa til den ene Gang efter den anden at læse Brevet igjennem saa sov jeg derpaa i Nat og efter nu atter i Dag at have læst det igjennem tror jeg nok, at jeg har et saa nogenlunde Overblik over Sagernes Stilling, at jeg kan tale med derom, - Lad os nu begynde med Begyndelsen af Brevet. Du taler om de vexlende Sindsstemninger Du har været i. Ja det kan jeg saa godt være med til, men hvad Du skriver om den "Ligegyldighed, der efterhaanden udviklede sig til Had" saa tror jeg ikke\nrigtig paa den; i det mindste er det ikke det rette Navn. Kald det hellere; en vis Sløvhed der efterhaanden næres af en Slags Krænkelse ved Tanken om maaske at blive forsmaaet. Men Du kan tro mig – og det tror Du ogsaa, er jeg vis paa – en oprigtig Kjærlighed forvandler sig ikke saa let til Ligegyldighed og Had og hvis Du en Dag virkelig modtog en officiel Meddelelse af hendes Forlovelse med den anden, saa vilde Du næppe modtage den med Ligegyldighed, forudsat at Du virkelig holder af hende. Lad vær at tale om den Kjærlighed "som hun forsmaaede"; det ved Du jo slet ikke, om hun har gjort, og lad vær at tale om at kaste Din Kjærlighed over paa en anden, hvis der var én "som syntes smuk i Dine Øjne", for det mener Du jo ikke et Muk med; og kan Du end maaske bilde andre ind, at Du er saa letsindig at kunne vende Dig lige fra én ung Pige til en anden fordi Du tror, at den første "forsmaar" Dig, saa kan Du dog ikke bilde mig det ind. – Du har\ntalt med Frk. Thune. Meget godt! Skjøndt jeg begriber ikke Din Frækhed, første Gang Du er sammen med en ung Dame at spørge hende, hvad Indtryk en saa indirekte Hilsen, som den jeg sendte T.U (det var jo den Du mente, ikke?) havde gjort, om hun var bleven rød o.s.v. Frk Thune er naturligvis inde i T.U.s Fortrolighed og passer godt paa, at hun ikke svarer paa mere end det passer i hendes og hendes Venindes Interesse. Men gjør Dig gode Venner med hende. Mærker hun saa først lidt efter lidt, hvor stor Interesse Du har af at faa noget at vide og hvormeget der staar paa Spil for Dig, saa vil hun nok af sig selv give Dig et lille Vink, hvis der virkelig er noget sandt i hvad Rygtet fortæller. Det skylder hun ogsaa sin Veninde: ikke at udsætte hende for den Ubehagelighed at modtage en "Erklæring" fra Dig, naar hun allerede har bunden sig til en anden.\nDette kan Du jo nok forstaa. Det Middel Du omtaler til at opvække til Skinsyge hos hende, kan ganske vist føre til\nMaalet, men det er dog et lidt farligt Middel og man skal aldrig lege alt for meget med Ilden; saa brænder man let sine Fingre; Og tag Dig i Agt, at ikke det overdrivende Rygte skal bringe forvanskede Historier for hendes Øren, hvad der let vilde kunne skaffe Dig mere Vrøvl end Gavn og gjøre Dig Vejen længere. – Saa omtaler Du Samtalen, Du havde med hende paa Verandaen.\nJeg vil nu oprigtig talt sige, at den holder jeg ikke rigtig af; nej jeg synes egentlig heller ikke, der er Grund til at være glad over den; og Du fik intet at vide, Du kunde kun bruge Din Gjætteevne. Men Du kunde have faaet alt at vide, alt hvad Du behøvede og det uden at blotte Dig selv; og skal jeg sige Dig, hvordan Du skulde have opnaaet det? Du skulde have benyttet en stor Uforsigtighed hun begik i Samtalens Løb ganske anderledes. Først taler I om, hvorlænge hun bliver paa Samsø; Du mener at hun nok bliver der med det samme o.s.v. –\nSe det er nu meget godt alt sammen\nMen saa begaar hun den ubegribelige Uforsigtighed at blotte sig halvt ved at sige: "De har nok hørt noget i Byen" Havde Du nu været fiffig, saa havde Du ikke svaret som Du gjorde men paataget Dig en uskyldig forbauset Mine og sagt: "Hvilket? – taler man om noget i Byen?!!["] og saa havde hun staaet aldeles blottet og ved sin Uforsigtighed løbet sig en Stage i Livet. Saa var ét af to sket. Enten havde hun slaaet det hen i Spøg og fortalt ligefrem, at Rygtet havde smeddet hende sammen med den og den o.s.v. o.s.v., eller ogsaa var hun bleven forlegenx) x)Det kan du bande paa. og rød i Hovedet og vilde slet ikke have gaaet ind paa det. I første Tilfælde kunde Du have været rolig, saa havde der ingen Grund været til Bekymring; i sidste\nTilfælde var det øjensynligt at der dog var noget i, hvad Rygtet fortalte, og saa havde Du ogsaa været paa det rene med hvordan Du skulde forholde Dig.\nDet er dog noget skandaløst Blæk dette her, det bliver blegere og blegere. Dette Brev ser ud som det var skreven for hundrede Aar siden.