proto lyn - Sporskiftet\nSkrevet af Litra ME Fredag d. 22/7/2011 - 19:43 Vist 5.828 gange\nJeg sad lige og kigge i sidste udgave af lokomotivet, i artiklen om epoke IVa oprangeringer bliver der skrevet lidt om prototype lyn (aka APO lyn und so weiter)\nNu kom jeg til at tænke på om der egentlig ligger noget video på youtube eller et andet sted af den model af overnævnte som KM-text (mener jeg det var) lavede en model af ?\n« Kørsel med de graa busser til DMJU udstillingen i Køge. Modeljernbane som hobby - en bog som burde læses noget mere - efter min mening og stå i enhver reol »\nSkrevet af h087 Fredag d. 22/7/2011 - 19:53\nhar du prøvet at kontakte Søren Monies - han er måske den der ved\nmest om det - såfremt modellen er fra KMtext\nSkrevet af Litra ME Fredag d. 22/7/2011 - 20:15\nNej det har jeg godt nok ikke, men måske det var et forsøg værd.\nSkrevet af invader26 Fredag d. 22/7/2011 - 20:34\nHar desværre ikke noget video liggende, men jeg havde da fornyligt fornøjelsen af at se modellen rulle hos en udstiller i Valbyhallen. Se vedhæftede billede.\nKM Text's udgave af denne model står da på min "wish-list", men de hænger jo ikke ligefrem på træerne :roll:\nSkrevet af Litra ME Fredag d. 22/7/2011 - 21:29\nHar desværre ikke noget video liggende, men jeg havde da fornyligt fornøjelsen af at se modellen rulle hos en udstiller i Valbyhallen. Se vedhæftede billede. KM Text's udgave af denne model står da på min "wish-list", men de hænger jo ikke ligefrem på træerne\nNej det gør de godt nok ikke\nSkrevet af Nordbyen Fredag d. 22/7/2011 - 22:24\nJeg tilslutter mig ønsket om et prototype lyn. En af de fejltagelser jeg har lavet i mit liv er, ikke at anskaffe mig et byggesæt i tide. Det er et smukt vognsæt, det skal det have.\nSkrevet af Knud den II Lørdag d. 23/7/2011 - 11:24\nDen skulle også straks i min samling.\nSkrevet af ThomasT73 Lørdag d. 23/7/2011 - 13:57\nDen måtte også meget gerne komme på min bane, måske nogen kunne give opfordringen videre\nSkrevet af Kim Larsen Lørdag d. 23/7/2011 - 14:14\nJeg stiller mig op i køen af hylende folk, som ikke nåede det medens tid var: Var dengang fattig studerende, så det var slet og ret ikke en mulighed, at rejse beløbet i tide...\nEt oplæg mere ville være fantastisk!\nDesværre mener jeg, at have hørt eller læst, at de lavede så mange eksemplarer, som formene kunne holde til...\nSkrevet af Litra ME Lørdag d. 23/7/2011 - 21:01\nJeps jeg har også hørt at de ikke bliver lavet igen et alternativ kunne være at tegne vognene i et CAD program og så få dem 3D printet, men det ville være noget af en opgave med mange timer foran en computer\nSkrevet af Triangel Lørdag d. 23/7/2011 - 23:13\nJeps jeg har også hørt at de ikke bliver lavet igen et alternativ kunne være at tegne vognene i et CAD program og så få dem 3D printet, men det ville være noget af en opgave med mange timer foran en computer vh Claus\nEr det så nu at jeg skal afsløre hvad min computer har arbejdet på længe....\nSkrevet af JGJ67 Lørdag d. 23/7/2011 - 23:37\nHejsa, sjovt med aktiv visning. Hvad er det for et program ?\nJamen du er jo tæt på at have skallen klar til print. Antager det er H0 i størrelsen ?\nKan du genbruge dele som allerede er tegnet ind første gang så mellemvogne kan tegnes hurtigere ind ?\nSkrevet af Triangel Lørdag d. 23/7/2011 - 23:58\nhvis du trykker gem som 3D pdf i Solid works så virker det.\nMellemvognene er også næsten tegnet færdig. Og jo det er i H0\nSkrevet af Litra ME Søndag d. 24/7/2011 - 22:07\nØh aktiv visning\nSkrevet af invader26 Søndag d. 24/7/2011 - 22:13\nJeg bliver lidt nysgerrig... aktiv visning, hvordan? Jeg kan ikke se noget (link, henvisning, vedhæftning etc.) eller misforstår jeg?\nSkrevet af Gert Frikke Søndag d. 24/7/2011 - 22:17\nden fine illustration er vist forsvundet ved flytningen til det nye sporskifte.\nSkrevet af Triangel Mandag d. 25/7/2011 - 0:44\nJa og kan ikke få lov til af uploade den igen.\nSkrevet af h087 Mandag d. 25/7/2011 - 0:55\nja og du er ikke alene om problemet\ndet er simpelt noget p\nog alle pdf filer er også forsvundet\nSkrevet af invader26 Mandag d. 25/7/2011 - 8:56\nHar du venligst mulighed for at sende filen i en PM til mig? Jeg er meget nysgerrig\nSkrevet af Litra ME Mandag d. 25/7/2011 - 13:28\nså er de hvis åbent for billeder igen\nSkrevet af Triangel Tirsdag d. 26/7/2011 - 17:53\nSå prøver vi da bare igen\nBfs.PDF 622.27 kB\nSkrevet af Litra ME Tirsdag d. 26/7/2011 - 19:17\nF..k det er sejt\nLaver du også selv undervogn og boogier ? eller er der noget på markedet der passer ??\nSkrevet af tybalt Tirsdag d. 26/7/2011 - 19:32\nKM Texts Prototypesæt blev leveret med undervogne og vinduer fra en tysk standardpersonvogn. Det passede fint, både undervogn og boogier.\n(Har selv et sæt )\nSkrevet af invader26 Tirsdag d. 26/7/2011 - 19:36\nWauw... imponerende! Tak for kigget! Jeg er nu bare endnu mere hooked på at få denne i størrelse 1:87 til samlingen\nKM Text's tidligere udgave var vist udstyret med en ROCO undervogn.\nSkrevet af Kim Larsen Tirsdag d. 26/7/2011 - 22:20\nKan bekræfte, at det var Roco vogne, der brugtes. Af typen Bpmz (og/eller tilsvarende). I hvilken forbindelse, forhandlerne i den periode også kunne sælge en masse løse overdele til ombygning til DSB Ckm/Wrm!