PressReader - BT: 2016-06-01 - MARGRETHE PRESS\nfor ’rettidig omhu’. »Jeg tror, at de har haft beslutningen til at ligge i en skuffe. Der har ikke vaeret et kort heftigt forløb, hvor de har siddet og sagt til hinanden: For pokker, nu bliver det her diskuteret. Nu må vi gøre noget,« mener historikeren.\nDet bekraefter Lene Balleby overfor BT.\n»Der har vaeret arbejdet med de ting her internt i en laengere periode. Vi gik ud, ganske enkelt fordi at vi var klar til det. Og fordi anledningen var der,« siger den kongelige kommunikationschef til BT.\nHun ønsker ikke at oplyse, om anledningen til udmeldingen var på grund af debatten, som har verseret. Og på spørgsmålet om, det er dronning Margrethe, der har besluttet, at det kun er prins Christian, der skal have apanage, siger Lene Balleby:\n»Jeg vil ikke oplyse, hvordan de interne forretningsgange er«. Stop for spekulationer Også historikeren og kongehuseksperten Jon Bloch Skipper peger på, at årsagen til udmeldingen handler om at stoppe alle diskussioner.\n»Det er for at stoppe alle spekulationerne om deres eventuelle grådighed. Med udmeldingen er der ikke laengere noget at diskutere,« mener Jon Bloch Skipper.\nHan henviser også til, at det langt fra er første gang, en regent sørger for, hvem i familien der skal modtage apanage.\n»Det har vaeret en tradition gennem mange år, at prinser og prinsesser langt ude i raekken til tronen har vaeret selvforsørgende,« siger historikeren.\nHan minder om, hvordan prinser som prins Aage, prins Erik og prins Viggo, der alle var børnebørn til Christian 9., forsørgede sig selv og deres familier med stillinger i handelsverdenen og i militaeret.\nVincent Frederik Minik Alexander Født 8. januar 2011. Ifølge bør Vincent og de øvrige børnebørn gå efter en fremtid i erhvervslivet eller militaeret. Det kan vaere alt fra en mellemlederstilling i det staerke erhvervsliv hos Maersk, Danfoss, Lego eller Grundfos til en karriere i design eller arkitektur. Men også forsvaret er et oplagt sted at gøre karriere. De vil dog stadig have forpligtigelser. »Det vil for de børn vaere en aktiv erhvervskarriere, som skal tilpasses den saerlige rolle de som kongelige børn. Der vil vaere nogle repraesentative pligter, for de er jo stadig kongelige.« ASTROLOGEN: Vincent kommer til at repraesentere Danmark i en verdensomspaendende organisation. Han vil komme til at gå i sin fars fodspor med interesse for sport og idraet.« Josephine Sophia Ivalo Mathilde Født 8. januar 2011. Hvis Josephine har drømme om at blive sygeplejerske, må hun ifølge\ndroppe dem: »Presset kan vaere, at de naesten er tvunget til at kaste sig ud i noget, som har et vist niveau. Hvis en af prinsesserne vil vaere sygeplejerske, vil det vaere vanskeligt at have hende løbende rundt på Roskilde Sygehus, for hvad vil det ikke kraeve af sikkerhed.« ASTROLOGEN: Josephine er en blid person, som er meget kreativ og humanistisk indstillet. Både med hensyn til livsstil og design vil hun gå i dronningens fodspor med egne originale, kreative ideer. Hun er både god til at arbejde selvstaendigt og i teams. Hun er også interesseret i den alternative verden, som for eksempel den norske prinsesse Märtha Louise.« Isabella Henrietta Ingrid Margrethe Født: 21. april 2007. Ifølge ONSDAG 1. JUNI 2016\nvil prinsesse Isabella få en saerlig rolle. »Hvis man forestiller sig, at prins Christian ikke er i stand til at få børn, vil det vaere prinsesse Isabella, der skal vaere dronning. Så der vil vaere nogle begraensninger for hende, indtil Christian selv får børn, som kan minde lidt om den situation, som prinsesse Benedikte stod i, da hun blev gift med prins Richard i 1967. Dengang var man nødt til at lave nogle aftaler om hendes tilknytning til landet, eventuelle børns opdragelse osv.« ASTROLOGEN: Isabella er den fødte diplomat og kunne ende som sådan. Hendes høje intellekt er meget fremherskende, og hun har isaer interesse for det naturvidenskabelige område. Hun vil vaere kongehusets farverige eminence, der vil stå i kulissen som støtte og muse for dem alle. Noget tyder på, at hun bliver sent gift.« Christian Valdemar Henri John Født: 15. oktober 2005. Står over for en fremtid som kronprins og senere konge og vil derfor når han fylder 18. Loven om årpenge til hans far blev vedtaget i marts 1986, to måneder før han blev myndig.


» Køb Vans Slip On i Skanderborg – Se udvalget\nVans Slip On Skanderborg\nEr du på udkig efter vans slip on i Skanderborg? Vi anbefaler følgende webshops…\nTemmelig mange online forretninger giver på nuværende tidspunkt en hel del forskellige leveringsudgaver. Den mest benyttede er nu til dags at få sendt til en pakkeshop, fordi du så nemt kan hente din ordre når der er tid til det. Metoden er jo ualmindeligt smertefri, samt mange gange også den prisbilligste leveringsversion.\nDu kunne også afveje for og imod at bestille pakken til levering hjem til dig privat eller til når du er på job. Leveringsformen er beklageligvis lidt mere bekostelig, men ligeledes ualmindeligt praktisk. Den mest betalelige leveringsudgave af vans slip on i Skanderborg vil dog altid vise sig at være at hente produkterne selv, hvilket dog kræver at du opholder dig nærved vans slip on i Skanderborg netshoppens tilholdssted.\nLeveringsdygtigheden er selvfølgelig ualmindeligt bestemmende såfremt du har brug for pakken om kort tid, og med det formål er det fuldkommen afgørende at vi dobbelttjekker den estimerede leveringsdato ved det aktuelle produkt.\nFlere vans slip on i Skanderborg internet firmaer yder 1 dags levering på adskillige varer, som afhænger af at ordren køres igennem forud for et besluttet tidspunkt, med hensynstagen til at de garanteret kan nå at få vans slip on i Skanderborg distribueret inden lagerpersonalet har fri.\nEnkelte forhandlere på nettet garanterer gebyrfri levering, men i de fleste tilfælde er det under forudsætning af at du køber for en konkret sum. Desuden kan du foretrække den mest prisbevidste leveringsmodel, der typisk – hvad end man bor nær Roskilde, Kalundborg eller Brande – vil blive at få dem til at køre produkterne til et afhentningssted.\nDet er jo efterhånden særligt uproblematisk for os alle at finde de laveste priser på vans slip on i Skanderborg i blandt diverse internet selskaber, og altså har de fleste e-butikker ikke kunne lade være med at nedbringe udsalgspriserne på en række af deres produkter – til børn, og tillige også til damer og herrer – helt i bund, og endda nogle gange tilbyde levering uden gebyr.\nMen det kan trods alt vise sig tiden værd at efterprøve nogle enkelte netbutikker efter vans slip on i Skanderborg tilbud inden du færdiggør din shopping, sådan at man ikke er i tvivl om at skaffe sig den mindst kostelige pris.\nDu må trods alt være klar over, at ifald en shop på nettet sælger vans slip on i Skanderborg til salg for en pris der anses for besynderligt beskeden, kan det tit være et faresignal om en svindel e-butik. Handler med kort er trods alt dækket ind under en foranstaltning, der beskytter folk imod snydagtige e-handler.\nVi anbefaler kortbetalinger eller mobilbetaling. Alternativt kan du bruge en afbetalingsløsning som fx ViaBill, i tilfælde af at du higer efter at finansiere omkostningerne ude i fremtiden.\nForud for at nogen shopper vans slip on i Skanderborg hos en shop på nettet behøver de i virkeligheden betragte butikkens forretningsvilkår, men det er for det meste et omfattende arbejde.\nEn anden løsning kan derfor være at efterse hvorvidt netshoppen er medlem af e-mærke ordningen, grundet at det typisk er en sikring om at internet forretningen understøtter de opstillede regler, foruden at forretningen rutinemæssigt monitoreres af eksperter der er indført i de gældende vilkår. Dette er en god mulighed for at få assistance, når du oplever vanskeligheder i forbindelse med din handel.\nForuden dette er det en hjælp at køberen er klar over de fundamentale reglementer der spiller ind i forbindelse med transaktionen, eksempelvis hvilken ombytningsret på vans slip on i Skanderborg online forretningen har. I den relation er det samtidig afgørende, at man altid beholder ens købsbekræftelse, så man fremadrettet vil kunne vidne om bestillingen, hvad end du shopper til en herre eller dame.\nTrustpilot bringer dig en del pålidelige chancer for at gennemsøge ret mange øvrige brugeres tanker og derfor anbefaler vi, at du eftergår netbutikkens vans slip on i Skanderborg bedømmelser forud for at du lægger din bestilling.\nFacebook giver dig ydermere evigt nyttige metoder til at få en idé om internet virksomhedens pålidelighed. Desuden ses nogle online virksomheder hvor du kan meddele en evaluering af ordreforløbet, hvilket tilmed bør bruges til afvejning af tidligere kunders oplevelser.\nVores side er finansieret af annoncer. Vi arbejder tæt sammen med en række internet forhandlere idet vi annoncerer firmaernes produkter, og opnår kommission om en af de besøgende på vores hjemmeside gennemfører et køb.\nFakta omkring vans slip on i Skanderborg og internet outlets understøttes ofte, men vi kan desværre ikke garantere imod justeringer der kan være foretaget siden vi nyligst opdaterede hjemmesidens oplysninger.\nVans Slip On i Skanderborg – Køb vans slip on i Skanderborg


Dansk Ride Forbund - Miljø træning\nMiljøtræning er træning, hvor man vænner hesten til forskellige ting og situationer, som den fra naturens side ville blive bange for. Det er målet med miljøtræning at gøre hesten besindig, altså få den til at besinde sig og vente i stedet for at forsøge at løbe væk, som dens flugtinstinkt vil få den til at gøre.\nDRF's Miljøprøve bygger på Besindighedsprøven, som i 2002 er lavet af det tyske rideforbund i samarbejde med ridesportsmagasinet Cavallo. Fra denne prøve stammer følgende definition:\nHvad forstås ved besindighed?\nHesten, som er rytterens makker, bør give ham/hende en følelse af sikkerhed, både i den daglige omgang som ved ridning. Dette bør også gælde for den ængstelige rytter og for begyndere i alle aldersklasser. Ganske vist er og bliver hesten et flugtdyr; men den kan absolut formidle denne følelse af sikkerhed til rytteren i stressede situationer. En ”besindig” hest er en hest, som klarer opgaverne i besindighedsprøven roligt og lydigt med en tydelig vilje til samarbejde. Ved besindighed drejer det sig ikke kun om en hests medfødte temperament. Også tillid til mennesker, respekt og lydighed fører til en hests indre ro. Derved bliver den til en besindig og pålidelig makker for mennesket, og en sådan hest er en fornøjelse for den, der skal omgås den.\nBesindighedsprøven og DRF's Miljøprøve er lavet for at inspirere ryttere og hesteejere til at arbejde med miljøtræning, så deres heste bliver trygge i de forskellige situationer, som vi udsætter dem for, og dermed bliver mere sikre at omgås.\nI miljøtræning bruges forstærkning. D.v.s. man forstærker en ønsket adfærd hos hesten, man øger sandsynligheden for, at hesten gentager adfærden. Forstærkning kan være positiv eller negativ. Disse ord skal opfattes som i matematik. Ved positiv forstærkning lægger man noget til, giver noget. Ved negativ forstærkning trækker man noget fra, fjerner noget.\n- Negativ forstærkning (pdf)\n- Positiv forstærkning (pdf)\n- DRF´s Miljøprøve (pdf)\n- Tips til miljøtræning-balloner bag hækken (pdf)\n- Tips til miljøtræning-tønder, smalt pas og andet (pdf)\n- Tips til miljøtræning-villig tilbagetrædning (pdf)\n- Tips til miljøtræning-skrammelsæk (pdf)\n- Tips til miljøtræning- problemfrit over presenningen (pdf)\n- Tips til miljøtræning-at gå over broer (pdf)\n- Tips til miljøtræning-kryds (pdf)\n- Tips til miljøtræning-sprayflaske (pdf)\n- Tips til miljøtræning-opsidning (pdf)