\n- Efter dette lille private Hjertesuk gaar vi videre. –\nResten af Samtalen har jeg naturligvis ikke noget at udsætte paa, den var jo ført i en let og aldeles fri Tone og var jo kun at betragte som en Art Konversation. Du spørger om hvad Du nu skal tænke derom og hvorledes jeg vil løse Gaaden paa den smukkeste Maade. Ja kjære Ven, det vilde jo være let nok at finde en smuk Forklaring,\nen Forklaring der stemmer overens med vore Ønsker og Forhaabninger i denne Sag men den skulde jo ogsaa helst stemme lidt overens med Sandsynligheden; og Du kan jo nok begribe, at det er lidt vanskeligt for mig at danne mig nogen Mening derom. Af Ordskiftet lader sig intet udlede, dertil var Samtalen holdt i en altfor let overfladisk Form; det eneste var jo af hendes Adfærd og Minespil at slutte sig lidt til hendes Tanker. "Hun stod, rød i Kammen og med stort Smil og kastede sig forlegent fra den ene til den anden Side i Døren" skriver Du. - Gid hun havde ladet være med det.\nMan kan naturligvis ikke, naar man ikke har set dette men kun hørt det omtalt, danne sig en afgjørende Mening om hvem denne\nForlegenhed gjældte; den kan jo ligesaa godt have gjældt Dig, som den anden. Det maa Du jo bedre have kunnet dømme om, som saa dette Smil og i det hele saa hendes Adfærd. Men som sagt: Gid hun selv havde været ligesaa let og fri som Formen af Samtalen var det.\nJeg venter nu med Længsel Dit næste Brev; ja jeg vil endogsaa sige Dig, at jeg i denne Tid længes mere efter at høre fra Samsø end efter at høre fra Jylland og det er dog meget. For Resten har Du bragt mig lidt Fidtefadet med det Brev til Præstens, idet Du ikke har mælet et Ord om hvad Opholdssted Du har sat i Overskriften. Præstens vil naturligvis nok spørge mig om Grunden til at der kun var 4 Ører Frimærke paa Brevet og om hvor Du opholder Dig. Det vilde jo saa\nvære kjedeligt for mig at komme til at røbe at Du er paa Samsø, hvis Du vil have det fortiet fremdeles og paa den anden Side vilde det jo dog være lovlig frækt at stikke en Præst den Plade, at Du har skrevet det her paa Refsnæs, hvis Du saa har sat Tranebjerg i Overskriften.\nBlot et simpelt Spørgsmaal f. Ex af den gamle Apotheker: om hvor Du er henne, vilde sætte mig i en slem Forlegenhed, naar jeg vidste at Præsten havde et Brev med en Overskrift der maaske stod i Strid med den jeg opgav. Se, det er jo tidsnok, naar jeg afsender Brevet den 8de og naar jeg nu en af de første Dage gaar ned og besøger Kjørboe's, behøver jeg\nikke at komme der, før jeg har faaet nærmere Besked fra Dig om hvad Overskrift Du har sat i Brevet. Skriv derfor snarest. Lev vel, husk det Raad jeg gav Dig i mit forrige Brev og Motiveringen derfor, nemlig: Din skjæbne bliver ikke et Haar anderledes fordi Du venter i 8 Dage, og hvis hun siger ja om 8 Dage, siger hun ikke nej idag,\nI det jeg sluttelig beder Dig undskylde de tre forskjelligartede Lapper Papir – et for hvert af de tre Begreber, der skal staa Dig bi i Din Kamp: Tro, Haab og Kjærlighed – er jeg Din Ven\nModtagersted Tranebjerg (Samsø. Danmark)\nOmtalte personer William Kiørboe


Massage i hjemmet -\nLeder du efter en dejlig og hurtig måde at slappe af på efter en lang dag? Så overvej at få en professionel massage derhjemme, leveret direkte til din dør af en erfaren massør. Med sine mange sundhedsmæssige fordele, herunder forbedret blodcirkulation og reduceret stress og spændinger, er en hjemmemassage den perfekte måde at slappe af og forynge sig efter en lang dag. Uanset om det er en dybvævsmassage eller triggerpunksmassage, er du sikker på at finde den rette behandling til dine behov og dit budget.\nHvordan foregår en massage i hjemmet?\nEn professionel massage derhjemme er en fantastisk måde at slappe af og genopfriske sig efter en lang dag. Ved at bruge forskellige teknikker, herunder dybvævsmassage, triggerpunktmassage og svensk massage, kan en dygtig massør hjælpe med at forbedre cirkulationen, reducere stress og spændinger og fremme afslapning.\nNår du bestiller en professionel massage derhjemme, vil massøren medbringe alt det nødvendige udstyr, herunder et massagebord, håndklæder og olie. De vil også kunne give dig råd om, hvordan du får mest muligt ud af din massage, og hvilken type massage der passer bedst til dine behov.\nHvad er fordelene ved en professionel massage i hjemmet?\nDer er mange fordele ved at få en professionel massage i hjemmet, herunder:\n-Reduceret stress og spændinger\n-Kan hjælpe med at reducere angst og depression\n-Hjælper til heling af skader\nHvor meget koster en professionel massage derhjemme?\nPriser for en professionel massage derhjemme varierer afhængigt af massagens længde, massørens uddannelse, massagetypen og din beliggenhed. Du kan dog forvente at betale omkring 450 kr. for en times svensk massage og 600 kr. for en times dybdegående massage.\nHvordan bestiller jeg en professionel massage derhjemme?\nHvis du er interesseret i at booke en professionel massage, kan du gøre dette inde på en lang række hjemmesider heriblandt massage-valg.dk, som har mere end 150 massører tilknyttet. Med andre ord tilbyder de massage i hjemmet i hele landet.\nPrevious: Sådan giver du dine møbler et nyt look\nNext: UV-lys: Hvad er det, og hvad kan du bruge det til?