\nSkrevet af invader26 Søndag d. 31/7/2011 - 21:10\nPeter; har du planer om at få 3D printet dine APO tegninger/modeller?\nSkrevet af Triangel Torsdag d. 4/8/2011 - 0:45\nJa det har jeg. når jeg har fået nogle af de projekter, der ligger helt færdige.... al hvad jeg tegner, er der planer om at jeg vil have 3D printet, i et eller flere stk.\nSkrevet af Triangel Torsdag d. 4/8/2011 - 1:35\nJeg ved ikke helt endnu om jeg bruger de omtalte Roco vogne eller om jeg tegner nogle selv.\nSkrevet af R 963 Lørdag d. 6/8/2011 - 23:03\nJeg har fundet et film klip på youtube som måske vil interessere dig..\nDet er med protolyntoget i Rødby færge, efter det er udrangeret i 1992.\nSkrevet af Litra ME Mandag d. 8/8/2011 - 8:32\nGodmorgen R 963\nDet var sku da et super klip , jeg synes det er fantastisk hvad der kan findes på tuben når bare man ved havd man skal søge efter\nSkrevet af R 963 Mandag d. 8/8/2011 - 9:55\nVar så lidt, ja man finder mange gode ting på youtube..\nSkrevet af invader26 Lørdag d. 16/2/2013 - 9:56\nDSB Prototypelyntog APO på QXL\nSå er der mulighed for at erhverve sig et sæt med 4 vogne:\nSkrevet af ct Lørdag d. 16/2/2013 - 10:43\nSkrevet af persmed Lørdag d. 16/2/2013 - 21:32\nHej ,kig forbi 3-moduls bane til hobbymessen\nSkrevet af mr-data Søndag d. 17/2/2013 - 10:38\nAPO-Lynet eller IC5 som det siden blev kaldt er da absolut et interessant togsæt, og kunne være fristende at have på sit anlæg. De primære problemer det var:\nAlt for høj vægt: Togsættet var projekteret til at veje ca. 210 tons, men kom reelt op omkring de 270 tons. Et tilsvarende togsæt oprangeret af A- og B-vogne ville til sammenligning kun veje lige knap 200 tons.\nVisse komponenter var i sig selv prototyper, bl.a. de såkaldte Vegmann-bogier under det ene togsæt (det andet kørte på Minden-Deutz-bogier, samme type som under A- og B-vogne), men også klima-anlægget i den ene vogn i det ene togsæt.\nFor lille styktal; havde DSB i stedet for 2 bestilt f.eks. 10 togsæt, havde de været sværere at skaffe sig af med (ligesom med IC4).\nAdskillelse kunne kun se på særligt værksted. Her havde det været bedre med f.eks. Scharfenberg-koblinger, da de kan adskilles uden brug af værktøj.\nEn række tiltag burde være implementeret fra starten af, hvis de havde var togene sikkert blevet en noget større success.\nAf vægthensyn kunne man have valgt aluminium frem for stål som materiale til vognkassen. Dette gjorde man med såvel IC3 som MA-lyntogene (Sølvpilen).\nHave valgt gennemprøvede standard-komponenter, gerne monteret så de let kunne skiftes.\nAnden koblings-type mellem vogne for nem op- og ned-formering. Dette princip kendes bl.a. fra de tyske ICE og Sølvpilen, og begge blev som bekendt en success.\nEvt. et større styktal.\nMed hensyn til modellen, så har jeg prøvet at kigge på shapeways, og her koster overdel og undervogn i alt godt 4.000 kr. Dertil kommer så bogier, det kunne passende være Minden-Deutz fra enten Heljan eller anden producent, samt koblinger, bemaling osv. Og selvfølgelig noget interiør, med mindre man, som IC3, udstyrer dem med spejlglas.\nSkrevet af condor-9 Søndag d. 17/2/2013 - 10:50\nVisse komponenter var i sig selv prototyper, bl.a. de såkaldte Vegmann-bogier under det ene togsæt (det andet kørte på Minden-Deutz-bogier, samme type som under A- og B-vogne)\nEr du sikker på at den anden bogietype var MindenDeutz? Det var ikke samme slags som man brugte til A og B vognene, men mere i retning af dem som man bruge på 3.G. S-toget..\nSkrevet af mr-data Søndag d. 17/2/2013 - 11:10\nJa, det er jeg helt sikker på, i det at der i "Jernbanehistorisk Årbog" fra omkring årtundsig-skiftet var en længere artikel om disse tog. Her står der omtalt hvordan at ét togsæt kørte med samme type bogier som UIC-vognene (A, B, P og andre typer) hvilket var Minden-Deutz 2,5 meter; eller en videre-udvikling heraf. Det andet kørte med de nævnte Vegmann, og begrundelsen for at vælge forskellige typer var at man ville afprøve forskellige teknologier.\nI øvrigt jeg i den forbindelse til at tænke på, hvorfor man dog ikke valgte at bygge vogne efter den ret u-kendte UIC type Z, som vi dog kender som WRm og den nye kongevogn. Type Z var en videre-udvikling af type X, hvor man bevarede vogn-længde (26,4 meter) og visse tekniske detaljer. Samtidig lavede man visse ændringer, såsom faste ruder og air-condition (kender vi APO-lynet og IC3), sving-skyde-dør (også kendt fra IC3 og APO), samt færre kupeer på både 1. og 2. klasse for højere komfort-niveau. Denne type var altså, teknisk set, meget lig IC5 og forskellene drejede sig om kobling mellem enkelt vogne (krog/kæde ved Z, særlige automat ved IC5), vognbredde og nogle enkelte andre ting. I Tyskland er de fleste lokomotiv-trukne vogne fra efter 1975 - 1980 baseret på type Z, og findes mig bekendt med både midt- og side-gang (dvs. med kupeer), med kiosk eller restaurant, og som styrevogn. Disse vogne er tilmed lidt lettere end IC5 (50 tons pr. vogn kontra 54 tons ved IC5), så hvorfor f..... DSB ikke valgte denne type, er for mig uforståeligt.