Gamle computerspil sælger på nettet | Berlingske Business\nTirsdag d. 09. december 2008, kl. 11.17 - Opdateret 4. maj 2012\nNu kan computer- og spilnostalgikere godt glæde. Iværksætter har nu åbnet en netbutik, der sælger gamle, klassiske spil og computere.\nDer er stor interesse for gamle computerspil og maskiner.\nPå få timer efter netbutikken retro-computer.dk. havde åbnet de elektroniske døre, var der 6000 unikke besøgende.\nDet skriver Sjællandske Medier. Det er den 38-årige Henrik Nielsen, Haslev, har for få måneder siden åbnet en ny interaktiv forretning på internettet for hedengangne computerspil.\nHenrik Nielsen er vokset op med Commodore 64 maskinen og har med en forkærlighed for de gamle spil og maskiner som den første åbnet en netbutik. - Jeg er meget stolt af min butik. Det er vigtigt at udleve sine drømme, og det er jeg virkelig midt i lige nu. Samtidig er det fantastisk at opleve den store interesse, der er for min butik. Det viser sig jo, at der er masser af samlere derude, der er lige så vilde med de gamle computere, som jeg er, siger Henrik Nielsen. Netbutikken fokuserer på computere fra perioden mellem 1977 og frem til midten af 90"erne.\nHer er det primært store successer som Commodore/Amiga, der bliver satset på, men med tiden vil også fortidens mindre kendte computere dukke op i webshoppen.\nYderligere vil kunderne kunne foretage særbestillinger på computere og spil, hvis der skulle være nogle specielle ønsker, og så sætter Henrik Nielsen et større detektivarbejde i gang for at opsnuse de gamle hengemte spil eller computere. Henrik Nielsen lægger ikke skjul på, at det for ham handler meget om nostalgi.\n- Der har længe været en hel kult omkring Commodore 64. Samtidig er retrogenstande i det hele taget meget oppe i tiden netop nu, så det tror jeg også har meget med butikkens succes at gøre, forklarer Henrik Nielsen.\nDanskerne elsker computerspil\nDansk computerspil skal undervise svenskere\nAmbitiøst spilfirma er gået konkurs


Nostalgi | 6 idoler fra din ungdom, der laver noget helt andet nu | Magasinetliv.dk\nKan du huske, da Charles og Diana lavede rod i deres bryllupsløfter? Se det her\nAndet billede © Pinterest@nypost\n5. september 2017 af Anne-Mette Sømdergaard\n#80'erne #nostalgi #kendte\nScott Baio – kendt fra Joanie Loves Chachi\nI gennem 80'erne var Scott Baio alle teenagepigers drøm, men efter han havde lavet tv-serier som Joanie Loves Chachi og Charles in Charge, forsvandt han mere og mere ud af film-verdenen. Dette stoppede ham dog ikke fra at lave fjernsyn. Han optrådte i forskellige tv-shows og film indtil 2006, hvor han fik sit eget realityshow, der blandt andet hed Scott Baio Is 45 ... and Single på VH1.\nScott Baio er i øvrigt registreret republikaner og har støttet flere præsidentkandidater såsom Ronald Reagan og Mitt Romney. Nu støtter hans Donald Trumps præsidentskab.\nDanica McKellar – kendt som Winnie Cooper fra Mine Glade 60'ere\nEfter sin skuespillerkarriere tog Danica McKellar på College og blev matematikprofesser, hvor hun var med til at udarbejde en banebrydende matematik-/fysiklæresætning. Hun er også bestsellerforfatter med sine matematikbøger, der opfordrer piger til at interessere sig for matematik. Men i 2010 slog hun også fast, at hun ikke kun er hjerne, da hun fik taget nogle frække billeder i lingeri til magasinet Maxim.\nDe senere år har har hun igen været på fjernsynsskærmen, hvor amerikanerne har kunnet se hende i Dancing with the Stars og forskellige tv-film.\nJoseph Simmon – Kendt som DJ Run\nHerren i den hvide skjorte er ingen ringere end DJ Run, der var forsanger for hiphop-grupperne The Force og Run-D.M.C. i midtfirserne. I begyndelsen af 00'erne begyndte hans liv at tage en mere spirituel drejning, da han han kom i kontakt med sin senere mentor E. Bernard Jordan. Han gik hen og blev præst. Dette betød dog ikke, at han helt fjernede sig fra scenen og musikken.\nLigesom Scott Baio har Joseph Simmons også lavet reality-tv Run's House på MTV. Han fungerer stadig som præst og var i 2011 en særlig gæst hos Fellowship Church i Texas, USA.\nTiffany Darwish – sangerinde\nNår vi tænker 80'er-musik, kan vi ikke undgå at tænke på Tiffany Darwish, der gav os sange som I Think We Are Alone Now og All This Time. Desværre holdt hendes musik ikke til 90'ernes nye lyd, så hun forsvandt ud i glemslen. Hun forsøgte at gøre comeback i både 90'erne og 00'erne med sin musik og på forsiden af Playboy, men hun genvandt aldrig den succes, hun havde fået i 80'erne.\nDen dag i dag har hun en lille tøjbutik i Nashville, USA, hvor hun sælger tøj til “real women” i alle størrelse og former, der ikke koster en formue.\nJeremy Jackson – Kendt som Hobie Buchannon fra Baywatch\nEfter Jeremy Jackson stoppede med at være med i Baywatch, har han ikke levet et liv i luksus på stranden. Som 19-årig blev han arresteret for at have et crystal-meth-laboratorium i sit køkken, hvor han fik 90 dage i fængsel.\nHan forsøgte sig også som sanger og indspillede flere sange med David Hasselhoff, som han mødte på Baywatch-settet – dette blev heller ikke nogen større succes.\nSkandale fulgte senere skuespilleren, da der i 2008 blev lagt et sexbånd ud på internettet med ham og pornostjernen Sky Lopez. Jeremy Jackson benægtede, at det var med hans samtykke og påstod, at han var blevet tvunget til at lægge videoen ud.\nI 2011 cirkulerede der rygter om, at han skulle have været blevet en af de berømte Chippendales-strippere.\nDen kriminelle løbebane har desværre fulgt ham til den dag i dag, hvor han i foråret 2017 fik han en femårig fængselsdom for at have stukket en kvinde ned i foråret 2015.\nShelley Long – kendt som Diane Chambers fra Sams Bar\nShelley Longs karriere nåede aldrig lige så store højder, som da hun spillede den højkulturelle, bedrevidende bartservitrice Diane Chambers i Sams Bar i 80'erne. Hun blev skilt fra sin mand i 2004, og senere det år kom hun på hospitalet for at have taget en overdosis sovepiller.\nHeldigvis ser det ud til, at hun er ved at komme sig, og hun har i de seneste år vist sig i flere hit-tv-serier som for eksempel Modern Family.\nKilder: Abcnews.go.com, Wonderwall.com, dailymail.co.uk, thedailybeast.com\nSådan ser Hollywoods skarpeste skuespillere fra 80'erne ud i dag