Ugens køb – H A V E H U S E T\nUgens køb\tJeg faldt over disse skilte til kun 10 kr. i Bauhaus den anden dag. De er ikke på dansk, men smukke er de, og de skal pynte i mit krydderurtebed. Lidt sjovt med schnittlauch og petersilie🙂\nJeg hedder Helle, jeg er 52 år og bor i Aalborg, den bedste by i Danmark. Jeg er gift med min mand, som jeg har kendt i 30 år, jeg er mor til 2 skønne, voksne børn og derudover er jeg 'mor' til vores dejlige Jack Russell Anton. På min blog skriver jeg om mit helt almindelige liv ;-) Min store interesse er håndarbejde, mest strik og hækling. Senest er vævning også kommet i spil, og jeg øver mig stadig. Derudover læser jeg meget, mest krimier, men også biografier finder vej til mit natbord. Om sommeren bruger jeg meget tid i min have, og så har vi en fin lille sejljolle, som vi elsker at sejle ud på Limfjorden i. Skriv meget gerne en kommentar her på bloggen. Du må også meget gerne sende en mail til helles.havehus@gmail.com\tVis alle indlæg af Helle Kjær\tAuthor Helle KjærPosted on 20. juni 201021. juni 2010Categories Haveliv, Set derude\tSkriv et svar Annuller svar\tSkriv din kommentar her...\nForrige Previous post: Skøn søndagsmorgenNæste Next post: Før ferie stress …


Ø-undersøgelsen - Plakat | DOF Fyn\nØ-undersøgelsen - Plakat\nNu er der kun godt en måned til at DOF-Fyns store Ø-undersøgelse påbegynder optællingerne på de fynske ikke-brofaste øer og udvalgte kystlokaliteter. Vi ser frem til mange spændende oplevelser og aktiviteter i felten, og til at projektet kan være med til at give et aktuelt overblik over de ynglende kystfugle i det fynske område.\nDet er vigtigt både for optællere og for DOF-Fyn, at der i forbindelse med feltarbejdet skabes gode relationer til ejere, lokalbefolkning og myndigheder. Optællerne vil derfor så vidt muligt kontakte ejerne af de øer og kystlokaliteter, som de besøger; i de tilfælde hvor der er mange ejere eller vi ikke kan finde ejeroplysningerne, så ønsker vi at gøre opmærksom på det forestående feltarbejde ved brug af den her viste plakat:\nPlakaten er tænkt anvendt til ophængning lokalt på nogle af de lidt større øer, som indgår i ø-undersøgelsen. Plakaten kan hentes HER.\nDu kan hjælpe os med at udbrede kendskabet til projektet og de aktiviteter, som kommer til at foregå i dit nærområde forbindelse hermed, hvis du vil sætte plakaten op lokalt eksempelvis ved havnen, ved den lokale købmand eller andre steder, hvor andre øboere kan se den.\nVi følger Naturbeskyttelseslovens anvisninger for færdsel, hvis ikke vi har opnået yderligere tilladelser fra ejeren af det aktuelle optællingsområde. Vi har naturligvis indhentet de nødvendige tilladelser fra myndighederne til at færdes i og foretage optællinger i områder, hvor der er indført adgangsbegrænsninger.\nVi ser frem til at optællerne mødes med velvilje og forståelse for deres aktiviteter med at registrere ynglefuglene.\nEngpiber er en af de fugle, som er let at registrere som ynglende både på sangen og på, at den varsler kraftigt. Ligeledes registreres yngleforekomst også hyppigt ved at Engpiberen iagttages med indsamlet føde til ungerne.\nAlle fotos: Steen Lauritsen


Krise i sammenbragt familie - læs, hvordan du tackler den her\nKrise i sammenbragt familie:\nHvad du kan gøre, hvis den rammer dig\nKrise i den sammenbragte familie er lige så sikkert, som at det bliver mandag, når det har været søndag. Det er slet ikke til at komme uden om. Så lad os lade være med det. Det interessante og konstruktive er, hvordan du forholder dig til den krise, du uundgåeligt løber ind i. Men lad mig starte med at slå fast, at kriser i den sammenbragte familie kan udmønte sig på forskellig vis. Nogle kriser påvirker begge parter lige meget, andre kriser påvirker direkte den ene part mest og den anden part lidt mindre, men fordi den første part er så påvirket, bliver den anden det også. Krisen behøver ikke at udspille sig hos os, før de har en voldsom effekt på os. Det får de også, hvis der er krise i barnets andet hjem. Derfor har jeg skrevet dette blogindlæg – til dig, der oplever kriserne på egen krop og ved, hvor ondt de kan gøre. Til dig, der gerne vil vide, hvad du kan gøre, for at komme igennem det her som et helt menneske.\nI blogindlægget kan du derfor læse om:\n✓ Kommunikation i parforholdet – ja, faktisk i alle relationer.\n✓ Hvilke udfordringer og problemer du kan opleve, når du lever i en sammenbragt familie – og hvordan du tackler dem.\n✓ Hvorfor jeres konflikter måske ikke altid handler om, at I er en sammenbragt familie – men nærmere jeres forskelligheder (som er helt okay og en del af livet).\n✓ Opdragelse i den sammenbragte familie.\n✓ Hvad du kan gøre, hvis kriserne vokser sig over hovedet på dig.\nKommunikation i sammenbragt familie – I kan faktisk blive stærkere af krisen\nLad mig lige slå fast, at kriser er svære at håndtere uanset, hvor god kommunikationen er i parforholdet og mellem de biologiske forældre. En krise er en krise. Vi kan lære noget af den, vi kan komme styrket ud af den, men den er hård, mens den står på. For alle involverede parter.\nMen netop god kommunikation er alfa og omega, fordi kriser er uundgåelige i den sammenbragte familie – og i livet generelt. Helt afgørende for den gode kommunikation er et oprigtigt ønske om at forstå den anden. At fjerne blikket fra sig selv og ”forstå mig nu tilgangen” til at udvise et nysgerrigt blik for den anden med et oprigtigt ønske om at forstå, hvad der er på spil ovre hos din partner.\n“Forstår jeg dig?”\n“Har jeg forstået, hvad der er vigtigt for dig?”\nDet gælder ikke kun din partner, men det gælder også barnets anden forælder, som du ikke bor sammen med. Der er ikke noget så sundt (og nødvendigt, hvis du spørger mig) som en gang imellem at sætte sig i den andens sted.\nHvad er vigtigt for ham eller hende?