\nSkrevet af kka-dk Søndag d. 17/2/2013 - 13:46\nDet er altså ikke rigtigt. Det ene vognsæt havde ganske rigtigt Wegmann-bogier, mens det andet havde bogier fra schweiziske Schlieren (Schindler-Schlieren). Det ses tydeligt af tilgængelige fotos på bl.a. jernbanen.dk, og fremgår også (inkl. tydelige billeder) af den omfattende artikel om sættene i DSB-bladet nr. 1 1982 ved leverancen af sættene. Jeg sidder med artiklen foran mig - på side 19 er der en del-artikel om bogierne. Den beskriver også hvorfor M-D blev fravalgt.De "lave" numre af hver vogntype havde svjh. Schlieren-bogien.\nMvh. Klaus K, KM Text (der lavde APO-sættet for år tilbage).\nSkrevet af kka-dk Søndag d. 17/2/2013 - 14:04\nPå side 57 i den artikel du selv referer til (Jernbanenhistorisk årbog '02) står det samme i øvrigt. Og som lille pudsighed havde begge Afm-vogne Schlierer-bogien.\nSkrevet af mr-data Søndag d. 17/2/2013 - 14:27\nHmm, så har min hukommelse svigtet mig. Nu har jeg så desværre ikke bogen til rådighed lige nu, ej heller den omtalte artikel, men det kunne være rart at læse det stykke om hvorfor M-D blev fravalgt. Kan og vil du evt. skanne artiklen fra DSB-bladet ind så jeg og andre kan læse den, eller i det mindste give en kort redegørelse?\nDet er et stykke tid siden jeg sidst har læst artiklen, så du har sikkert ret. Men var det så Wegmann- eller Schindler-Schierer-bogierne som voldte flest problemer, og som angiveligt skulle have været en prototype? I øvrigt DSB i en nøddeskal; prototype-komponenter i et prototype-tog, se bare IC3 hvor bl.a. computerne var forud for deres tid og voldte mange problemer.\nMen hvor kan man så i øvrigt skaffe enten Wegmann eller Schindler-Schieren bogier hvis man vælger at bygge en model af toget?\nSkrevet af kka-dk Søndag d. 17/2/2013 - 15:22\nJeg kan godt - men jeg vil ikke. Der er noget der hedder ophavsret I korthed var formålet med prototypelyntoget jo netop at afprøve ny teknologi, og der var jo sket en del på bogie-området siden de under B-vognende anvendte M-D-bogier blev konstrueret. Da der var gode erfaringer fra MR og 3G S-tog (og vel også tidligere MA og 2G S-tog)med Wegmann-bogier, blev valgt en type fra denne producent, men med yderligere slingredæmpning da den skulle kunne køre 160km/h. Med Schlieren-bogien har du netop indflydelsen fra UIC Z-vognene. Den er angiveligt smart fordi den pga. de store fjedre ikke behøver svingbjælken eller yderligere sligringsdæmpning.\nDer var som sådan ikke de store problemer med nogle af bogierne, men de var til sidst vanskeligt at skaffe reservedele til "ekstraudstyret" på især Wegmann-bogierne (slingredæmpning, blokeringsbeskyttere mm.), da bogien jo egentlig var udvklet til nærtrafik ved lavere hastigheder.\nDet er dybest set forkert at kalde det dårlige dispositioner, begge bogietyper var (er) moderne konstruktioner konstrueret i stort tal.\nRoco laver begge typer, Schlieren-bogierne (karakteristiske ved de to store fjedre i midten) sidder under stort set alle Eurofima/UIC Z-typerne, og Wegmann-typen sidder (/sad?) under nogle nærtrafikvogne, dog i sagens natur uden de ekstra slingredæmpere. Sidstnævnte type havde dog et til formålet uheldigt ophæng, idet de var beregnet til en lavere vognkasse. Jeg skaffede dem i sin tid hjem fra Roco som reservedele til det ene af mine egne sæt - samt begge Afm-vogne\nDet er i øvrigt mystisk at artiklen i Jernbanehistorisk årbog kalder dem "Schindler-bogier", godt nok hedder firmaet Schindler-Schlieren, men i al tysksproget omtale kaldes de Schlieren-bogier.\nSkrevet af mr-data Søndag d. 17/2/2013 - 16:09\nAng. ophavsretten så er det forståelig nok, men er reglerne ikke rimeligt lempelige når formålet som her ikke er at tjene penge, men blot dele information? Jeg var ikke klar over at man hos DSB havde tidligere erfaringer med Wegmann-bogier, men hvis man som du siger havde er det meget forståeligt.\nJeg synes bare at der i artiklen fra Jernbanehistorisk Årbog nævnes noget om vistnok Wegmann-bogien voldte visse problemer, bl.a. med hensyn til løbe-egenskaber; hvilket er ganske forståeligt hvis den her er anvendt til et andet formål end den er konstrueret til. Men at udtrykket "dårlige dispositioner" er forkert, er et spørgsmål om definitioner. Hvis betegnelsen "prototype" blev anvendt omkring Wegmann-bogien fordi at dette var en hel eller delvis (mht. det ekstra-udstyr du nævner) ny-udvikling hvor man få eller ingen driftserfaringerer har, udtrykket "dårlig disposition" i min bog berettiget. Det var jo f.eks. især derfor at man valgte den type frekvensomformer til litra EA som man gjorde, netop fordi at der med denne var gode driftserfaringer. At det så har vist sig at den type kan betegnes som en blindgyde, i og med at der ikke længere kan skaffes reservedele, er jo så en anden side af sagen.\nOkay, det passer jo fint, Roco er jo normalt noget af den bedste kvalitet der findes, så det er heldigt. At man i Jernbanehistorisk årbog bruger en betegnelse ved jeg ikke hvad skyldes; det kan du passende spørge de to forfattere om, de kan vel modtage en e-mail.\nMen nu du nævner UIC-Z (det har jeg også selv gjort), så kommer jeg igen til at tænke på hvorfor DSB gav sig i kast med et dyrt udviklings-projekt, når en tilpasset UIC-Z kunne opfylde de stillede krav til hvad man betegnede som fremtidens tog. Ganske vidst manglede visse detaljer såsom den særlige overgang og en førerplads, men hvor store problemer kan UIC-Z have haft med træk (som angiveligt var hoved-årsagen til valget af de faste overgange) når typen blev anskaffet i store styktal. Og at udvikle en styrevogn på basis af UIC-Z kunne vel næppe være et større projekt, både os danskere og tyskerne har bygget styrevogne baseret på UIC-vogne .