Fællesklub har styrket samarbejdet | CO Industri\nFællesklub har styrket samarbejdet\nPå FMC Site Rønland har de én fællesklub. Det har styrket samarbejdet mellem ledelsen og de tillidsvalgte og skabt respekt hos de amerikanske ejere.\nI fællesklubben på FMC Site Rønland sidder timelønnede side om side med ingeniører, funktionærer og akademikere. Tillidsrepræsentanterne deles om pladserne i samarbejdsudvalget, de arbejder sammen om at løse store og små udfordringer på virksomheden, og ofte melder de samlet ud til ledelsen om for eksempel forandringer i organisationen.\nDet har givet et stærkt samarbejde med ledelsen om at finde holdbare løsninger og øget fleksibiliteten i virksomheden, fordi tillidsrepræsentanterne er klædt på til at træffe hurtige beslutninger. Fællesklubbens bidrag til det gode og konstruktive samarbejde er en væsentlig årsag til, at virksomheden har modtaget CO-industris Samarbejdspris 2020.\n”Hvis vi skal lave en forandring i organisationen og har snakket med tillidsrepræsentanterne, så er det det. Det kan godt være, at de skal tilbage og snakke sammen, men det er ikke frem og tilbage 17 gange. Vi kan træffe beslutninger sammen, fordi der er en stærk klub,” siger Jakob Kyllesbech, site manager i FMC Site Rønland ved Harboøre, der producerer plantebeskyttelsesmidler til landbruget.\nSammenholdet i fællesklubben på FMC Site Rønland er en styrke i forhold til samarbejdet med ledelsen. Her er en del af klubben samlet. Fra venstre Jens Chr. Rønn Iversen, fællestillidsrepræsentant (3F), Jørn Sand, TR for håndværksgruppen (Dansk El-Forbund), Elbe Christensen Møller, TR Dansk Metal, Karl Christian Buus, TR Dansk El-Forbund, Bjarne Hansen, TR 3F, Len Bech-Larsen, TR HK, og Bjarke Kynde, TR akademikerne.\n”Det er lidt hårdere at forhandle, men det er også fair nok. Til gengæld kan vi lave nogle aftaler, der ikke giver støj og fnidder bagefter,” siger Jakob Kyllesbech, site manager på FMC Site Rønland, om samarbejdet med fællesklubben. Han går her i midten med Jørn Sand (tv.) og Jens Chr. Rønn Iversen (th.)\nFællesklubben blev skabt i 2008 efter en 14 dage lang strejke året før og en årelang strid mellem nogle af de timelønnedes klubber. HK, Teknisk Landsforbund og akademikerne kom med i klubben, og akademikerne fik plads i samarbejdsudvalget.\n”Vi skiftede nogle af formændene ud og fik skabt en tillidsmandskultur, der gjorde, at vi var bedre til at enes på tværs af alle faggrænser. Når vi snakker med ledelsen i dag, er det med en fælles melding fra fællesklubben, og det har kun været positivt gennem de seneste 12 år,” fortæller Jørn Sand, medlem af Dansk El-Forbund, tillidsrepræsentant for håndværkergruppen og næstformand i fællesklubben.\nFællesklubben består af alle tillidsrepræsentanter på virksomheden, og den mødes hvert kvartal. Samtidig har de faglige organisationer på FMC Site Rønland beholdt de enkelte klubstrukturer. Det betyder, at hver klub har sin egen bestyrelse og generalforsamling og dermed har beholdt sin egen suverænitet.\nEn af hemmelighederne bag fællesklubbens succes er ifølge fællestillidsrepræsentant Jens Chr. Røn Iversen (3F), at de timelønnede blandt andet forhandler løn sammen. Det har styrket det øvrige faglige arbejde.\n”Vi er rimelig afklarede i vores roller og om, hvornår vi har mandat til at beslutte nogle ting. Vi er sammen, vi kommer samlet og afklaret, og er der uenigheder, så er det manet ned, inden vi møder ledelsen,” siger Jens Chr. Rønn Iversen, der er formand for fællesklubben.\nDerudover afstemmes forventningerne til lønforhandlingerne også i klubben. Ved en af de seneste lokallønsforhandlinger var der for eksempel enighed om at prioritere en sundheds- og tandforsikring til alle, hvorefter timelønnede og funktionærer selv forhandlede om de forbedringer, der var vigtigst for de enkelte faggrupper.\nFULD PENSION TIL LÆRLINGE\nFor de timelønnede betyder det blandt andet, at der er lavet en lokal aftale om fuld pensionsindbetaling til lærlinge under 20 år. Det betyder, at lærlingene på FMC nu får mere i pensionsindbetaling end det niveau, som blev aftalt ved overenskomstfornyelsen i 2020.\n”Jeg er stolt over, at vi har forhandlet den her forbedring hjem, og i virkeligheden betyder det ikke så meget for virksomheden, da det administrativt er nemmere at håndtere én sats til alle,” siger Jens Chr. Rønn Iversen.\nFMC Site Rønland er en del af den amerikanske koncern FMC Corporation, som har hovedkvarter i Philadelphia.\nVirksomheden ligger på Rønland ved Harboøre og producerer plantebeskyttelse til landbruget.\nDer er ansat cirka 440 medarbejdere på FMC Site Rønland. På verdensplan beskæftiger FMC cirka 6.500 medarbejdere.\nFMC Site Rønland hed tidligere Cheminova A/S. Cheminova blev i 2015 købt af FMC Corporation, som også har sit globale center for forskning i biologisk plantebeskyttelse i Hørsholm.\nJakob Kyllesbech indrømmer, at det kan være en udfordring for ledelsen at stå over for en stærkt organiseret medarbejdergruppe, men fordelene ophæver ulemperne.\n”Det er lidt hårdere at forhandle, men det er også fair nok. Til gengæld kan vi lave nogle aftaler, der ikke giver støj og fnidder bagefter,” siger han.\nSTOR RESPEKT I USA\nMedarbejdernes vilje til at samarbejde og udvise fleksibilitet har også vundet respekt på den anden side af Atlanterhavet hos den amerikanske ejer FMC Corporation i Philadelphia.\n”Det har egentlig overrasket mig lidt, hvor stor respekt der er i USA om det samarbejde, vi har mellem a- og b-siden. Vi er nok et af de steder i koncernen, hvor der er den stærkeste organisering, men jeg tror også, at vi er det sted, hvor de har mindst bøvl på den front. Vi kan godt være uenige, men vi får snakket os på plads, inden det rammer Philadelphia. Da vi i 2018 var gennem store tilpasninger, havde de frygtet strejker, men det kommer der kun tabere ud af. Så det at vi kunne komme gennem det med samarbejde i samarbejdsudvalget og sammen finde fornuftige løsninger – det gav respekt,” siger Jakob Kyllesbech.\nDet smidige samarbejde betyder også, at amerikanerne forstår værdien af, at han inddrager SU og tillidsrepræsentanterne i nogle beslutninger.\n”De har tillid til, at når vi siger, at vi godt kan arbejde med de her ting, men at jeg gerne vil have lov til at vende det med SU eller tillidsfolkene, inden vi siger noget endeligt, så er det, fordi det bliver nemmere for alle parter. Det betyder også, at vi ofte kan få mere fleksibilitet i løsningerne, så der er fælles fodslag fremadrettet,” forklarer han.\nFMC Site Rønland er Danmarks bedste ”Samarbejdsplads” 2020\nEn solid holdindsats har sikret FMC Site Rønland CO-industris Samarbejdspris 2020\nTre virksomheder var med i opløbet om at modtage CO-industris Samarbejdspris 2020. FMC Site Rønland løb af med titlen som Danmarks bedste ”Samarbejdsplads”. Mød de to øvrige virksomheder, der var tæt på, her.\nKrav om færre arbejdsulykker satte skub i stor kulturændring\nNye ejere krævede øget fokus på sikkerhed på FMC Site Rønland. Det satte gang i en proces, som har styrket samarbejde og sammenhold mellem ledelse og medarbejdere og netop har indbragt dem CO-industris Samarbejdspris 2020.


Slår dørene op til Danmarks første | BygTek.dk\nDen nye Stark Hørsholm ligger i Kokkedal Industripark få hundrede meter fra en motorvejsafkørsel til Helsingørmotorvejen og de større indfaldsveje i området.\nSlår dørene op til Danmarks første bæredygtige trælast\nTirsdag den 4. februar åbner Stark ny trælast i Hørsholm. Den 5500 kvadratmeter store forretning er bygget efter DGNB-standarden og er dertil fuld af bæredygtige produkter og byggematerialer\nBæredygtighed er ikke bare et modefænomen. Det bliver i stigende grad et krav. Ikke mindst i byggeriet, hvor der kan hentes store miljøgevinster ved at bygge bæredygtigt.\nFor tre år siden besluttede Stark at være på forkant med den bæredygtige udvikling som leverandør til professionelle håndværkere og entreprenører. Seneste skridt på rejsen tages 4. februar i Hørsholm, hvor portene slås op til Danmarks første bæredygtige trælast, der er bygget til at blive DGNB-certificeret.\nInde i forretningen bugner hylderne af et stort udvalg af bæredygtige byggematerialer og produkter. Sortimentet af savet træ er f.eks. certificeret under FSC og PEFC-ordningerne. Bæredygtigt træ er det mest klimavenlige byggemateriale, og ordningerne garanterer, at træ der fældes erstattes af nyt. Ud over at være miljø- og klimavenligt, sikrer det derfor også en fremtidig forsyning af træ.\n- På den måde er vores nye trælast i Hørsholm indbegrebet af vores ønske om at gøre det nemmere for håndværkerne at bygge bæredygtigt. Det ser vi som en af vores fornemste opgaver, siger Britta K. Stenholt, adm. direktør for Stark Danmark.\nStigende ønske om bæredygtigt byggeri\nByggecenterkædens fokus på bæredygtighed er baseret på håndværkernes egne ønsker. I kædens seneste bæredygtighedsundersøgelse siger 60 % af kunderne, at de ser bæredygtighed i byggeriet som en fordel. 43 % tænker bæredygtighed, når de køber materialer. Men 65 % mangler viden om bæredygtige alternativer.\nDet er her, Stark kommer ind i billedet. Ikke mindst med den nye forretning i Hørsholm:\n- Holdet er på plads med 25 medarbejdere. En del er lokale, og alle er uddannet til at rådgive vores kunder om bæredygtigt byggeri. Tilsammen besidder vores medarbejdere en særdeles bred vifte af viden og kompetencer, som vi glæder os til at tilbyde kunderne, siger Jonathan Bisgaard, der er direktør for det nye byggecenter.\n- Der er i dag et stigende ønske om bæredygtighed. Derfor kan timingen med at åbne Danmarks første bæredygtige trælast ikke være bedre. Det er fedt at være en del af bevægelsen mod større klimabevidsthed, for jeg er ikke i tvivl om, at det også giver Stark en fordel. Vi er simpelthen på forkant med udviklingen, uddyber han.\nOgså inventaret er bæredygtigt\nSelv indretningen er miljøvenlig. F.eks. er alt inventar fremstillet af bæredygtige materialer og alle lyskilder er lavenergi.\nJonathan Bisgaard understreger dog, at Stark i Hørsholm handler om mere end bæredygtighed. Bl.a. får forretningen et garantisortiment på de 1000 mest afhentede varer til professionelt byggeri.\n- Vi har et kæmpe vareudvalg i alle prisklasser. Det bliver bare særligt let at finde de bæredygtige produkter, som stadig flere kunder efterspørger i dag. F.eks. har alle hyldeforkanter elektroniske displays. De viser ikke kun prisen, men markerer også de bæredygtige produkter, så de er lette at finde, siger Jonathan Bisgaard, der lover et brag af en åbningsfest.\nPå åbningsdagen er der således gratis morgenmad til kunderne og stærke priser på materialer og produkter, der vil belaste både klima og indkøbskonti mindst muligt. Forretningen har åbent fra kl. 5 til 19 på premieredagen – og ellers fra kl. 5.30 til 17 på hverdage og kl. 9-14 på lørdage.