\nKonstruktiv kommunikation i parforholdet er kernen til trivsel, derfor har jeg også dedikeret et helt indlæg til netop det. Du finder mit blogindlæg om kærlig og konstruktiv kommunikation i parforholdet her.\nUdfordringer og problemer i sammenbragte familier\n– og hvordan du håndterer dem\nNår du siger farvel til kernefamilien, får du en række udfordringer og problemer med, du ikke ville opleve ellers. Jeg kan ikke komme ind på dem alle her, men jeg har listet et udsnit af nogle af dem, jeg ved, mange løber ind i. Du kan desuden læse mere om livet i en sammenbragt familie her.\n✓ Ændring i samvær\nJeg har endnu til gode at møde en ekstramor, der ikke med sin hjerne kan se og forstå det helt rimelige, nødvendige og kærlige i at sætte barnets tarv forrest, når det kommer til ændringer i samværet. Når det er sagt, kan det godt føles anderledes i hjertet.\nDet kan føles som om, du bliver kørt over, fordi du ikke har noget at skulle have sagt i dit eget hjem. At du bare må indordne dig under det, andre beslutter hen over hovedet på dig. Det er ikke rart. Faktisk er det utrolig ubehageligt. Lidt som at føle sig som gæst i eget hjem.\nPrøv at huske dig selv på, at nogle gange sker der bare ændringer, og det er sådan, det er. Jeg anbefaler alle forældre at tage deres partner, ekstraforælderen, med på råd, når der skal laves ændringer i samværet. Det er ikke ensbetydende med, at det bliver, som ekstraforælderen ønsker sig, men at blive lyttet til og taget med på råd er helt utroligt rart.\nOg præsentér også løsningen på en kærlig måde:\n“Barnets mor og jeg har besluttet, at …\nJeg ved godt, at det også har en stor påvirkning på dig.\nHvordan får vi det bedste ud af det?”\nDet er så rart at blive hørt og blive anerkendt, selvom det ikke går, som vi ønsker os. Tag ansvar for at forklare din partner det, så han forstår, hvad det betyder for dig.\n✓ Planlægning og (u)forudsigelighed\nI sammenbragte familier er det nødvendigt med en del planlægning og logistik-koordinering. Jeg anbefaler at have et ”løst” forhold til planer forstået på den måde, at det, du har planlagt, måske ikke helt kommer til at ske, sådan som du havde planlagt.\nDet har helt afgjort været en af mine største ekstramor-udfordringer. Alle de ændringer i planer og tilhørende uforudsigelighed har i den grad sat mig på voldsom prøve. At blive og være ekstramor er på så mange parametre det ultimative kontroltab.\nMit absolut bedste råd til dig er:\nPlanlæg det, du og I kan, og hav en fleksibel tilgang til ændringer såvel som uforudsigelighed, så lider din trivsel ikke på helt samme måde overlast, når der ændres i tingene. Igen.\n✓ Omskifteligheden fra uge til uge\nNår du lever i en sammenbragt familie, så skifter familien som regel struktur hver anden uge.\nFor nogle går den fra total tosomhed til familie bestående af et eller flere børn. Det kan være særligt svært for ekstramoren, der ikke selv har børn. Manden glæder sig vildt til at se sit barn og har nu de to (eller flere), han elsker allerhøjest under samme tag. For ham er det også en ændring, men ikke lige så voldsom, da han jo i sagens natur også har glædet sig til samværet – og derudover har savnet at være sammen med sit barn. Det har ekstramoren ikke på samme måde, så hun vil oftest føle det som en stor og kæmpe omvæltning, som hun uge efter uge skal finde fodfæste i. Her kan de forbudte følelser altså godt komme på besøg. Det er helt naturligt og okay. Netop de forbudte følelser kan du læse mere om her.\nFor andre består ændringen i at være én slags familie til pludselig at skulle være en anden slags familie. Og det kræver noget af alle. Ikke kun af ekstramoren. Også af det barn eller de børn, der skifter bopæl. Og de børn, hvis søskende nu kommer hjem igen.\nEt ofte overset aspekt er netop det med søskende. Hvis du har fået fælles barn med din partner, der har barn eller børn fra tidligere, så er dit barn heller ikke sammen med sine søskende hele tiden.\nSom med meget andet, der kan være svært og udfordrende, anbefaler jeg, at du og din partner taler om det. Også med børnene. Det er godt at sætte ord på jeres følelser og den stemning, I hver især mærker i hjemmet. Og eventuelt hvordan I opfatter forskellene. Der er oftest forskel på dine, mine og vores børn. Børn kan godt tåle, at der er forskel, hvis vi voksne kan. Og hvis vi kan tale om det på en konstruktiv og kærlig måde. Fantasien er altid værre og mere dramatisk end virkeligheden for børn.\n✓ Barnets savn af den anden forælder\nFor det barn, der ikke har begge forældre under samme tag, kan der nogle gange være et stort savn af den anden forælder. Det er svært for barnet. Men det kan også være svært for forælderen, der er sammen med barnet – for ikke at tale om ekstraforælderen. Her kan du godt komme til at føle dig utilstrækkelig, fordi barnet savner den anden så voldsomt. Det har ikke noget med dig at gøre, og det er vigtigt at huske på. Barnets savn er barnets savn, og det anbefaler jeg, at du tager kærligt hånd om. Hvad det savn gør ved dig som forælder eller ekstramor, anbefaler jeg også, at du tager dig kærligt af.\n✓ Samarbejdet mellem de to hjem\nJeg kender ikke nogen, der er uenige i, at det er vigtigt at have et godt samarbejde mellem de to hjem. Men hvad et godt samarbejde præcist er, kan der være meget delte meninger om.\nEn del ekstramødre står med oplevelsen af, at samarbejdet er ”godt”, fordi faren til barnet gør, som den biologiske mor vil have. Det betyder, at ekstramoren kan få følelsen af, at det bliver hendes bekostning. Og at han hellere vil sørge for, at den biologiske mor er glad, end at hans partner er det.\nFor manden handler det ofte om noget andet; nemlig at han gerne vil sikre sig, at barnet har det godt. Og det ved han, at barnet har, hvis barnets mor har det godt.