\nOg med et valg af en sådan europæisk standard-type havde man ikke alene sparet omkostninger til udvikling og forsøg, men man havde også haft en type som passede perfekt til EuroCity-trafikken som jo netop stillede krav om vogne med bl.a. aircondition. Men alt i alt må det siges at DSB indvandt en del værdifulde erfaringer som kunne videreføres til udviklingen af IC3, som på trods af visse børnesygdomme viste sig at blive den velnok største danske success med hensyn til personvognsmateriel.\nSkrevet af Litra ME Søndag d. 17/2/2013 - 18:51\nSkrevet af tøf tøf Søndag d. 17/2/2013 - 21:05\nDirekte spørgsmål til KM text..\nPå qxl er den lige nu budt op til ca 3000. for et 4 vognssæt med alle løsdele inkluderet, og endda usamlet, så man kan lave det ordentligt, og ikke overtage et muligvis skamferet byggesæt...\nHvis det gamle oplag var på ca 50 stk, som annoncen foreskriver, kunne jeg snildt forestille mig et nyt oplag på f.eks 200 stk. Det giver ved hurtig hovedregningen en omsætning, hvor der MÅ være mulighed for fortjeneste, også selvom der skal købes løsdele ved andre producenter..\nNår der kommer oplag på vogne fra "de store" danske producenter er vi gerne på ca 500 vogne, som f.eks. CL serien...\nKan du opfordres ved forudbestilling, samt evt forudbetaling på f.eks. 30 eller 50%, hvad der nu skal til...??\nSkrevet af mr-data Søndag d. 17/2/2013 - 22:40\nSelvom spørgsmålet ikke var rettet til mig, vil jeg alligevel tillade mig at kommentere det.\nAfhængig af hvor stort antal der skal produceres, bliver start investeringen ret hurtigt temmelig stor, og dermed bliver stykprisen også herefter når alle udgifter skal dækkes ind. Der findes en række forskellige muligheder for produktion, se neden for:\n3D-print: Formentlig billgste og nemmeste løsning, omend en produktion på mere end 5 - 10 stykker bliver tidskrævende. Problemet herved er dog dels prisen på en 3D-printer (ligenu omkring 10.000 kr. hvis man skal over hobby-niveau) og dels at de fleste printede modeller kræver et vist efterarbejde i form af slibearbejde med mere.\nSilikone-form: Denne løsning anvender bl.a. Tikøb Hobby, og kræver at man først bygger en prototype til at lave en støbeform efter. Fordele herved inkl. lave produktions-omkostninger for formen, begrænset eller intet efterarbejde og lign. Ulempen er at formen er "slidt op" efter maks. 50 støbninger, herefter skal den enten renoveres eller en ny skal fremstilles.\nStålform eller anden metalform: Fordelene er her især muligheden for detaljerigdom, minimalt efterarbejde og lang holdbarhed for støbeform. Ulempen er omkostninger til udvikling og fremstilling af støbeform, som gør at der enten skal produceres rigtig mange enheder (flere tusind) eller forlanges en høj stykpris (med deraf følgende risiko for lavt salgstal pga. pris) for at gøre produktionen rentabel.\nFor de fleste vil prisen formentlig spille en vis rolle, uanset hvor eftertragtet en given model end måtte være. Og udover materiale-omkostninger skal en producent også have dækket sine omkostninger til udvikling af modellen, herunder prisen for støbeforme mv. Derfor skal disse ekstra-omkostninger fordeles som et tillæg til materiale-prisen pr. produceret enhed, hvorfor at jo færre styktal en model produceres i, desto højere bliver prisen.\nMen jeg vil da helt klart give dig ret i, at det ville være rart hvis enten KM-text eller en anden producent ville lave en produktion af IC5/APO-lyntoget, så de knap så fingerfærdige kan få en sådan model.\nSkrevet af kka-dk Mandag d. 18/2/2013 - 11:24\nAf forskellige årsager er det næppe realistisk. Jeg skal angive nogle af dem:\n- Det kan godt være du kan forestille dig et oplag på ~ 200 stk., men tro mig, det er overhovedet ikke realistisk at sælge så mange som byggesæt. Hvis det var, er det lige ved projektet kunne lade sig gøre med brug af kommercielle masseproduktionsmetoder.\n- De i det oprindelige oplag indgående Roco-vogne koster omtrent det dobbelte i dag i forhold til da vi lavede projektet i 2004. Dvs. slutbrugerprisen ville ende med omtrent en tredjedel mere end dengang, hvor mange allerede syntes det var i overkanten til deres pengepung. En pris på ~ 6000,- for et femvognstog som byggesæt er der ikke mange der er villige til at ofre, det er typisk en markant del af det de fleste bruger på hobbyen i løbet af et år (så QXl-sættet er faktisk billigt!). Sammenlign i øvrigt hvad 3D-print-udgaven vil koste, før man er færdig. Og for de af os der har prøvet printkvaliteten fra Shapeways ved man, at der er et meget stort efterbehandlingsarbejde, ligesom lange vognkasse har en tendens til at ekse/være ustabile. Teknologiens nuværende stade er IMHO simpelthen ikke egnet til slige sager (det er ikke generelt - men specifikt for stabiliteten af lange personvogne i H0).\n- Løsdelene fra HT er problematiske at skaffe i større mængder - årsagerne hertil er vist beskrevet indgående i andre tråde på Sporskiftet ...\n- De dengang anvendte produktionsmetoder vil ikke give en kvalitet der ville kunne tilfredsstille i dag - slet ikke i forhold til det angivne om prisen.