Servo kontroller til afkobling ? - Sporskiftet\nServo kontroller til afkobling ?\nSkrevet af Ole Vedel Onsdag d. 24/8/2016 - 17:44 Vist 1.212 gange\nTil ca. 80 stk. Afkoblings ramper/skinner vil jeg bruge de billige servoer.\nMen jeg mangler softwareen til at komme i en chip.\nMin ide var en simpel Servo kontroller som skifter mellem servoens 2 yder stillinger, via et tryk på EN knap.\nNår tasten berøres går servoen til stilling B og forbliver der i 4 sekunder hvorefter den går tilbage til stilling A.\nEt ønske mere vil være at den går i sleep mode efter 5 sekunder (udgang til Servo lukkes ned, så Servo ikke står og korigerer konstant ), til der på ny trykkes på tasten.\nDerfor nok en chip pr. Afkobling.\nDer er ikke behov for at kunne programmere yder stillingerne, og hastighed kan være fast, jævn.\nNogen som kender til noget som kan bruges til dette.\n« Märklin 7286 drejeskiveproblemer Ældre lok med forskellige udfordringer »\nSkrevet af ljm21 Onsdag d. 24/8/2016 - 19:14\nTjah - den billigste løsning er nok at lave en fuld digital styring.\nMed sådan en:\nog sådan en:\nkan du lave en styring til 16 servoer.\nVores webmaster har skrevet noget om hvordan det programmeres her:\nDet handler godt nok om lysdioder, men lysdioder og servoer styres på samme måde.\nMåske er det en vej at gå?\nSkrevet af Lars Skjærlund Onsdag d. 24/8/2016 - 22:35\nJeg ville, som andre allerede har forudset og du sikkert også, naturligvis bruge en Arduino. I dit tilfælde ville jeg nok bruge en Arduino Pro Mini, der - foruden den originale - fåes i et hav af kloner til meget lav pris rundt omkring på nettet.\nSådan et dyr kan bruges til at trække op til 17 servoer fra een controller - hvilket beskrives i en efterhånden klassisk artikel i Model Railroader Hobbyist. Her finder du en komplet opskrift på styring af 17 servoer via DCC, bygget på en Arduino til $5 - det er vel omkring 30-35 kr.\nHvis du nøjes med det halve antal, 8 f.eks., kan du bruge de øvrige input til dine trykknapper i stedet, og så lave programmet om, så det kan det, du ønsker. Jeg har godt set, at du mener at skulle bruge en CPU pr. servo, og det kan du naturligvis også med denne løsning: Du kan sikkert ikke lave det meget billigere på anden vis, selvom du køber en Arduino pr. servo; men du kunne naturligvis også "nøjes" med en Arduino pr. 3-4 afkoblere, hvis de er placeret i nærheden af hinanden - og så bliver prisen vist umulig at konkurrere med.\nVi har jo netop købt nyt hus, så det kniber med tid - men jeg vil gerne hjælpe dig gennem projektet via Sporskiftet, hvis du har lyst: Det er en meget simpel sag at løse.\nSkrevet af fjorbak Torsdag d. 24/11/2016 - 16:19\nNu har jeg set dig reklamere for en Arduino flere gange og det trikker mig noget, er der ikke noget med at du har lavet et eller andet omkring emnet tidligere, så skriver du at de koster $5 er det så hentet i USA eller hvor, og hvor megen programering er der.\nSkrevet af fjorbak Torsdag d. 24/11/2016 - 16:22\nHej Ole jeg lytter lige med vil du kort fortælle hvilke afkoblingsskinner du anvender da jeg er ved at lave et rangerområde, da jeg kører 3 skinne og ved at hvis man anvender relexkoblinger så kan men anvende færre af disse er det korrekt\nSkrevet af Ole Vedel Fredag d. 25/11/2016 - 1:44\nNu kører jeg 2 skinne, så jeg fjerner bare midten af 5-6 sveller, og erstatter "hullet" med en klods/rampe som hæves og sænkes ved hjælp af en servo.\nSkrevet af fjorbak Lørdag d. 26/11/2016 - 20:19\nOK tak ole\nSkrevet af fjorbak Lørdag d. 26/11/2016 - 21:18\nFik lukket ned uden at give dig en fidus men du kender den sikkert litra.dk laver print som kan styre 4 servoer men der er jo ikke nok til dig\nSkrevet af Möllehem Torsdag d. 12/1/2017 - 9:24\nInte en chip men en färdig decoder:\n"via et tryk på EN knap" - OK\n"... forbliver der i 4 sekunder hvorefter..." - OK, instellbart\n"..går i sleep mode..." - OK, instellbart\n"Derfor nok en chip pr. Afkobling." - 5 per decoder\nMan kan också ansluta IR-dioder som känner när vagnen är mitt för och höjer avkopplingen vid rätt plats. etc...\nHär en kort video när jag en gång testade netop detta:\nElektronik og signaler for modelbanen\nMGP - Möllehem Gårdsproduktion


Automatisering Archives - Conscia Danmark\nMange virksomheder har i dag en helt- eller delvist automatiseret produktion. Robotter, CNC-maskiner og PLC’er har for længst gjort sit indtog i de danske produktionsvirksomheder og endnu flere er på vej. Gevinsten ved automatiseringen er simpelthen for stor til at...\nThe Challenge Operating a network can be a daunting task. Especially when you find yourself manually repeating ordinary work on a regular basis. As a network engineer you are likely to enjoy challenges with protocols and designs rather than unboxing, mounting, and installing hardware. The time spent on this everyday work should be kept at […]\nDu vil i dette webinar høre om løsninger, der får sikkerhedselementerne i IT-infrastrukturen til at arbejde mere effektivt og automatiseret, samt hvordan din virksomhed bliver mere operationelt effektiv.\nTraditionelle netværk matcher ikke de moderne forretnings krav. De er ofte for komplekse, stive og dyre at administrere. Cisco DNA Center lover at ændre alt dette og give dig fuld kontrol over dit netværk. Se dette webinar og lær at udnytte Cisco DNA Center til at forenkle administrationen af jeres virksomhedsnetværk. Hvordan løser Cisco DNA […]


Referat af fællesmøde mellem DEF-kataloggruppen og danZIG\nafholdt i forbindelse med 17. danZIG-møde\nTid og sted: mandag den 14. juni 1999 kl. 11.00-14.00 Dansk BiblioteksCenter, Auditoriet\nDeltagere i forudgående danZIG-møde samt Mogens Sandfær, DTV\n2. Beholdning og bestilling\n3. Planlagt test af Z39.50 (DEF Katalog)\n4. Virtuelle subkataloger\n5. Mapping af søgeattributter i danZIG-profilen til ikke-bibliotekskataloger\n6. Fremtidigt samarbejde mellem DEF-katalog og danZIG.\nAD 1. GENSIDIG PRÆSENTATION\n# DEF Katalog Projektbeskrivelse og Arbejdsplan 1999 - udsendt på danZIG-listen 27. maj 1999\n# Kommissorium for danZIG http://www.bs.dk/danzig/formaal.htm\n# danZIG-profilen http://www.bs.dk/danzig/beskriv1-2.htm\nMogens Sandfær der er formand for DEF-Katalogstyregruppen introducerede DEF projektet. Af interesse for danZIG gruppen er de tre hovedelementer systemarkitekturen består af:\n· PORTAL, vejvisertjenester hvor der skal kunne søges på tværs af bibliotekskataloger både vandret og lodret hvis man sammenligner det med en matrix. Altså en elektronisk pendant til de virkelige biblioteker. I den forbindelse er valgt et national grov klassifikationssystem baseret på Dewey til mapning af de forskellige klassifikationssystemer anvendt på bibliotekerne.\n· NØGLE, adgangskontrol og brugeradministration. Teknologien vil operere i WEB-laget.\n· KATALOG, søgetjenester baseret på Z39.50.\nAD 2. BEHOLDNING OG BESTILLING\nLeif orienterede om beslutningen på det forudgående danZIG-møde.\nDen diskussion der har været på danZIGlisten i forbindelse med bestillingsoplægget blev taget op. En kommentar fra Leif er udsendt på danZIG-listen. Det blev nævnt at:\n· IPIG profilen møder ikke vores behov\n· IPIG befinder sig på et lavere teknisk niveau\n· Ingen har implementeret IPIG profilen\n· Den er endnu ikke vedtaget\n· Email er mandatory i IPIG. Z39.50 o.lign. kan sameksistere med IPIG profilen.\nSebastian mente at der er ting i Gordon Pedersens indlæg som vi burde diskutere videre i danZIG sammenhæng.\nAD 3. PLANLAGT TEST AF Z39.50 (DEF KATALOG)\nHver af klientfunktionerne præsenteres kort med særligt henblik på at afklare om danZIG-profilen trin 1/Søgning understøttes og om der måtte være udestående problemer i forhold til at bruge klientfunktionen.\nBookWhere og ZAP ved Index Data:\nDemonstration af stand alone klient BookWhere og gateway klient ZAP.\nBookWhere understøtter ikke danMARC formatet, men det overvejes. ZAP forventes ikke udviklet til at understøtte beholdning/bestilling.\nDet afledte en diskussion om konverteringstabeller fra og til USMARC og danMARC2. Biblioteksstyrelsen blev opfordret til at igangsætte denne opgave.\nDBC har udarbejdet konverteringstabeller til ONE toolkits, som evt. kan genbruges af andre. Det vil blive taget op som dagsordenspunkt på førstkommende møde i danZIG.\nDBC Netpunkt og Nina ved DBC:\nDemonstration af DBC gateway og en generel (fri til rådighed) Z39.50 stand alone klient nu med navnet Zara. Mangler p.t. fuld mapning med hensyn til implementering af danZIG TRIN1.\nDet er DBCs hensigt løbende at videreudvikle Zara og Netpunkt til det aktuelle niveau af danZIG-profilen - incl. beholdning og bestilling.\nEuropagate ved DTV:\nDemonstration ved Anders og Mogens. Er endnu ikke sat op til danZIG-profilen TRIN1/Søgning, men det er alene et opsætningsspørgsmål. Der er ikke taget stilling til yderligere udvikling.\nAleph-klientfunktion ved ICL:\nPræsentation af samsøgning RUB, HBK, DPB og Herning ved DDE:\nSamsøgning via Z39.50 server hvor Europagate anvendes som gateway.\nAD 4. VIRTUELLE SUBKATALOGER\n# Se oplæg af den 6. juni 1999\nFor at understøtte modellen med de 100 grupper fra grov klassifikationssystemet skal Z39.50 håndterer dem som søgeparametre. Det vil sige:\n1. Benytte base kommandoen som adresserer til de 100 grupper\n2. Ny søgeattribut i DAN-1 som en del af Trin1 som også adresserer til de 100 grupper\nKonklusion: danZIG afventer en mere udbygget kravspecifikation fra DEF Kataloggruppen.\nAD 5. MAPPING AF SØGEATTRIBUTTER I danZIG-PROFILEN TIL IKKE-BIBLIOTEKSKATALOGER\nFormålet er at få en principiel diskussion: Der er to synsvinkler:\n1. Enten opnå så specifik en søgning alene ved at inkludere f.eks. DC.Title = Use 1097 alene som sig i danZIG-profilen\n2. Eller mappe DC.Title til attribut Use 4 Title og betragte DC.Title som en variant på linie med originaltitel.\nDer var tilslutning til Sebastians opfattelse, at server skal kunne understøtte begge dele.\nAD 6. FREMTIDIGT SAMARBEJDE MELLEM DEF-KATALOG OG danZIG\nMogens Sandfær udtrykte, at i starten kommer DEF-Kataloggruppen til at anvende danZIG profilen og den kompetence der findes på leverandør siden. Efterhånden som DEF kravene bliver mere specifikke og går ud over de tanker, der er tænkt i danZIG vil der blive mulighed for et samspil, hvor vi gensidig supplerer hinanden i et tæt samarbejde. DEF?s opgave er at implementere infrastrukturen og danZIG arbejdet er et vigtigt led i den sammenhæng.