\nDer er dog desværre masser af tilfælde, hvor der er en skævvridning i samarbejdet, og barnets biologiske mor har en uforholdsmæssig stor magt over relationen. Det er ikke godt hverken for hende, for barnets far eller for barnet. Og i øvrigt heller ikke for dig.\nEt godt samarbejde inkluderer en gensidig lydhørhed, en kompromis-søgende tilgang, respekten for forskelligheder og evnen til at tilsætte egne behov for en stund. Det ved jeg godt, kan være lettere sagt end gjort, især når ekskonen fylder for meget.\n✓ Krig mellem bioforældrene\nI nogle skilsmissefamilier er konfliktniveauet desværre så højt, at der er decideret krig mellem de biologiske forældre. Det er naturligvis værst for dem og for barnet, men det er virkelig også hårdt at være vidne til som ekstramor. På den måde bliver du ufrivilligt fanget midt i kampzonen.\nHer er der et par ting, der er ekstremt vigtige at være opmærksomme på i min optik:\n– Forsøg at afgrænse det bedst muligt, så du og I ikke ender med at give konflikten alt jeres bedste taletid. Snak om det i tidsbegrænsede intervaller.\n– Fokusér på det, du kan gøre noget ved – brug din energi og dit overskud på det, du kan influere på og lad resten ligge. Jeg ved, hvor helt utroligt svært det er. Jeg ved også, at det er vejen frem, hvis du ikke vil blive bitter og ædt op indeni.\nEr det ensbetydende med, at du accepterer en urimelig og uacceptabel adfærd?\nSlet ikke. Det er ensbetydende med, at du bruger din energi konstruktivt og (selv)kærligt. Mens du passer godt på dig selv.\n✓ Svigerforældrenes forventninger til dig som ekstramor\nNogle svigerforældre har også en meget stærk holdning til, hvor meget og hvad deres svigerdatter skal involvere sig i ekstrabarnet. Det er én udfordring. En anden udfordring er, at nogle svigerforældre stadig har en meget tæt relation til deres første svigerdatter, hvilket kan gøre det svært for den nye ”at komme til” og at finde sin plads. Hvis du kan mærke, at det er en stor udfordring, så prøv at starte med at tale med din partner om det, så I sammen kan finde ud af, hvordan I griber det an, så du kan være i det.\nKonflikter i sammenbragte familier kan blive udløst af flere ting\nDer er de konflikter, som udløses af, at det er en sammenbragt familie, du lever i. Det er nogle af dem, du netop læst om. Og så er der de konflikter, der bliver udløst af, at din partner og dig er forskellige og ser forskelligt på tingene.\nFælles for alle konflikter er, at de er ubehagelige. Min anbefaling til at håndtere dine konflikter er egentlig uafhængig af konfliktens oprindelse.\nKonflikthåndtering i punktform\n– Hold dig til den konflikt, I har lige nu. Hiv ikke alle mulige andre konflikter ind.\n– Tag ansvar for din del af konflikten.\n– Udvis oprigtig nysgerrighed for den andens synspunkt.\n– Lyt til det, der bliver sagt uden at afbryde.\n– Når du taler, så tal ud fra dig selv og dine følelser. Pas på med at lægge ord i munden på din partner.\nOpdragelse i sammenbragte familier kan være en bombe under den gode stemning og det gode samarbejde\nOpdragelse kan være et sprængfarligt emne – også i den sammenbragte familie. Det er sjældent, at begge forældre går helt ens til værks. Det gør de heller ikke i kernefamilier. Der bliver det muligvis bare mindre kritisk, da begge forælder har (nogenlunde) den samme kærlighed til og overbærenhed med barnet.\nDa jeg var ekstramor, men ikke selv mor, troede jeg, at en del af vores uenigheder og forskellige syn på tingene, skyldtes det faktum, at jeg ikke var mor, men ”kun” ekstramor. Da vi fik fælles børn, kunne jeg konstatere, at vores uenigheder ikke havde noget med, hvem der var biologisk forælder at gøre, men derimod noget at gøre med, at vi ser forskelligt på tingene, min mand og jeg. Det gør vi stadigvæk her 19 år efter. Vi er langt fra enige om alt. Og hurra for det. Men vi ved, hvordan vi skal tackle vores forskelligheder. Og det er rart – og en tryg følelse.\nI sammenbragte familier kan vi både være uenige internt i parforholdet, men også med den anden forælder, der muligvis opdrager markant anderledes. Og præcis dén forskellighed er barnet nødt til at navigere i. Og det er ekstraforælderen også.\nOpdragelse i den sammenbragte familie er et helt emne for sig, derfor har jeg også dedikeret et helt blogindlæg til det. Det kan du læse om i mit blogindlæg “Sammenbragt familie: Opdragelse og udfordringer” her.\nParforhold kommer i krise – men det behøver ikke være begyndelsen på enden\nI kernefamilier binder børnene forældrenes bånd tættere sammen. Den binding er der ikke i sammenbragte familier. Faktisk kan det nogle gange føles stik modsat. At det er børnene og jeres forskellige tilgange til og interesser i dem, der skiller jer ad.\nDet er en af de indbyggede interessekonflikter, der er på spil i sammenbragte familier, og derfor kommer parforholdet unægtelig i krise.\nEkstraforælderen og den biologiske forælder har ikke samme interesse i og kærlighed til barnet. Det er sådan, det er. Og det giver anledning til konflikter, kriser, skuffelser og diskussioner. Det kommer I ikke uden om. Det er en uundgåelig del af livet og dynamikken i den sammenbragte familie.\nMen det behøver ikke at være så slidsomt at håndtere, som det måske er nu. Med god krisehåndtering kan det blive lettere at håndtere, og I vil også opleve, at god kommunikation, nysgerrighed og forståelse kan forkorte krisens levetid og intensitet.\nDet er okay at bede om hjælpe – for eksempel i form af familierådgivning til sammenbragte familier\nUd fra et personligt synspunkt kan jeg ikke anbefale hjælp og rådgivning nok. Nogle betragter det som en falliterklæring. En del af mig forstår det godt. Jeg har også høje forventninger til, hvad jeg selv burde kunne overkomme. Men hvorfor slide sig igennem tingene, når du kan få konkrete råd, teknikker og værktøjer, der gør det lettere at være i jeres sammenbragte familie? Både for dig, din partner og børnene.