\nSagt på en anden måde: Find 50 mennesker, der er villige til at afgive en bindende, skriftlig bestilling på et femvognssæt som byggesæt til ca. 6K, så skal vi nok lave et nyt oplag\nJeg kan muligvis få fremstillet et nyoplag af overdelene alene - skaf mig 15 bindende, skriftlige ordrer på firevognssæt til 1600,- eller femvognssæt til 2000,-; så gør jeg det\nSkrevet af disavelo Mandag d. 18/2/2013 - 14:32\nJeg er med på et sæt overdele til et 5-vognssæt til 2k.\nSkrevet af BT Mandag d. 18/2/2013 - 16:31\nHvad med at lave en afstemning - så får man et billede af hvem der er interesseret.\nHvis dette tal så er over minimumgrænsen kan man åbne for forudbestilling (evt. med aconto beløb) og håbe på at det bliver det samme antal som i afstemningen...\nSkrevet af kka-dk Mandag d. 18/2/2013 - 17:29\nJeg tror desværre ikke en afstemning giver noget særligt revisende billede. 15 bindende bestillinger på overdele til fire- eller femvognssæt enten pr. mail, PM eller her i tråden er det der skal til. Hvis der er kommet nok ind, vil jeg derefter tilskrive hver enkelt med besked om at indbetale et á contobeløb (500,-), og gøre opmærksom på det er unika-leverancer, fremstillet specifikt til de pågældende og derfor uden returret. Beklager fremgangsmåden, der er lidt mere rigid end jeg egentlig har lyst til at være, men jeg har dårlige erfaringer med andre metoder.\nDet er overdele i samme kvalitet som de oprindelige - hverken værre eller bedre.\nOg så undskylder jeg præventivt overfor Lars - tråden burde vel nu flyttes til kommercielle indlæg\nMvh. Klaus K, KM Text\nSkrevet af jhcn Mandag d. 18/2/2013 - 17:29\nFint og reelt med det tilbud - og tak for informationer omkring hvad der skal tænkes på!\nHvis ovenstående tilbud skal give en ordentlig respons, hvordan kunne man så sprede ordet bedst muligt? Jeg tror desværre ikke at Sporskiftet er nok, men sikkert en start. Men det burde være noget som folk blev gjort opmærksom overalt, a la på messer, ved den lokale modeltogsforhandler etc.\nJeg tror ikke der er 50 mennesker på dette forum som er parat til at binde sig til projektet, men jeg vil gerne tage fejl\nSkrevet af Lars Mandag d. 18/2/2013 - 18:31\nDet gør du nemmest ved at oprette en konto i din bank og bede interesserede indbetale de 1500/2000 kr + 85 kr til porto med angivelse af bestilling, navn, adresse og bankkonto senest en angiven dato.\nKommer der mindst 15, går du i gang og giver folk besked om at projetet er igangsat og at du forventer at levere sådan og sådan.\nKommer der ikke 15, sender du pengene tilbage igen. Det bliver max 14 overførsler, så det kan du godt klare.\nPå den måde frasorterer du alle dem, der godt liiiige vil se det an og måske alligevel ikke, når det kommer til stykket osv osv


Center for Trivsel & Velvære forskning - Center for Trivsel & Velvære\nVi ønsker som nævnt i en tidligere blog at undersøge (u)tilstrækkelighedsfølelsen i grundstemningen. I løbet af marts 2020 har vi foretaget et litteraturreview efter teorier om utilstrækkelighed og efter måleredskaber til at måle denne, hvilket af flere grunde har været vanskeligt. Umiddelbart vil vi oversætte utilstrækkelighed til ”insufficiency”, men det genererer ingen litteratur. Hvis vi derimod vælger ”inferiority” kommer der i en litteratursøgning lidt frem, blandt andet Alfred Adlers teori om mindreværdskompleks, der på engelsk oversættes til ”Inferiority Complex” (Adler, 2013), men det er ikke mindreværd, vi ønsker at måle på i denne omgang. Vi fandt hos den danske forsker Pernille Steen Pedersen (Pedersen, 2016b) en definition af præstationsskam, et begreb, der dækker over det, som vi forsøger at måle, og har med hjælpe fra hende fundet en definition af utilstrækkelighedskonstruktet. Vi arbejder stadig på at lave et nomologisk netværk, men er især blevet overbevist om, at følelsen af utilstrækkelighed korrelerer positivt med stress, som også Pedersen (2016b) er meget opmærksom på. Derefter fik vi udarbejdet et såkaldt blueprint, som gav os overblik over, hvordan konstruktet (utilstrækkeligheden) manifesterer sig, og hvordan vi forestillede os, at vores items (i form af spørgsmål) skulle være fordelt på hhv. følelser, tanker, handlinger, og om de skulle spørge ind til arbejde, familie, selvet osv., hvorefter vi fik genereret en masse items. Derefter revurderede vi blueprintet, og derefter vores items. Efter lidt frem og tilbage med det, valgte vi den skalatype, som vi fandt mest passende, hvorefter vi fjernede en masse items og formulerede de resterende, så de matchede den valgte skalatype. Nedenfor kan du læse den foreløbige udgave af rapporten, og hvordan vi bliver klogere og klogere i løbet af processen.\nDet, vi stadig mangler, er:\nValidering af items\nAfprøvning ved at indsamle data\nStatistisk analyse og evaluering af valgte items\nOptimering af måleredskabets items og længde\nIndhentning af reelle data\nIndhentning af reelle data fra repræsentativt sample\nPilotstudie til klinisk brug\nAlt i alt er vi meget optimistiske og føler, at vi er kommet godt fra start.\nKram fra forskningsholdet.