Friske stærke frøplanter - nøglen til en god høst. Voksende peberplanter har en række funktioner, der bør overvejes for at opnå højkvalitetsplanter, der kan producere en rig høst af peberfrugter i den nuværende vækstsæson.\nAllerede i slutningen af vinteren er mange gartnere bekymrede over at forberede sig til næste sæson. Peberfrø købt, klar jord. Nogle afgrøder er sået på frøplanter. Ofte er resultatet ikke lykkeligt allerede i starten. Frøplanter udvidet. Hvad skal man gøre Det er nødvendigt at forstå årsagerne og eliminere under hensyntagen til kravene til unge planter til vækstbetingelserne.\nEnhver plante til normal sund vækst kræver 4 komponenter: lys, varme, vand, næringsstoffer.\nNogle gartnere planter peberfrø allerede i slutningen af februar - begyndelsen af marts. Ønsket om at høste peber så tidligt som muligt er forståeligt. Ifølge kalenderdatoer er foråret allerede begyndt, selvom det ifølge phenologisk kan komme meget senere. Dagtimerne er stadig for korte til, at de voksende frøplanter af peber har tilstrækkelig solstråle i sin helhed. Ja, og forårets vejr holder ikke altid den lyse sol.\nHver plante strækker sig til solen, som følge heraf har vi strakt friske planter. Vi får frøplanter med stiplede internoder, hvilket påvirker udbyttet væsentligt. Ved normal udvikling lægges korte internodder i peberplanter og der vil være flere af dem, og der vil derfor være flere børster med frugter, som vil udvikle sig fra internodier. Hvis planten er strakt, er afstanden mellem knuderne steget, så frugterne af peber på planten bliver mindre. Harvest du kan samle næsten 30% mindre. Konklusion: Peberplanter skal lyses, så planterne er stærke, med korte internoder.\nTip! Den nemmeste måde, som mange gartnere bruger til at øge lyset, der falder på frøplanterne, er at installere reflekterende skærme på siderne af vinduesåbningen.\nSkærmens rolle udføres af et spejl eller folie, rullet isolering, dækket af folie, jævn almindeligt hvidt papir eller klud. Sollys, der falder på skærmen, afspejles, falder på planterne og belyser dermed dem.\nDenne metode er utvivlsomt økonomisk, kræver ikke store finansielle investeringer, men det vil ikke være til nogen nytte på overskyede dage, eller hvis dine vinduer vender mod nord.\nSå i dit tilfælde kan du ikke gøre uden lamper for yderligere belysning af planter. Man bør huske på, at ikke alle lamper er egnede til at organisere yderligere belysning til peberplanter. Du skal bruge lamper, hvis lys er så tæt som muligt på sollysets spektrum. Konventionelle glødelamper virker ikke.\nPhytolamps "Flora" og "Reflaks". Brug "Flora" lampen i kombination med en reflektor. Det er ret økonomisk. Reflaks er udstyret med en indbygget reflektor og monteringsbeslag. Men én ting: phytolamps er meget dyre;\nLysstofrør kan bruges til at belyse frøplanterne. Men de har koldt lys, fattigt i det røde spektrum, hvilket er så nødvendigt for planter;\nLED lamper i dag er de mest lovende. Deres fordele: LED'er er billige, kommer i et andet spektrum, bruger mindst elektrisk energi, er nemme at installere og betjene. Derfor vandt mange gartnere kærlighed. LED-lampen "Diamond" er skruet i en konventionel patron, for det kan du bruge små lamper på tøjspidsen. "Diamond" har et blå-rødt spektrum, bruger meget lidt elektricitet.\nFor en korrekt udplantning af frøplanter kræver peber en 12-timers lysdag.\nTip! Hvis du ikke har mulighed for at organisere peberplanter for yderligere belysning, så plant frø på et senere tidspunkt, når dagslysdagen bliver længere.\nEn anden fejl, der ofte laves af nybegynder gartnere: de så meget frø i en beholder. Som følge heraf opnås fortykkede kimplanter af peberplanter. I dette tilfælde begynder kampen for eksistensen blandt planter. Saplings strækker sig, forsøger at få den maksimale mængde sollys, mens skygger hinanden.\nUdgang: Stram ikke med et valg. Hvis dine planter har 2-3 rigtige blade, så kom ned til erhvervslivet. Selvom en tidligere plukning er mulig, og en senere, når 4-5 ægte blade allerede er optrådt på frøplanterne. I senere perioder er plukning vanskeligere, da planternes rodsystem allerede er ret stort og sammenflettet, og planterne selv strækkes ud og svækkes. Derfor lider en sen plukning af peberplanter ekstremt smertefuldt, fryser i vækst, hvorfor udsigten til at opnå en afgrøde udskydes i mere end 2 uger.\nPlukeprocessen er ikke vanskelig. Forbered i forvejen beholdere med et volumen på 300-500 ml, altid med drænhuller. Fyld dem med jord. Spild den fælles beholder med frøplanterne godt, så du kan fjerne planten uden at skade den sammen med en jordklods. Overfør til en ny separat container. Prøv at holde roden af peberret oprejst, snarere end bøjet eller indpakket, hvilket fører til en falme i plantens udvikling.\nErfarne gartnere rådes til øjeblikkeligt at plante frøene i separate beholdere eller i tørveskotter eller tabletter. Det menes, at frøplanterne ikke tolererer en plukning, fryser i vækst og ligger bagud i udviklingen. Derfor er det bedre ikke at dykke peberen, men at krydse det, det vil sige at flytte det fra en mindre beholder til en stor sammen med en jordklods, mens man tilføjer den nødvendige mængde jord.\nManglende overholdelse af temperaturregimet fører også til, at peberplanterne trækkes ud.\nPlanterne dyrkes oftest på vindueskarme, vindueskarmet er normalt koldt. Lad være med at lægge skumplast eller et tykt lag karton under beholderne med peberplanter. Hvis rødderne er i kulden, vil de ikke være i stand til at absorbere næringsstoffer. Denne foranstaltning er forebyggende til beskyttelse af peberplanter fra udseendet af svampe- og virussygdomme.\nDer er flere måder at øge temperaturen på vindueskarmen.\nDen første måde: læg barerne på vindueskarmen, læg krydsfiner af en sådan størrelse oven på dem, så den del af den står for vindueskarmen. Dette vil føre til, at den varme luft fra batteriet, som stiger op, vil møde krydsfiner på vej og vil gå under den og dermed opvarme den og dine plantager;\nEn anden måde: Brug skum isolering dækket af folie. Solgt i hardwareforretninger. Fold isoleringsstrimlen med bogstavet P. Lav den ene side længere. Sæt det på vindueskarmet, skær hullerne til peberplanter fra oven. Strimlen ligger på vindueskarmen i den ene side, der vil være beholdere i hullerne i den, og den lange del vil gå ned på batteriet og lede varm luft til plantene.\nEfter de første skud optrådte, kræves et fald i temperaturen. + 17 + 18 grader om dagen og +15 grader om natten. Ved højere temperaturer begynder planten at strække, og rødderne ophører med at vokse.\nEfter 3-4 dage bør temperaturen justeres lidt. Om dagen, +25 grader, om natten +16 grader. I overskyet vejr, +18 grader.\nDet er vigtigt! Tilstedeværelsen af kontrast mellem dag og nat temperaturer forhindrer planterne i at strække sig.\nHærde planterne. Fra april kan containere med peberplanter trækkes ud på balkonen, der gradvist øger tiden fra 1 time til 8. Og så kan du fortsætte med at forblive døgnet rundt på planten. Efterhånden skal planten blive vant til overflod af sollys. Det anbefales ikke at sætte planter i solen med det samme. Således bliver peberplanterne vant til temperaturfald og overfører fremtidig transplantation til jorden uden komplikationer.\nFor at gøre frøplanterne lettere at udholde ugunstige forhold skal du behandle Epin hver 10. dag. "Epin" øger planternes beskyttende kræfter på ekstreme temperaturer, tørke, lavt lys og andre negative miljøeffekter.\nYderligere regelmæssig pleje af frøplanterne af peber er vanding og dressing. Her handler vi på grundlag af princippet: "gør ingen skade".\nDe første 3-4 dage efter fremkomsten af frøplanter anbefaler ikke vanding overhovedet. Derefter udvides kimplanterne med varmt vand + 25 + 30 grader. Meget omhyggeligt, ved at bruge en spiseske eller en gummispray, da frøplanterne let vaskes ud af jorden.\nLuften i vores lejligheder er meget varm og oftest meget tør. Jorden tørrer hurtigt. Det er klart, at gartnere ønsker at vandre oftere. Men alt er godt i moderation. Luftørhed eliminerer luftrummet, men tillader ikke udkast. Brug en enhed som fugtighedscreme. Eller blot placere en beholder med vand i nærheden af kimplanterne.\nLad ikke planter bløde på grund af manglende fugt. Men ikke pereuvlazhnyayte. Vandlogning er den anden ekstremitet, der kan ske for planter på grund af din "generøsitet". Høj luftfugtighed, fortykket plantning, stagnation af luft fører til udviklingen af en sådan sygdom som et sortben, som kan ødelægge dine plantager fuldt ud. Andre, ikke mindre farlige sygdomme forårsaget af svampe, vira og bakterier, aktiveres på baggrund af høj fugtighed.\nVandende peberplanter bør være konsekvent moderate, uden overdreven vanddæmpning og uden at tørre den jordiske klods ud.\nHvis betingelserne er opfyldt, og planterne fortsætter med at blive trukket ud, så er det sandsynligvis manglende ernæring.\nI starten er det ikke nødvendigt at fodre frøplanter, der er nok næringsstoffer i jorden.\nDen første fodring kan udføres, når planterne udvikler 2-3 ægte blade. Agricola Forward-gødningen virker godt, det styrker plantagerne og bidrager til udviklingen af rodsystemet.\nDu kan bruge disse stoffer til peberplanter: "HB - 101" og "Shine - 2", der skifter dem. Dette er en naturlig vækst biostimulerende midler. "Shine - 2" er en mikrobiologisk gødning, når den påføres jorden, øges mængden af gavnlig mikroflora. I mangel af sådanne mikroorganismer begynder forskellige patogener at dominere i jorden.\nPå basis af disse stoffer kan du lave en slags cocktail til peberplanter. For at gøre dette skal du lave en løsning fra "Shine - 2": Tag 0, 3 liter vand i 1 time. l. stof og sukker opløses, insisterer dag. Derefter, til at forberede en bio-cocktail til 1 liter vand tilsættes: 1 tsk. "Shining - 2" opløsning forberedt på forhånd, 2 dråber "HB - 101", 2 granuler af "Healthy Garden" og "Ecoberin" præparater.\nDer er andre stimulanser: "Appin", "Zircon", "Immunocytophit".\nKombiner stimuleringsbehandling med gødning. Brug: "Ideal", "Orton - Fe", "Aquadon - micro".\nDen anden fodring skal udføres 10 dage efter den første eller i fasen af udseendet af 5 ægte folder i frøplanterne. Du kan fodre urea og superphosphat (henholdsvis 5 og 30 g, i en spand vand - 10 liter).\nPlanter reagerer godt på indførelsen af aske, samt vanding infusion af nælde.\nDet er vigtigt! Overfyld ikke peberplanter. Måske den anden fodring og ikke nødvendig. Se på betingelserne for dine planter.\nDen endelige fodring af peberplanter udføres umiddelbart før planterne plantes i jorden i ca. 3 dage. Foderplanter med superphosphat og kaliumsulfat (50 og 30 gram pr buket vand - 10 liter).\nErfarne gartnere rådes til at behandle frøplanterne i fasen med 3-4 ægte blade med forberedelsen "Atlet". Dette stof regulerer væksten af kimplanter, unge planter vokser ikke selv i mangel af god belysning. Må ikke misbruge stoffet, du kan gøre det en gang, fortynding af indholdet af 1 ampul pr. 1 liter vand. Planter kan sprøjtes eller vandes. Alligevel ville det være meget mere korrekt at overholde betingelserne for vækst af kimplanter.\nNår man analyserer de handlinger, der er ved at vokse frøplanter af peber, har de fleste gartnere altid disse eller andre fejl eller hele deres liste. Det vigtigste er at forstå fejlen og rette den, hvilket vil føre til sunde stærke frøplanter af peber, og i sidste ende får du et garanteret godt resultat for høsten.\nPeberplanter er trukket: hvad de skal gøre © 2017 - April 2021