\nPersonligt har jeg altid betragtet hjælp og rådgivning som en investering i mig selv og i kærligheden. Et signal til partneren om, at du er vigtig for mig, jeg vil gerne have, vi løser det her, og eftersom vi ikke selv kan (det kan de færreste), så lad os få noget hjælp.\nDu kan læse mere om min familierådgivning til par i sammenbragte familier lige her.\nJeg forstår godt, hvis du synes, det er en stor beslutning at søge hjælp. Og jeg forstår også godt, hvis en af grundene til, at du ikke har fået det gjort, er, at du er tvivl om, hvem du skal vælge.\nAf samme årsag tilbyder jeg en gratis afklaringssamtale (den kan du booke her), hvor du kan høre mere om min familierådgivning til par i sammenbragte familier, før du og I beslutter jer for, om det er noget for jer. Selvfølgelig vil du gerne have en god mavefornemmelse, før du beslutter dig. Det forstår jeg godt.\n← Ferie sammenbragt familie Forskelsbehandling af børn →


Det byggede miljø angår os alle. Byggeriet skaber rammen for trivsel og velfærd i hjemmet, på arbejdspladsen, i butikken og i institutionen. Vi har i Danmark 650 mio. kvadratmeter bygninger, hvoraf boliger udgør halvdelen. Boligen står øverst på udgiftsbudgettet i langt de fleste familiers privatøkonomi, hvor de boligrelaterede udgifter typisk udgør 20 pct. af husstandens forbrug. Produktionsværdien af nybyggeri, renovering og vedligeholdelse udgør årligt omkring 140 mia. kroner, og i 2009 var omkring 150.000 personer beskæftiget med nybyggeri, renovering og vedligeholdelse. Udvikling og innovation i bygge- og boligsektoren har således en helt afgørende betydning for vores trivsel, vækst og velfærd.\nStatens Byggeforskningsinstitut skaber og formidler forskningsbaseret viden om hvordan boligbehovet kan opfyldes og byggeriet forbedres, og det har instituttet gjort siden oprettelsen i 1947. Indsatsen er baseret på anvendelsesorienteret forskning i international klasse, og aftagerne er myndigheder, projekterende og udførende. SBi har gennem alle årene været kendt for sin uvildige position og sin stærke relation til praksis – bygge- og bolig-sektorens mange virksomheder og organisationer. Instituttets anvisninger er anerkendt i branchen for de præcise, bygbare løsninger der opfylder myndighedernes krav.\nSBi er en del af Aalborg Universitet og har været det siden 2007. Vi deler en række særlige værdier om kvalitet, tværfaglighed og formidling gennem samarbejde med erhvervsliv, myndigheder og med andre forsknings- og uddannelsesinstitutioner nationalt og internationalt. Det er SBi's ambition at styrke relationen mellem forskning og praksis yderligere gennem de kommende år.\nVores resultater gør en forskel: Vi skaber og kommunikerer tværfaglig og anvendelsesorienteret viden til beslutningstagere og praktikere som arbejder med byggeri, bygninger og boliger. Vi bidrager til den faglige udvikling i forskningen, både nationalt og internationalt.\nVi viser handlekraft: Vi bidrager med ny, kreativ og kritisk viden. Vi tager initiativer til nye forskningsindsatser, målrettet mod de praktiske behov i samfundet. Vi løser vores opgaver resultatorienteret og effektivt i overensstemmelse med samfundets og vores kunders krav.\nVi har fokus på kvalitet: Vi er en troværdig samarbejdspartner, der sætter en ære i at levere uvildig forskning af høj kvalitet på internationalt niveau. Vi udvikler løbende vores kompetencer for at sikre at vi er fagligt førende.\nVi samarbejder på tværs: Vi samarbejder med videncentre og forskningsinstitutioner nationalt og internationalt. Vi inddrager i vidt omfang bygge- og boligsektorens praktiske aktører i samarbejdet om vores forskningsprojekter.\nVi er fagligt engagerede: Vi deltager aktivt i debatten om emner inden for vores arbejdsområde. Dette gælder både i den samfundsmæssige debat og i forskningsmæssige diskussioner. Vi formidler vores viden bredt og bidrager til undervisning og uddannelse.\nVi skaber sammen en god arbejdsplads: Vi lægger vægt på at fremme et godt arbejdsmiljø, hvor alle medarbejdere uanset alder og køn trives i alle livets faser og har en fælles forståelse for vores mål. Vi har et levende forskningsmiljø med stærk samhørighed på tværs af de faglige specialer. Vi støtter hinanden i det daglige og fremmer den enkeltes udvikling.


folketidende.dk - Lolland og Falster samlet et sted - Forside - Ugeavisen Guldborgsund - Håndplukket genbrug med mere\nMichala Tved åbner Aastrup Gaardkram på søndag med julestue, hvor der bydes på kaffe, glögg, julekager og masser af julestemning\nHåndplukket genbrug med mere\nAastrup Gaardkram åbner på Bringseregård på søndag.\n15. december 2021 kl. 14:00 Af Manfred Sørensen\nÅSTRUP - Du finder genbrug med nostalgi, fed patina og fuldendt design. Alt lige fra retro til fransk landstil. Vi går ind for bæredygtighed, mindre madspild og bedre klimaaftryk, hvilket vi tænker ind i alle hjørner af butikken.\nSådan lyder det fra Michala Tved, der søndag med en julestue fra klokken 10 til 16 åbner sin nye butik Aastrup Gaardkram på Bringseregård belliggende Bringserevej 6.\nMichala Tved er fornylig flyttet fra et rækkehus i Fensmark til gården i det falsterske.\n- Jeg har haft et stort ønske om at gøre min hobby til mit erhverv. Med en gårdbutik, kan sælge det genbrug jeg ikke kan lade være med at finde på markeder og jeg kan være kreativ med sy-projekter eller med sten og drivtømmer jeg samler. Jeg kan sælge planter og afgrøder fra gården, som jeg selv får i overskud. Derved kommer der hele tiden nye ting i butikken. Vi elsker alt med en god historie og glæder os til at give dig en god historie med hjem, siger Michala Tved.\nVidere fortæller hun, at butikken vil have årlige events der følger årstiderne relevante emner. Arrangementerne finder man på vores hjemmeside, hvor der også står hvilke markeder vi vil være på. Butikken vil være åben hver fredag fra klokken 12 til 17 og efter aftale.