\nKlinisk kan man hos nogle klienter observere et interessant fænomen, hvor klienten godt ved, at en aktuel præstation er god, eksempelvis at få karakteren 12 for en opgave, men samtidig om den samme præstation føler, at det kunne være bedre. Efter nærmere undersøgelse viser det sig ofte, at det er et mønster, der gennemsyrer alle aspekter af klientens liv, således at uanset hvad klienten laver, og uanset hvordan og hvor positivt omverdenen responderer på præstationerne, føles det aldrig godt nok. Følelsen af ikke at være god nok afføder altså en form for selvbedrag. Følelsen af ikke at være god nok afføder forskellige copingstrategier såsom kompensation for utilstrækkeligheden i et forsøg på at præstere godt nok, eksempelvis ved at tage arbejdet med hjem. Kompensationsstrategierne har til formål, at andre ikke skal opdage klientens indre sandhed, nemlig at vedkommende ikke er god nok. Resultatet er ofte en overpræstation og en begejstret arbejdsgiver, samtidig med at klienten kan fastholde selvbedraget om ikke at være god nok, ”da det jo kun var, fordi jeg tog arbejdet med hjem, at jeg modtog ros”. Utilstrækkelighedsfølelsen afføder også andre følelser såsom angst for, at kollegaer eller andre vil opdage ”sandheden”, den subjektive sandhed, som af en eller anden årsag af klienten tillægges mere betydning, end hvad omverdenen fortæller og viser klienten. Det er denne indre tanke-, følelses- og adfærdsregulerende kraft, som er genstand for vores undersøgelse, og som vi kalder utilstrækkelighed.\nEt relevant teoretisk udgangspunkt finder man blandt andet i Richard S. Lazarus’ (1994, p. 189; 2006; Smith & Lazarus, 1990) teori om følelser og tilpasning - Emotions and Adaptation - samt hans teori om coping. Lazarus mener, at følelserne spiller en langt mere signifikant rolle for den menneskelige adfærd, end psykologien ellers krediterer dem for: ”Emotions punctuate almost all the significant events in our lives… Furthermore, the emotions we experience seem to strongly influence how we act in response to these events” (Smith & Lazarus, 1990, p. 609). Lazarus foretager et opgør med idéen om, at tanker alene kan påvirke adfærd ved at gøre følelserne mere primære i forhold til psykologiske bevæggrunde (Lazarus, 1994, 2006). Lazarus taler om følelserne som dem, der vækkes i mødet med miljøet og aktiverer copingstrategierne. Der er på den måde tale om en følelsesmæssig tilpasning til miljøerne og følelserne, dem, som barnet primært navigerer efter. Endnu et element, som har indflydelse på copingstrategierne i Lazarus’ (2006) teori, er selvfølelsen, som er den indre kritiske stemme - samvittigheden - som er blevet grundlagt af forældrene i tråd med det psykoanalytiske overjeg. Lazarus (1994) beskriver 15 kernefølelser, som hver har deres relationelle tema. Hverken tilstrækkelighed eller utilstrækkelighed er desværre iblandt dem. Det er følelsen af skam til gengæld, som er følelsen af at: “Having failed to live up to an ego-ideal” (Lazarus, 1994, p. 122). I den forbindelse bygger Pernille Steen Pedersen (2016a, 2016b) i Ph.d’en Udkast til et nyt copingbegreb og i bogen Slip stress ud af skammekrogen – Et forsvar for arbejdsfællesskabet videre på Lazarus’ teori om skambegrebet, og i sit studie af skam på arbejdsmarkedet observerer hun 2 kvalitativt forskellige typer af skam, relationsskam og præstationsskam (Pedersen, 2016b, pp. 189-191), hvoraf sidstnævnte svarer til den utilstrækkelighedsfølelse, som vi her i projektet er interesserede i at måle, og som Pedersen (2016b) tilskriver den stærkeste prædiktor for stress. Hvorfor så ikke kalde vores fænomen for præstationsskam? Fordi der allerede er et andet ord for den form for skam, nemlig utilstrækkelighed.\nDer mangler stadig en vigtig dimension i dette, da hverken Lazarus (1994, 2006) eller Pedersen (2016a, 2016b) forklarer den tendens, hvor man observerer indre følelsers inkongruens med den ydre virkelighed, og som tillægges større betydning for klientens copingstrategier. Hvis vi antager, at følelserne allerede var adaptive i tilblivelsen af den selvfølelse, som Lazarus beskriver, således at selvfølelsen var baseret på de copingstrategier, som barnet tilpassede sig forældrenes adfærd med, kunne selvfølelsen være præget af utilstrækkelighed, hvis forældrene netop havde meget fokus på præstationer og altid mødte barnet med en korrigerende tilgang eller anden tilgang, som gav barnet en følelse af, at dets præstationer oftest kunne forbedres, altså at de ikke var gode nok. Derved kunne barnet som voksen have en selvfølelse af ikke at gøre det godt nok, også selvom vedkommende præsterede bedre end de fleste eksempelvis ved at få en karakter langt over middel. Som var det overjeg’et, der blev etableret, men netop ikke blev korrigeret i mødet med omverdenen. To psykoanalytiske tænkere kan også være relevante i denne forbindelse, som begge bruger det engelske begreb inferiority, som på dansk oversættes til mindreværd, nemlig Alfred Adler og Erik Erikson. Adlers (1930; Adler & Brett, 2012) begreb om mindreværdskompleks (som på engelsk hedder Inferiority Complex) forstås netop som en følelse af utilstrækkelighed, som individet efterfølgende kompenserer for i sin stræben efter perfektion. I Eriksons (2013) psykosociale udviklingsteori er barnets udfordring i 6 - 12 år driftighed (arbejdslyst) eller mindreværd, hvor mindreværdet netop beskrives som manglende selvtillid eller en følelse af utilstrækkelighed. Barndommen spiller ind i personlighedsudviklingen, og utilstrækkeligheden spiller hos disse teoretikere en vigtig rolle i barndommen, og det er netop den følelse af utilstrækkelighed, der er etableret/installeret i barndommen, som vi ønsker at måle på.