Hvad indeholder det cypriotiske matrikelregister?\nEr der gratis adgang til det cypriotiske matrikelregister?\nAdministrationen af matrikelregistret varetages af matrikelstyrelsen (Τμήμα Κτηματολογίου και Χωρομετρίας) i indenrigsministeriet (Υπουργείο Εσωτερικών). Store dele af matrikelregistret blev overført til edb i forbindelse med udviklingen af matrikelinformationssystemet (LIS) (Σύστημα Πληροφοριών Γης (ΣΠΓ), som blev taget i brug i september 1995. LIS består af fire databaser: den juridiske database (κτηματολογική βάση), databasen over skatter og afgifter (εκτιμητική βάση), den digitale matrikeldatabase (γεωγραφική/κτηματική βάση) og databasen over undersøgelser (χωρομετρική βάση).\nCyperns matrikelregister indeholder oplysninger om alle registrerede jordstykker eller fast ejendom. Ikke mindst indeholder det undersøgelseshenvisning til jordstykket eller enheden, placering, beskrivelse, areal, skattemæssig værdi og grundskyld, behæftelser, skøder, servitutter, forpagtning, begrænsende klausuler eller andre tilsvarende oplysninger. Det indeholder ligeledes oplysninger om ejer eller ejere, den enkelte ejers andel, og hvordan og hvornår ejendommen blev erhvervet.\nDen 14. juli 2009 var der i alt 1 082 660 000 ejendomme i det frie og besatte Cypern (dvs. 85,5 %) opført i den juridiske database.\nDer er ikke offentlig adgang til matrikelregistret og matrikelinformationssystemet. Kun interessenter kan anmode om oplysninger om ejendom, som de har en legitim interesse i.\nDe afgifter, der betales for at få et søgeskema fra matrikelstyrelsen, afhænger af de ønskede oplysninger.\n(a) for ejendom registreret i en persons navn, for hver landsby eller hvert sogn\n(a) for ejendom anført i en persons navn, for hver landsby eller hvert sogn\n(c) for navn på den registrerede ejer af en specifik, registreret ejendom, for hver ejendom\n(d) for historien om eller grundskyld for en bestemt ejendom eller for enhver anden oplysning, for hvilken der ikke er noget fast gebyr, for hver times søgning\nI henhold til nugældende lovgivning i Cypern har kun interessenter adgang til matrikelregistret. Oplysninger gives i form af et certifikat, kaldet et søgecertifikat (πιστοποιητικό έρευνας). Et søgecertifikat udstedes først, når ansøgningen er registreret, og de påkrævede gebyrer betalt til matrikelstyrelsen. Ansøgninger indgives på skema Ν.50 og kan indgives til alle matrikelstyrelsens kontorer (Κτηματολογικό Γραφείο) af interessenten eller dennes bemyndigede eller advokat. I henhold til art. 51A i kapitel 224 i lov om fast ejendom (forpagtning, registrering og værdiansættelse) (O περί Ακίνητης Ιδιοκτησίας (Διακατοχή, Εγγραφή και Εκτίμηση) Νόμος) betyder "interessent" ejeren, dennes universalarvinger eller specifikke retssuccessorer, ejeren af træer, bygninger eller andre genstande på jordstykket, der tilhører en anden og omvendt, en person med en rettighed til eller interesse i den faste ejendom, en person, som godtgør over for styrelsens direktør, at han er kommende køber eller pantsætter, sagsøger i sager mod ejendommens ejer, en professionel skønsmand, der kræver bestemte oplysninger med henblik på værdiansættelse af en bestemt fast ejendom i forbindelse med et tvangssalg, samt enhver ikke allerede specificeret person, som direktøren beordrer disse oplysninger overgivet til.\nEt søgecertifikat udstedes på skema Ν.51 af det matrikelkontor, der er ansvarligt for det register eller den bog, som oplysningen er registreret i, underskrevet og stemplet med afdelingens segl og overdraget eller sendt til ansøgeren.\nDen database, som var forløber for det nuværende matrikelregister, blev med vedtagelsen af den osmanniske jordlov oprettet i slutningen af det osmanniske styre, den 21. april 1858 (Οθωμανικός Κώδικας περί Γαιών). Hovedformålet med det daværende matrikelregister var at registrere jord, især statsejet jord, som var givet i forpagtning, og at registrere salg og overførsel af og pant i fast ejendom.\nDette var starten på de første registre, hvor alle daglige handlinger blev registreret.\nI 1860 blev der vedtaget en ny lov, hvormed der blev indført obligatorisk, systematisk værdiansættelse og registrering af alle former for ejendom og tilvejebringelse af de relevante skøder (‘Γιοκλάμα’). Jordstykker til alle landsbyer blev groft anslået og indført i særskilte registre, og interessenter skulle betale registreringsafgifter for at få et skøde. Personer, som ikke betalte afgiften, fik ikke et skøde, og de tilsvarende opførelser i registrene blev ikke dateret og udløb fra og med 1943.\nDen 4. juni 1878, da tyrkerne overdrog deres rettigheder over Cypern til Storbritannien, beholdt briterne det daværende system uændret, og deres opfattelse af et "matrikelregister" var, at det skulle bruges til at opkræve skatter og afgifter.\nMen på grund af problemerne med at have så mange forskellige registre besluttede man i 1890, at de hurtigst muligt skulle oversættes til engelsk og konsolideres i et enkelt, nyt register. Alle optegnelser i de gamle registre blev overført uændret i den form, de var opført på datoen for overførsel til dette register, som blev indført for hver enkelt landsby.\nI 1904 iværksatte man en undersøgelse af Cypern på grundlag af bestemmelserne i skattelovsundersøgelse (Ο περί Χωρομετρήσεως για σκοπούς προσόδων Νόμος) nr. 5 af 1890 for at gøre registreringssystemet mere pålideligt og effektivt.\nI forbindelse med undersøgelsen og kortlægningen af Cypern (påbegyndt i 1904) vedtog man i 1907 lov om registrering og værdiansættelse af fast ejendom (Ο περί Εγγραφής και Εκτιμήσεως Ακινήτου Ιδιοκτησίας Νόμος) nr. 12. Formålet var at registrere og gennemgå al fast ejendom indtil 1929.\nEfter gennemgangen og kortlægningen blev al fast ejendom indført i matrikelregistret værdiansat og registreret. Registret indeholdt alle oplysninger, der definerede hver enkelt fast ejendom, samt hver ejers navn og interesse i ejendommen. Efter registreringen udstedte staten et officielt skøde til ejeren.\nRegistreringen af fast ejendom i Cypern blev afsluttet i 1929. Resultatet af denne procedure er tre registre, som stadig er i brug:\net forbedret matrikelregister (Μητρώο Εγγραφής) med oplysninger om al fast ejendom\net afgiftsregister (Φορολογικό Μητρώο), hvor hver enkelt persons faste ejendom af skattehensyn blev registreret efter geografisk område sammen med en opgørelse af ejendommens samlede værdi.\net værdiskema (Δελτίο Εκτιμητών), kendt som skema Ν115, med en beskrivelse af ejendommen efter geografisk område og side/tegning (areal, placering, modtager og ejendommens værdi).\nDa lov om fast ejendom (forpagtning, registrering og værdiansættelse) kap. 224 blev vedtaget og indført i lovbogen den 1. september 1946 blev de osmanniske love og mange af de senere kolonilove ophævet, herunder lov nr. 12 af 1907 (der stadig var opført i lovbogen), og der blev indført et nyt, mere moderne grundlag for registrering, forpagtning og værdiansættelse af fast ejendom.\nIndførelsen af den elektroniske udgave af matrikelregistret blev påbegyndt i 1995, og arbejdet skrider hurtigt frem.


Eksterne lektorer kan ansættes efter timelønscirkulæret\nNy voldgiftskendelse fastslår, at eksterne lektorer på professionshøjskoler, erhvervsakademier mv. kan ansættes i henhold til Finansministeriets timelønscirkulære og ikke i henhold til den for ansættelsen relevante overenskomst, hvis det årlige timetal i stillingen ikke overstiger den timegrænse, som er fastsat i timelønscirkulæret.\n4. september 2018 Af Niels Banke og Tine Vestergaard Olesen\nI 2016 indførte Styrelsen for Videregående Uddannelser en stillingskategori som ekstern lektor ved professionshøjskoler, erhvervsakademier og visse maritime institutioner. De eksterne lektorer varetager særligt kvalificerede undervisningsopgaver og rekrutteres blandt højt kvalificerede personer, der har deres hovedbeskæftigelse i praksis. Stillingen som ekstern lektor er tidsbegrænset i en periode på op til tre år og arbejdstimetallet overstiger ikke 300 timer om året. Ansættelsen af de eksterne lektorer sker efter Finansministeriets timelønscirkulære, der omfatter timelønnet undervisning, som ikke overstiger 780 timer årligt.\nI forbindelse med oprettelsen af den nye stillingskategori protesterede de faglige organisationer (Akademikerne, Lærernes Centralorganisation og CO10), idet de mente, at stillingen som ekstern lektor var omfattet af de relevante overenskomster på området, og at ansættelsen som ekstern lektor derfor skulle ske i henhold til overenskomst.\nTvisten ved voldgiftsretten i denne sag angik derfor, om ansættelse som ekstern lektor kan ske i henhold til Finansministeriets timelønscirkulære eller om ansættelse skal ske i henhold til den relevante overenskomst.\nDe faglige organisationer gjorde under sagen gældende, at arbejdet som ekstern lektor er omfattet af parternes respektive overenskomster, og at undtagelse fra ansættelse i henhold til overenskomst kræver en aftale med de relevante overenskomstparter, således at Moderniseringsstyrelsen ikke ensidigt kan føre arbejdet som ekstern lektor uden for overenskomsten ved at lade ansættelse ske i henhold til timelønscirkulæret.\nModerniseringsstyrelsen gjorde heroverfor blandt andet gældende, at der er en fast og langvarig praksis for ikke at henregne den type timelønnet undervisning, som de eksterne lektorer udfører, til overenskomsternes anvendelsesområde, og at de faglige organisationer har været bekendt med og anerkendt, at ansættelse kan ske efter timelønscirkulæret.\nVoldgiftrettens begrundelse og resultat\nVoldgiftsrettens opmand fastslog, at parternes overenskomster ikke er til hinder for, at ansættelse som underviser finder sted i henhold til timelønscirkulæret, når antallet at arbejdstimer ikke overstiger timelønscirkulærets timegrænse på 780 timer årligt, eventuelt 680 timer årligt, som Akademikerne har taget forbehold for i 2001. Opmanden tog ikke stilling til, om timegrænsen altid er 780 timer årligt i henhold til cirkulærets ordlyd, eller om den i visse tilfælde er 680 timer årligt.\nDa stillingen som ekstern lektor ikke overstiger 300 timer årligt, nåede Opmanden frem til, at der kan ske ansættelse i henhold til timelønscirkulæret.\nOpmanden anførte i sin begrundelse herfor, at timelønscirkulæret i forskellige versioner har eksisteret i en længere årrække, og at anvendelsesområdet for timelønscirkulæret altid har været baseret på en timegrænse, og således ikke andre kvalitative eller kvantitative kriterier. Udstedelsen af timelønscirkulæret er i alle årene sket efter drøftelse med de faglige organisationer, som først i nyere tid har gjort indsigelse mod anvendelsesområdet for timelønscirkulæret. Opmanden anså ikke, at der var holdepunkter for at antage, at anvendelsesområdet for timelønscirkulæret i praksis havde ændret sig i nyere tid.\nVoldgiftskendelsen fastslår, at det afgørende for anvendelsen af timelønscirkulæret er, om arbejdet falder inden for de timegrænser, der følger af cirkulæret.\nLæs voldgiftsrettens kendelse her:


Cykelhjelm: Sådan køber du den rigtige hjelm | Forbrugerrådet Tænk\nEn god cykelhjelm skal være sikker, godkendt og have den rigtige størrelse. For at finde den rigtige hjelm til dig skal du prøve den nede butikken.\nEn god cykelhjelm er en sikker cykelhjelm, der beskytter dit hoved.\nDen bedste måde at vælge en god cykelhjelm på er at prøve hjelmene på i butikken. Så er du sikker på, at størrelsen og stilen passer.\nHvis du skal købe en cykelhjelm til dit barn, skal du tage dit barn med til butikken.\nSkaterhjelme, sportshjelme og cykelhjelme kan alle beskytte dit hoved, men du foretrækker måske en type frem for de andre.\nSkaterhjelme er ofte tungere og har færre ventilationshuller end andre hjelme, hvilket gør dem varme at cykle med.\nLette sports- og cityhjelme med større ventilationshuller er typisk mere komfortable på længere cykelture.\nCykelhjelmen kan også bruges, når du står på løbehjul, rulleskøjter eller skateboard, da det er de samme sikkerhedskrav, der gælder for hjelme til alle disse typer af aktiviteter.\nDisse cykelhjelme er Bedst i test\nHvor stor skal cykelhjelmen være?\nCykelhjelmen må ikke sejle rundt på dit hoved, men den må heller ikke klemme. Det er vigtigt, at din hjelm passer dit hoved og er behagelig at have på. Så øger det nemlig sandsynligheden for, at du bruger den.\nCykler du med hue, når det bliver koldt, så prøv også hjelmen med hue på. Så ved du, at du også er klar til vinteren.\nKøber du en hjelm, hvor hovedstørrelsen eller remmene ved ørerne ikke kan justeres, er det ekstra vigtigt, at hjelmen passer godt.\nHjelmen skal være let at tage på. Køb en, der er nem at justere i nakken. Hjelmen skal sidde så den dækker både baghovedet, tindingerne og panden - og det gør den, når den sidder vandret set fra siden, og der kun er 2-3 centimeter mellem øjenbrynene og hjelmens forkant.\nStropper og remme skal indstilles og strammes, så der kun er plads til 2 fingre mellem remmen og hagen. Spænderne skal sidde lige under ørerne.\nHageremmene skal være nemme at indstille.\nHusk at indstille hjelmen med jævne mellemrum, efter du har købt den.\nLæs mere hos Cyklistforbundet\nHvilke cykelhjelme er sikre?\nCykel- og skaterhjelme må kun sælges, hvis de er CE-mærkede. Hjelmen skal også leve op til en række sikkerhedskrav, og det gør den, hvis den er mærket EN 1078, som er en europæisk sikkerhedsstandard for cykel- og skaterhjelme.\nEt uvildigt laboratorium skal tjekke sikkerheden af produkttypen, før produktet kan CE-mærkes. Producenten kan herefter selv CE-mærke hjelme af samme type. Det er derfor ikke en sikkerhed for, at alle producerede hjelme lever op til kravene.\nKun en effektiv markedskontrol fra myndighedens side kan være med til at sikre, at der kun er sikre hjelme er på markedet.\nFind en sikker cykelhjelm i vores test\nSkal du have en hjelm med ekstra funktioner?\nLys og reflekser på hjelmen kan gøre dig mere synlig i trafikken. Du skal dog huske, at lys på hjelmen ikke kan erstatte cykellygterne.\nEn skygge eller et såkaldt visor på hjelmen kan beskytte dig mod solen, hvis du cykler meget om sommeren.\nEn MIPS-skal følger med mange nyere cykelhjelme. MIPS er et system, der skal beskytte mod hjernerystelse. I vores test af cykelhjelme, kan du se, hvor godt hjelme med MIPS klarer sig.\nSe hvordan MIPS-hjelme klarer sig i vores test\nHjelmen skal udskiftes, hvis den har været udsat for et hårdt stød, da det kan nedsætte hjelmens beskyttelsesniveau.\nHusk også at købe cykelhjelm til børn, der er med en voksen på cykel. Altså hvis barnet sidder i en cykelstol, cykelanhænger eller ladcykel.\nFå styr på reglerne, når du har barn med på cykel\nKan jeg købe en brugt cykelhjelm?\nEn brugt cykelhjelm er der en risiko ved at købe, da du ikke kender hjelmens historie. Du ved ikke, om den har været udsat for en hård tur i asfalten, og om den derfor bør kasseres i stedet, fordi den ikke længere giver tilstrækkelig beskyttelse.\nDu kan være mere sikker, når du giver dit store barns cykelhjelm videre til en mindre søskende, fordi du kender hjelmens forhistorie.\nCykel: Sådan køber du den rigtige