Kampen om Tibberup Mølle - Espergærde Byforening\nKampen om Tibberup Mølle\nI år 1700 gik svenskekongen Karl den 12. sammen med en stor angrebsstyrke i land ved stranden neden for Tibberup Mølle. Efter nogle korte træfninger med en underlegen dansk styrke lod Karl opføre en større befæstning af bakken omkring møllen. Hans plan var at indtage København, der stort set var forsvarsløs, da danskerkonken Frederik den 6 sammen med sine tropper rodede rundt nede i Holsten. Heldigvis lykkedes Karl den tolvtes plan ikke, da stormagterne Holland og England ikke ønskede et for stærkt Sverige og en svensk dominans over Øresund, hvorfor de fik forhandlet svenskerne tilbage til Skåne, som Danmark i øvrigt havde mistet få år forinden.\nEt par hundrede år senere, nemlig i år 2006 skete der atter et angreb på Tibberup Mølle og bakken. Denne gang blev angrebet udført bag lukkede døre af byrådets økonomiudvalg med vores borgmester i spidsen. Denne gang var formålet ikke at erobre hovedstaden, men at få lidt kortsigtet mammon i kommunekassen på bekostning af ødelæggelse af endnu et historisk kulturklenodie.\nHavde Helsingør Dagblad ikke den 1. marts i år skrevet, at økonomiudvalget bag lukkede døre havde besluttet, at sælge møllen og udstykke den i forvejen lille grund i 2 parceller med mulighed for, at der klods op ad møllen kunne opføres et nyt parcelhus, havde kommunens borgere næppe rejst sig til kamp før det var for sent. Heldigvis blev vi denne gang varskoet i tide og ikke som i 1700, hvor danskens beredskab ikke var på plads.\nI samme artikel indrømmer borgmester Per Tærsbøl, at udstykningen kan blive anstødssten for en del borgere, men at dette ikke har fået ham og det øvrige udvalg til at ryste på hånden. Det tror pokker, når stort set de samme politikere for godt et år siden havde givet accept til en markant overbebyggelse af Hollandske Mølles grund og ødelæggelse af de lave bygninger omkring, der endda var erklæret bevaringsværdige i det nye kommuneatlas. Borgmesterens udmelding var en direkte krigserklæring for talrige borgere og snart havde vi sammen med områdets øvrige foreninger fundet fodslaw.\nMange kunne simpelthen ikke acceptere, at nogle få mennesker ønskede, at ødelægge områdets ældste og vigtigste erhvervs- og kulturhistoriske bygning. At det så også var kommunens sidste og eneste mølle, der stadig er intakt med både møllehat, svans og vinger fik virkelig mange slags folk op på mærkerne. Et evt. nybyggeri på den udstykkede grund kunne også for evigt ødelægge evt. rester af karl den tolvtes befæstningsværk fra 1700 tallet ligesom der kan være rester fra tidligere bygninger og drift, da den nuværende hollandske mølle fra 1870 er bygget på resterne af tidligere anlæg, da der har været mølledrift på bakken tilbage til 1697 og måske også før, da ældre kort fra 1681 for området indeholder stednavne som Mølleslette Aasen og Møllebjergs Aasen.\nVi skrev derfor i samarbejde med Historisk Forening, Danmarks Naturfredningsforening og Helsingør Bevaringsforening en opfordring til at droppe den hjerteløse sag. Mørdrup Bevaringsforening og en række borgere fulgte hurtig trop og flere havde tilkendegivet, at de ville følge sagen helt til tops bl.a. I kulturarvestyrelsen.\nHelsingør Dagblad tog også sagen op bl.a. i en lederartikel.. Efter et par ugers borgerpres vaklede økonomiudvalgets medlemmer. Dette antagelig også fordi, der i dele af baglandet hos de Konservative og Socialdemokratiet opstod modstand mod udstykningsplanen. Ved økonomiudvalgets møde den 15. maj opgav udvalgets medlemmer definitivt planen om udstykning.\nFlere af udvalget medlemmer kendte knap sagen\nForinden kunne man dog i Helsingør Dagblad læse, at Marlene Carmel fra de konservative stadig mente, at en udstykning af grunden ville være i orden. Christian Saggau fra SF oplyste, at han oprindelig havde stemt ja, da sagen sådan kom på dagsordenen i sidste øjeblik. Dansk Folkepartis medlem Ib Kirkegaard oplyste til avisen, at han rent faktisk ikke havde set møllegrunden på andet end tegninger og ja, det gik måske lige lidt for stærkt i økonomiudvalget med at vedtage dette her.\nSådanne udtalelser taler for sig selv og viser endnu engang, hvor tilfældigt beslutninger tages af byrådets medlemmer. Sådanne udtalelser viser også, at foreninger, blandt andet B&G, er vigtige, så vi kan komme med begrundede indsigelser. Denne sag afsluttede heldigvis lykkeligt og jeg tror eftertiden vil takke os for, at dansken i år 2006 gik til kamp i tide.


Kæmpe kaffekop – Cykelhjelm med led lys\nLeder du efter en anderledes kop til din kaffe eller Te? Så se vores udvalg af kopper der har funktioner! Hurtig levering og billig fragt! Svigermor har snart fødselsdag og skal have en kæmpe kaffekop i gave.\nIkke krus) Problemet er bare, at jeg simpelthen ikke ved hvor man . Tekrus og kaffekopper til dine varme drikke – Mix og match af vores store udvalg af krus og kopper til te og kaffe og dæk et kaffebor der matcher din stil. Porcelæn, Kæmpe Kaffekop Kaldet En Kontorkop, Royal Copenhagen Musselmalet Riflet, Royal Copenhagen Musselmalet Riflet, kæmpe kaffekop kaldet en . Jeg var ude at spise i tyskland og der havde de nogle gigantiske kaffekopper. Er der nogen der ved hvor man kan købe sådan nogle?\nEn musselmalet tallerken kræver nøjagtigt 11penselstrøg, men ingen ved på forhån hvor mange strøg den 10. Få dit eget logo eller andet tryk på et af vores mange krus. En gammel natpotte – kan bruges til andet end sit oprindelige formål.\nSvigermor har snart fødselsdag og skal have en kæmpe kaffekop i gave. Ikke krus) Problemet er bare, at jeg simpelthen ikke ved hvor man.