\nHerfra refereres der til en tidligt tilpasset følelse som en grundfølelse og en gruppe af grundfølelser som en grundstemning. En vigtig pointe i denne forbindelse er, at der hos klienter ofte er tale om grundstemninger, og at det derfor er vanskeligt at isolere en grundfølelse fra de andre grundfølelser i grundstemningen. Og her er det altså grundfølelsen af utilstrækkelighed, vi ønsker at undersøge. Som nævnt viser utilstrækkeligheden sig, når der er inkongruens mellem den følte utilstrækkelighed og situationen, altså når vedkommende føler sig utilstrækkelig i en situation, hvor vedkommende burde føle sig tilstrækkelig. Lazarus siger, at: “The odds are very good that each of the emotions and the situations that provoke it results in quite distinctive patterns of coping” (1993, p. 245). Det, som er opgaven herfra, er at lave et nomologisk overblik over utilstrækkelighedens fænotypiske træk.\nUdarbejdelse af Test Blueprintet\nStep 1. Konstruktet\nVi ønsker at måle på utilstrækkelighed, som den udtrykker sig i individets grundstemning. Målet med måleredskabet er, at den skal kunne bruges i den kliniske praksis, for at kliniske terapeuter 1) kan måle og registrere inkongruensen i klientens utilstrækkelighedsgrundfølelse og 2) kan måle, når utilstrækkelighedsgrundfølelsen er afstemt, dvs. er kongruent i forhold til klientens aktuelle situation.\nAt skabe en skala, som kan måle utilstrækkelighed som en grundfølelse. Om den er der eller ikke og i hvor voldsom en grad.\nStudiet er rettet imod voksne mennesker (18 – 65 år).\nAt give kliniske psykologer og psykoterapeuter et redskab til at spotte en utilstrækkeligheds-grundfølelse og til at kunne følge bedringen og bekræfte, når den er ”helbredt”.\nMåleværktøjet kaldes indtil videre for the ”Insufficiency Measurement Scale” (IMS).\nIMS-testen vil være relevant at anvende i flere forskellige sammenhænge. For eksempel kunne testen være relevant i forbindelse med at forstå stress hos medarbejdere. Her kunne man måle på medarbejderens utilstrækkelighed i grundstemningen, som typisk ses ved, at han/hun overkompenserer og arbejdsmæssigt ofte overbebyrdes, og med dette kunne man forstå stressen på en mere nuanceret måde. En opmærksomhed på dette kunne gøre det lettere for ledere at tage vare på sin medarbejder på den rette måde. Det kan også være interessant i forhold til elitesportsudøvere, for redskabet ville kunne gøre det muligt at undersøge, hvor mange af disse der finder motivationen til konstant at blive bedre og perfektionere deres præstationer i en grundlæggende følelse af utilstrækkelighed. Dette gælder også andre områder, hvor der kunne være en mistanke om, at utilstrækkeligheden er på spil i forhold til en form for perfektionisme.\nTil sidst - og ikke mindst - kan det bruges i den kliniske praksis for at måle klienters grundstemning af utilstrækkelighed som medvirkende faktor til, at de lider, og som dokumentationsmål for at terapien virker. I den forbindelse kan IMS også bruges til at evaluere terapeutiske metoder og interventioner og give et mål for, når utilstrækkelighedsgrundfølelsen er afstemt i forhold til klientens aktuelle situation.\nStep 2. Konstruering af Blueprintet\nI det følgende fremlægges, hvordan utilstrækkelighed som grundstemning manifesterer sig i praksis, samt i hvilke domæner og subdomæner disse viser sig.\nGrundstemningens manifestationer kan hos den enkelte bemærkes som:\nEn følelse: ikke at kunne præstere godt nok\nTanken: Jeg gør det ikke godt nok\nHandlinger: Enten en overkompensation for følelsen af utilstrækkelighed eller en opgivenhed.\nSprog: ”Jeg er ikke god nok” (her er det underforstået ”kan ikke præstere godt nok”)\nManifestationernes karakterer påvirkes af de domæner og subdomæner, som vedkommende befinder sig i, og som præsenteres nedenunder:\nDomæner og subdomæner\nDomæner og subdomæner, som følelsen af utilstrækkelighed i grundstemningen kunne komme til udtryk i:\nOver for kollegaer\nI det følgende redegøres der for, hvordan utilstrækkeligheden manifesterer sig i de ovennævnte domæner og subdomæner. Det er dog her vigtigt at påpege det problematiske ved at udvikle et spørgeskema eller skala, der forsøger at indfange den, der kun lider af en utilstrækkelighed i sin grundstemning og ikke andet. Ofte er det sådan, at utilstrækkeligheden ikke er alene om at forme grundstemningen, og at de forskellige følelser, som grundstemningen udgøres af, gensidigt påvirker hinanden.\nIndenfor kognitiv adfærdsterapi opereres der med begreber som hhv. skemata, som er grundlæggende antagelser om verden, og leveregler, som er strategien man bruger til at leve i forhold til sine skemata (Arendt, 2012). Grundstemningen kan forstås som det, der ligger dybere end skemataerne og leverer indholdet til dem.