Personlige beretninger | Psyktro\nHer finder du levende beretninger fra mennesker, som lever med psykisk sygdom tæt inde på livet.\nVIDEO – MARIAS FORHOLD TIL TRO I SVÆRE TIDER\nNår man har det psykisk svært, kan det være svært at have overskud og lyst til at læse i bibelen og bede. Maria fortæller i denne video, hvad hun har gjort med sit forhold til Gud og med sin tro, når hun har haft det svært.\nAT LEVE MED PSYKISK DIANOSE\nRebekka fik et chok da hun blev diagnosticeret med en personlighedsforstyrrelse. For så måtte der virkelig være noget galt med hende. I dag er hun blevet klogere, og ved nu, at det ikke er hende, der er forkert; hun har bare været udsat for sværere ting, end andre har.\nDet er svært for andre at forstå, hvad det er, jeg kæmper med. Men det er fordi, alt det kaos jeg oplever, kun sker inde i mig. Det er alt det følelsesmæssige, det handler om, og det går op og ned hele tiden.\nRebekka på 28 år har dependent personlighedsforstyrrelse. En psykisk lidelse, der gør, at hun føler sig afhængig af andre og kan blive overvældet af hjælpeløshed, når hun er alene. Hun tvivler på sig selv og har brug for andres anerkendelse og vejledning i både store og små ting.\n– Som teenager havde jeg svært ved helt små beslutninger, som hvilken aflevering jeg skulle lave først, eller om jeg skulle tage af sted til et arrangement om aftenen eller ej. Jeg kunne ikke selv tage beslutningen men spurgte altid min mor, og så sagde hun, hvad jeg skulle gøre. Jeg var bange for at vælge forkert. Og sådan har jeg det stadig.\n– Hvad er en personlighedsforstyrrelse?\nEfter flere år i udlandet på et kristent missionsskib, kom Rebekka hjem til Danmark. Hun skulle flytte til en ny by og starte nyt job, men hun fik et psykisk sammenbrud, og måtte sige sit job op. Hendes energi forsvandt, hun havde fysiske smerter, fik mareridt om natten og havde svært ved at styre sine følelser. Hun var selv overbevist om, at det hun oplevede, var tegn på stress eller måske en depression. I første omgang bekræftede hendes læge, at der rigtig nok var tale om en svær depression. Men efter flere års terapi, der ikke hjalp tilstrækkeligt, opsøgte Rebekka selv hjælp i psykiatrien. Her var hun igennem et længere udredningsforløb og fik diagnosen dependent personlighedsforstyrrelse. Noget hun havde svært ved at acceptere.\n– Jeg havde en idé om, at når man har en personlighedsforstyrrelse, så er man sindssyg, man er aggressiv og måske også selvskadende. Så da jeg først hørte ordet personlighedsforstyrrelse, gik jeg fuldstændig i panik, og jeg tænkte, at den diagnose skal jeg på ingen måde have. For mig betød den diagnose, at det ville være hele mig og min personlighed, der var noget i vejen med.\nForståelse af personlighedsforstyrrelsen\nRebekkas omgangskreds havde også svært ved at forstå, at hun skulle have en personlighedsforstyrrelse – for udadtil kunne man ikke se det på hende. Gennem et behandlingsforløb i psykiatrien blev hun klogere på, hvad det egentlig vil sige at være personlighedsforstyrret, og hun fik øjnene op for, at omstændigheder i hendes barndomshjem har gjort hende usikker på sig selv og afhængig af andre.\n– Jeg begyndte at forstå, hvad en personlighedsforstyrrelse er. Og jeg fandt ro i, at jeg er helt normal. Jeg har bare været udsat for nogle sværere ting end andre. I min barndom lærte jeg nogle mønstre, som ikke er sunde for mig, f.eks. at søge anerkendelse hos andre konstant og at undgå at være alene. Men faktisk har det jo været min overlevelsesstrategi. Det er noget, jeg har gjort for at kunne overleve min barndom. Men nu må jeg indse, at jeg ikke altid kan få anerkendelse af andre. Det er et usundt mønster for mit fremtidige liv, og det er det, jeg arbejder på at ændre i dag.\nRebekkas liv i dag\nI dag er Rebekka i gang med et gruppeterapeutisk behandlingsforløb i psykiatrien, og det har lært hende meget om sig selv. Selvom hun havde svært ved at acceptere sin diagnose, har det også hjulpet hende til at forklare, hvorfor hun reagerer anderledes på f.eks. at starte på et nyt arbejde, end andre mennesker gør.\n– Alle er nervøse, når de skal starte på et nyt arbejde. Men ved at have fået diagnosen hjælper det mig til at sige, at der faktisk er nogen, der har anerkendt, at det er lidt sværere og mere udfordrende for mig at skulle starte et nyt sted. Folk siger ”du kan jo sagtens” – og det er jo rigtigt nok. Men mit hoved og min angst fortæller mig noget andet.\nAt finde ro i stilheden med Gud\nMidt i alt det svære har Rebekka oplevet, at Gud har været med hende. Rebekka er nemlig kristen, og troen på Gud har båret hende igennem både en svær opvækst og en ungdom med stor usikkerhed på sig selv. Nu finder hun ro fra sin følelsesmæssige kaos ved at søge Gud i stilheden. Men det er noget, hun har måtte lære. Det hjalp en kristen terapeut hende med.\n– Hos terapeuten fik jeg hjælp til at begynde overhovedet at kunne mærke mig selv. Han hjalp mig i gang med kristen meditation. Bare det at skulle prøve at være stille med mig selv i fem minutter og trække vejret dybt ind og ud, det kunne jeg simpelthen ikke. Jeg var i fuldstændigt kaos indeni. Så det er noget, jeg startede med at øve dengang, som jeg er langt på vej i. Her bruger jeg bare en lille bøn som ”Jesus Kristus, Guds søn, forbarm dig over mig.” Det har hjulpet mig meget.\nDer er sket mange fremskridt siden Rebekka startede i terapi. Hun forstår nu, hvorfor hun reagerer, som hun gør, og har lært sig selv og sine følelser bedre at kende. Og så har hun håb for fremtiden. Det håb ønsker hun at give videre til andre, der kæmper ligesom hende.\n– Jeg er på vej, og jeg har mod og tro på livet og på Gud. Man må ikke give op! Der er altid håb.\nFølte angst ved at åbne bibelen\nAf Gitte Strøm\nPårørende til psykisk syge forældre, selv psykisk syg i 15 år, nu raskmeldt, foredragsholder og underviser inden for psykiatrien, BID-Brugerlærer.\nDet at vokse op som pårørende til to psykisk syge forældre er ikke sjovt, og det har sat sine spor i resten af mit liv.\nDe første ti år var det et spørgsmål om at være på vagt hele tiden. Jeg skulle være den søde, perfekte og hjælpsomme datter, der ikke gjorde mor ked af det, eller far vred. Hvis mor blev ked af det, kunne hun blive syg og skulle måske på hospitalet igen. Og hvis far blev vred, var det ikke en almindelig vrede, men en vrede ,der kunne få ham til at eksplodere og smadre tingene omkring sig, eller hvad der var endnu værre; begynde at slå os, og det var ikke så sjældent, at det var hundesnoren eller bøjlen som blev brugt. Ingen vidste, hvornår det skete eller hvorfor, det kom som et lyn fra en klar himmel.\nLærte at glemme mig selv\nMin barndom kom derfor mere og mere til at handle om, hvordan mor og far havde det, og hvad jeg kunne gøre for, at alting gik godt. Jeg udviklede et radarsystem, der ryddede problemerne af vejen, inden de fik konsekvenser. Og efterhånden lærte jeg, at glemme mig selv og mine egne følelser og behov.\nSenere i teenageårene blev situationen skærpet.\nIngen måtte vide, hvordan tingene var i min familie. Når nogen spurgte til os, gik det altid super godt, og jeg var den perfekte elev i lærernes øjne, men det kostede, at jeg var ikke i stand til at knytte venskaber.\nJeg blev mere og mere isoleret, og jeg viklede mig ind i flere og flere løgne. Til sidst kunne jeg ikke selv holde styr på dem og isolerede mig fra alle andre. Jeg fik skyldfølelser over for alt og alle.\nGraviditet udløste psykose\nDa jeg så i en sen alder møder min mand – Niels – trækker jeg ham med ind i familie kaoset ved at forlange, at han flytter ind i det familiekollektiv, jeg bor i.\nDa jeg efter tre års ægteskab bliver gravid, krakelerer min verden, for hvordan kan jeg sætte børn i verden, når mit eget liv har været og er så kaotisk. Jeg søger hjælp i behandlersystemet, men det er for sent, og jeg bliver indlagt med før-fødselspsykoser og tvangstanker.\nGIFT MED PSYKISK SYG\nAf Niels Erik Foged Madsen\nPårørende til psykisk syg ægtefælle, førtidspensionist pga. PDST, BID-brugerlærer.\nJeg giftede mig med Gitte i 1988. Jeg vidste godt, at hun havde haft en vanskelig barndom, og at hun sloges med en del eftervirkninger fra den tid, men jeg var ikke forberedt på de skader, det medførte.\nVerdenen brød sammen omkring os, da hun blev indlagt og fik flere og flere angstanfald og tvangstanker. Jeg var magtesløs. Jeg ville så gerne hjælpe hende, men kunne ikke gøre andet end at være der. Jeg forsøgte at tale med personalet og egen læge, men fik det indtryk, at jeg var mere til besvær end hjælp, der var ikke tid til at tale med mig, De smilte, men det virkede tit som kolde fortravlede smil.\nGitte fik det værre og værre, og da hun fødte og kom hjem var det med en psykose og en angst for at gøre barnet fortræd. Medicinsk var hun dopet og ikke i stand til at vise nogen form for følelser, hverken had, glæde, vrede eller sorg. Når hun talte med en behandler, talte hun dem efter munden. Sådan gik 2½ år, hvor alting var kaos, med kun få gode stunder. Så blev hun gravid igen, og det hele gentog sig. Nu havde jeg også et barn at tage mig af, Jeg forsøgte at få hjælp fra læger og hospital. De henviste til kommunen, som så igen henviste til amtet. Jeg kom til at løbe spidsrod mellem amt og kommune, for ingen vidste, hvem der skulle tage sig af det. Det virkede som om, de slog tilfældigt op i telefonbogen og så sendte mig videre. Der var ingen hjælp at hente noget sted.\nJeg brændte ud\nMed en hustru på hospitalet, to børn og et fuldtidsarbejde, der starter, før institutionerne åbner, brændte jeg efterhånden ud. Jeg blev mere og mere træt, følte mig som alene i verden, og det påvirkede også mit arbejde. Selvfølgelig endte det også med en fyreseddel.\nDet var surrealistisk Jeg havde drømt om et liv, hvor jeg kunne give min familie en masse kærlighed og oplevelser. Jeg nød at tegne og male, være i naturen og spille klassisk guitar. Nu var det som om, jeg var med i et syrealistisk Pc-spil. Intet var, som det burde være, normale grænser og normer blev konstant ændret; til tider slet ingen, og til tider er der ikke andet, og det kan skifte fra minut til minut. Ting, som virkede i går, virker måske ikke i dag. Det, som hjalp i går, kunne være det, der udløste en ny psykose i dag.\nHun kom hjem som en zombi\nNår Gitte var indlagt, gav det lidt ro hjemme, men til gengæld var der den meget transporttid, tit op til fem timers transport dagligt. Jeg var stærkt indstillet på, at pigerne skulle have det så godt som muligt, så det blev ofte kun til få timers søvn hver nat, hjemmet skulle jo også passes.\nEfter flere år mente hospitalet, at nu kunne de ikke gøre mere for min hustru, alt var prøvet, så jeg fik hende hjem som det, jeg vil beskrive som en grøntsag og en zombi. Man kunne føre en normal samtale med hende 10 minuter i døgnet, ellers var hun ramt af panikangst, rystede og græd hele tiden og havde indimellem hallucinationer. Nu var der ikke så meget transport, til gengæld var der et ”handicappet barn” mere.\nJeg fik det selv dårligt\nSådan gik nogle år. Min hustru fik det langsomt bedre, men jeg var selv begyndt at få det psykisk dårligt. Jeg var utryk ved at være væk hjemmefra og bange for at komme hjem, for hvad kom jeg hjem til? Ville dagen i dag gøre hende mere syg eller mere rask?\nJeg var ikke gift med min kone, men med en diagnose, en sygdom, som påvirkede hele familien. Og selv om jeg gjorde, hvad jeg kunne, påvirkede det også børnene.\nHun blev rask\nEfter 15 år kom min hustru endelig i kontakt med nogle, der kunne hjælpe hende, og for tre år siden fik hun tilbudt en BIDbrugerlæreruddannelse, som i den grad har forandret både hende og restens af familiens tilværelse. Nu er hun erklæret rask og arbejder som underviser og foredragsholder flere gange ugentligt.\nI takt med at hun kom sig, kunne jeg slappe mere og mere af. Jeg opdagede, at jeg havde kørt på højtryk og på min egen ydegrænser i mange år.\nNu kunne jeg ikke klare mere. Nu var det min tur til at knække sammen. Jeg fik stillet diagnosen PTSD og har nu fået tilkendt en førtidspension, men jeg kæmper med hukommelsesbesvær og angstanfald. Noget, der måske kunne være undgået, hvis familien havde fået hjælp i tide.


Kommissæren - Mit liv som efterforsker af Ove Pedersen, Stine Bolther\nBogen er en øjenåbnende og personlig rejse gennem tre årtiers efterforskninger af blodige drab og ubærlige tragedier. Ove Pedersen tager læseren med hele vejen fra start til slut og med om bag politiafspærringen. Kom helt tæt på efterforskningens udvikling fra en tid med kun fingeraftryk og telexmaskiner til nutidens DNA-profiler og højteknologiske udstyr. Læs om de dedikerede efterforskere, der blev på sagen, til forbryderen var i nettet. Og om kommissæren, der gik forrest – og aldrig på kompromis. Ove Pedersen (f. 1954) er tidligere kriminalkommissær og efterforskningsleder. I dag er han efterspurgt som foredragsholder, hvor han fortæller om sine oplevelser og erfaringer som drabschef og efterforskningsleder inden for den meget alvorlige og personfarlige kriminalitet.rnrnStine Bolther (f. 1976) er journalist, tv-vært og forfatter til flere bestsellere om kriminalstof, blandt andet "De 7 dødssynder" (2018) i samarbejde med tidligere efterforskningschef Bent Isager-Nielsen og professor i retsmedicin Hans Petter Hougen.\nOve Pedersen, Stine Bolther\nBoganmeldelser · Kommissæren - Mit liv som efterforsker


Samsung Bioepis, der ellers er sat i verden for at udvikle biosimilære versioner af de bedst sælgende lægemidler, rykker nu i en ny retning i et samarbejde med japanske Takeda om udvikling af originale lægemidler.\nOffentliggjort: 21.08.17 kl. 09:44\nKoreanske Samsung Bioepis vil ikke længere "kun" være en copycat med udvikling af biosimilære lægemidler, som ellers har været kernen i selskabet, siden det blev stiftet tilbage i 2012.\nSelskabet, der er en del af Samsung-konglomeratet, har nemlig indgået en aftale med japanske Takeda om udvikling af originale lægemidler. Det skriver Reuters.\nSamarbejdet skal bringe nye biologiske lægemidler på markedet i områder med "udækkede sygdomsområder", lyder det fra selskaberne, der allerede har kastet sig over nye behandlingsmuligheder til alvorlig akut bugspytkirtelbetændelse.\nSamsung Bioepis har indtil nu investeret 1,3 mia. dollars, 8,23 mia. kr., i lægemiddeludvikling. En talsperson fra selskabet Mingi Hyun fortæller til Reuters, at Takeda-partnerskabet kun er starten på en række samarbejder med medicinalselskaber, der skal gøre Samsung Bioepis til en originalproducent, der kan gennemføre alle faser af ny biologisk udvikling inden for de næste ti år.\nFlere biosimilære versioner fra Samsung Bioepis af nogle af verdens bedst sælgende lægemidler er allerede på markedet. I april i år fik sleskabet den første amerikanske godkendelse. Den blev givet til en biosimilær version af Johnson & Johnsons bedstsælgende lægemiddel Remicade, der solgte for cirka 5 mia. dollars alene i USA sidste år.\nSelskabet var samtidig det første i Europa til at lancere en biosimilær version af Amgen og Pfizers Enbrel. I juni anbefalede CMPH, Komiteen for medicinske produkter til human anvendelse under Det Europæiske Lægemiddelagentur, en godkendelse af Samsung Bioepsi og Biogens lægemiddel Imraldi, der er en biosimilær udgave af Humira.\nSamsung Bioepis er desuden i gang med at udvikle versioner af Roches cancerbestsellere Avastin og Herceptin, og verdens bedst sælgende insulin Lantus fra Sanofi.