Virksomhed bygget på passion - Historien bag Danish Balance ApS\nHistorien bag Danish Balance ApS\nDanish Balance er bygget på passion. Det hele startede med en stærk passion for gymnastikkens verden, hvor præcision er nøglen til en god performance.\nDanish Balance ApS er skabt af Pernille Bossen og Nanna Enevoldsen. Sammen har de skabt et brand, der hjælper gymnaster og akrobater med at opnå deres fulde potentiale. Nanna er uddannet indenfor Innovation og Iværksætteri, og i samarbejde med Pernilles store erfaring indenfor gymnastik og akrobatik, har de skabt fantastiske produkter, der hjælper dig med at styrke din core og få en bedre balance.\nHistorien bag Danish Balance ApS starter med Pernille. Hun er en garvet akrobat og gymnast, der har dyrket håndstand lige så længe, hun kan huske. Håndstand er essensen af Pernilles præstationer, da en god og kontrolleret håndstand automatisk forbedrer ens performance indenfor alle former for sport. Pernille ønskede at gøre sin håndstand endnu bedre, og derfor begyndte hun i samarbejde med sin far at udvikle redskaber, der kunne støtte og forbedre hendes håndstand. Håndstand træner din core, skaber bedre balance og øger kroppens fysik, der er nyttig i sport såvel som dagligdagens aktiviteter.\nMen det krævede tilvænning for Pernille at mestre en håndstand på de nye redskaber. Det var pludseligt noget helt andet end at stå på gulvet.\n”Jeg troede, at jeg havde forstået kunsten i at stå på hænder, men da jeg første gang opdagede, hvad det gav at bruge redskaber til det, åbnede der sig en helt ny verden for mig,” fortæller Pernille.\nDet, at balancere på hænder, var ikke længere en tilfældighed, om det lykkedes eller ej. Pernille opdagede teknikker og styrkede de rigtige dele af sin krop, ligesom hun gik fra at kunne holde en almindelig håndstand på jorden til at kunne eksperimentere med forskellige benpositioner, stem, en-arms-håndstand og meget mere.\n”Jeg gik fra at holde en håndstand i 30 sekunder til to minutter. Jeg blev grebet af håndstand, og det blev hurtigt det bedste, jeg kendte til,” fortæller Pernille.\nHun begyndte at udvikle på redskaberne, der kunne forbedre hendes håndstand med stor fokus på vigtigheden af den rette støbning af redskaberne. Pernille fortæller selv, at redskaberne ”giver mig mulighed for at øve meget mere, da håndleddene har minimum belastning, frem for at stå med al kropsvægt på håndled i en 90 graders vinkel. Det vigtigste for mig var, at det føltes godt og rart, og at jeg fik noget ud af at bruge redskaberne. At få noget man kan gribe om, giver grebsstyrke, og man udnytter sine muskler i hænderne til fulde.”\nPernille, der også er træner i sportsacro, begyndte langsomt at indse, at der var mange, der havde samme behov som hende. Derfor begyndte Pernille sammen med sin far at udvikle produkter og døbte projektet: Acrogym. Projektet tog hurtigt fart, og hvad der startede som et hobbyprojekt, blev pludselig en forretning. Derfor allierede Pernille Bossen sig med Nanna Enevoldsen, og sammen har de skabt Danish Balance ApS.\nAcrogym beholder sit navn og er blevet den første produktkategori for Danish Balance ApS. Acrogym produkterne er specialdesignede håndstandsstativer og tilbehør, der styrker, udvikler og forbedrer en håndstand. Det er produkter, der kan bruges af folk i alle aldre og niveauer, der kan hjælpe dig med at styrke din core og balance.\nDanish Balance ApS bliver til dagligt kørt af CEO Nanna Enevoldsen, der varetager den daglige drift, samt CPO Pernille Bossen, der varetager produktudviklingen. Sammen danner de et solidt team, da de har de fornødne kompetencer og samme formål om at gøre hverdagen nemmere for alle deres kunder.


Titel: STOP SVINDEL med og misbrug af EU-MIDLER – gennem en bedre kontrol med afgørelser, gennemførelse og sanktioner\nRegistreringsnummer i Kommissionen: ECI(2018)000005\nOversættelse offentliggjort den: 26/10/2018\nEmne: EU's institutioner skal have mulighed for at udføre øget (herunder forudgående) kontrol med og gennemføre kraftigere sanktioner over for EU-lande, som ikke er medlemmer af Den Europæiske Anklagemyndighed.\nVigtigste målsætninger: For at forebygge og straffe svig med EU-midler skal EU's institutioner have mulighed for at udføre øget kontrol med EU-lande, som ikke indgår i samarbejdet med Den Europæiske Anklagemyndighed. Heri indgår forudgående kontrol af finansiering og indkøb på risikobetonede områder. Vi foreslår, at denne øgede kontrol skal omfatte en fuldstændig undersøgelse af de nærmere omstænidgheder og offentliggørelse af svigagtige handlinger og andre overtrædelser, der skader EU's finansielle interesser.\nDe bestemmelser i traktaterne, som initiativtagerne anser for relevante: TEUF 162, 164, 177, 178, 180, 182, 183 og 325\nRepræsentant: ZOLTÁN KERESZTÉNY - info stopfraud.eu\nStedfortræder: BALÁZS FEHÉR - stopfraud-rep outlook.com\nØvrige medlemmer: MARCELL DÁVID HEVESI, VLADAN LAUSEVIC, LÁSZLÓ SZABÓ, GUILLE BERNARD PIERRE GÉRARD, ADAM DAVID KOHLERT


Uengagerede slovakker kan give radikale nationalister EU-sæde – Ekstra Bladet\n3 timer siden Jesper venter stadig på Mettes mink-millioner 4 timer siden Stjerner i uhyggeligt sammenstød 4 timer siden Vil bygge 1500 husbåde i Danmark 4 timer siden Pas på denne jule-sprit 4 timer siden Hør hans første hilsen fra hospitalet 3 timer siden Jesper venter stadig på Mettes mink-millioner\nLørdag d. 25. maj. 2019 - kl. 15:56 0\nUengagerede slovakker kan give radikale nationalister EU-sæde\nSlovakiet havde ved europaparlamentsvalget i 2014 den laveste stemmeprocent i EU. Lørdag går de igen til valg\nDe slovakiske vælgere stemmer - ligesom vælgerne i Letland, Malta og Tjekkiet - lørdag ved det igangværende europaparlamentsvalg.\nI virkeligheden er det dog nok de færreste stemmeberettigede slovakker, der rent faktisk får taget turen til stemmeboksen.\nKun 13 procent kom afsted ved europaparlamentsvalget i 2014, og det var den laveste stemmeprocent på tværs af hele EU.\nVed lørdagens valg ventes det socialdemokratiske regeringsparti, Smer-SD, at vinde størstedelen af stemmerne i det centraleuropæiske land.\nMeningsmålinger viser også, at det stærkt nationalistiske højrefløjsparti Folkets Parti - Vores Slovakiet står til at kunne juble. Partiet, der har 14 sæder i det hjemlige parlament, står til at få en plads i EU-Parlamentet.\nDet vil i så fald være første gang for partiet.\nPartiets medlemmer benytter ifølge nyhedsbureauet AP ofte typisk nazistiske hilsener. De opfatter Nato som en terrorgruppe og ønsker at forlade EU.\nHolland og Storbritannien holdt europaparlamentsvalg torsdag, mens vælgerne i Irland var i stemmeboksen fredag.\nTjekkerne indledte også valget fredag, men fortsætter lørdag. Derudover er Malta og Letland også til valg lørdag.\nI Letland skal de i alt 1,6 millioner stemmeberettigede letter vælge otte medlemmer til EU-Parlamentet. I Malta, hvor 16-årige også har stemmeret, skal i alt 370.000 afgive deres stemme og vælge seks medlemmer.\nValgdeltagelsen er traditionelt en af EU's højeste i Malta. I 2014 var den således tæt på 75 procent. I Danmark lød den på 56 procent, mens snittet i hele EU lød på lidt under 43 procent.\nAlle øvrige EU-lande - heriblandt Danmark - går til valg søndag.\nDe officielle resultater fra alle lande bliver først offentliggjort søndag aften. Medier i EU-landene kan dog godt lave deres egne exit polls.