\nMed en grundfølelse af utilstrækkelighed vil man eksempelvis kunne få et skematasom: ’’Livet er anstrængende og svært og kræver meget af mig’’, og derfor kunne en leveregel være: ’’Derfor må jeg tage mig sammen’’ eller ’’Derfor kan jeg lige så godt give op’’. Opmærksomheden ved en utilstrækkelighedsfølelse er i overvejende grad rettet mod præstationer - herunder sports- og skolepræstationer, konkret arbejde, høje karakterer, og lignende. Utilstrækkeligheden gør sig gældende der, hvor der skal præsteres.\nDen utilstrækkeliges opfattelse af sig selv\nDen utilstrækkelige føler helt grundlæggende, at lige meget hvad vedkommende gør, bliver det aldrig godt nok. Derfor bør vedkommende enten gøre mere og gøre det bedre eller give op. Når den utilstrækkelige har gjort sit bedste, har vedkommende det, som om der alligevel er noget galt med resultatet, som om der er en fejl, der bare venter på at blive opdaget, uden vedkommende selv kan sætte fingeren på det. Den utilstrækkelige har svært ved at opleve følelsen af tilfredshed med egen præstation, da følelsen af at det ikke er godt nok forhindrer tilfredsheden. Utilstrækkelighedsfølelsen skaber et behov i den utilstrækkelige om at finde en mening bag følelsen, og derfor tyer den utilstrækkelige til perfektionisme, for hvis kun perfektionisme er godt nok, giver det mening, at den utilstrækkelige ikke føler, at vedkommende kan leve op til kravet om at skabe noget perfekt.\nDen utilstrækkeliges tanker skal tilfredsstille utilstrækkelighedsfølelsen og har derfor tanker som: ”Jeg er ikke dygtig nok”, ”Jeg er ikke klog nok” og ”Jeg skal gøre mit bedste og mere til, for at det er godt nok”.\nDen utilstrækkelige dømmer sine egen præstationer meget hårdt. Og i forhold til handlinger vil den utilstrækkelige prøve at kompensere eller tilfredsstille utilstrækkelighedsfølelsen, og vedkommende vil derfor bruge ekstra tid på alting og gå op i detaljer for at finde fejl. Men uanset hvor stor kompensationen er, hvor meget tid personen bruger eller hvor præcis han/hun er, kommer det aldrig til at leve op til kravet om perfektionisme og bliver derfor aldrig godt nok.\nDa følelsen af utilstrækkelighed relaterer sig til præstationer, kommer det tydeligst til udtryk omkring arbejde. Arbejde inkluderer også det at studere og professionel sportsudøvelse.\nEr grundstemningen præget af utilstrækkelighed, går individet med en konstant følelse af, at arbejdet er hårdt og krævende, og at der forventes mere, end vedkommende kan præstere. Derfor kommer der tanker om ikke at være god nok og tanker som ’’Jeg kan godt, men bare ikke godt nok, fordi det altid kan være bedre og mere perfekt.’’ Og ’’Der er andre, som kan det bedre end mig, og derfor må jeg gøre ekstra og kompensere for at komme op på et niveau, som er godt nok’’.\nUtilstrækkelighedsfølelsen giver god anledning til at søge karrierevejen og stige i graderne, da utilstrækkeligheden vækker en stræben og drivkraft i det enkelte menneske efter netop at blive tilstrækkelig, og det kan kun opnås ved at blive bedre. Problemet er, at den utilstrækkelige ikke selv føler sig fortjent til at stige i hierarkiet og derfor sjældent selv beder om det. Alligevel ender en stor del af dem, som overkompenserer for deres utilstrækkelighedsfølelse, med at arbejde sig op ad rangstigen, fordi andre belønner deres ekstremt hårde arbejde.\nFor den utilstrækkelige er kollegaernes arbejde til gengæld godt nok, og derfor er ros til dem berettiget. Den utilstrækkelige derimod har svært ved at tage imod ros, for han/hun tror på, at hans/hendes arbejde ikke er godt nok. Ved ros kan den utilstrækkelige få tanker som: ’’De prøver bare at være søde’’, ’’De lyver’’, ’’De har ondt af mig, og derfor roser de mig’’ eller ’’De vil bare give mig mere selvtillid’’. Med sådanne tanker fejer han/hun roserne af sig.\nDen utilstrækkelige er altid villig til at hjælpe andre, men forstår ikke selv, hvorfor folk vil have dennes hjælp, eftersom han/hun ikke tror på, at hjælpen vil gavne. Er det dog meget tydeligt, at den utilstrækkelige har et langt større talent end de andre kollegaer, kan utilstrækkelighedsfølelsen få den utilstrækkelige til at tænke, at de andre til gengæld kan alt muligt andet, mens den utilstrækkelige selv kun er god til lige netop det snævre emne. Den utilstrækkelige er ikke meget for at spørge kollegaerne om hjælp, fordi det gør det for åbenlyst, at den utilstrækkelige ikke er god nok til sit arbejde. Men den utilstrækkelige gør det og føler sig som en fiasko imens. Og hvis den utilstrækkelige har løst en stor og svær opgave og ender med at få ros for det, kan den utilstrækkelige begrunde det med, at vedkommende også fik hjælp af andre. Også selvom hjælpen i realiteten var uendeligt lille i forhold til den enorme præstation, den utilstrækkelige har udført.\nKollegaerne ser på den utilstrækkelige som meget flittig og dygtig, som en stræber og en, som man altid kan regne med, laver tingene ordentligt og til tiden. Flere og flere finder ud af dette og henvender sig til den utilstrækkelige for at få hjælp eller for at få lettet et arbejdspres. Dette kan den utilstrækkelige ikke selv, for at bede kollegaerne om hjælp er det samme som at blotte den utilstrækkelighedsfølelse, som forsøges skjult af overkompensationen.\nDen utilstrækkelige dømmer altså kollegaerne meget mildt, men sig selv hårdt.\nDen utilstrækkeliges forhold til sine ledere er ofte af en sådan art, at denne har enormt store vanskeligheder ved at sige fra overfor sine ledere. Det har den utilstrækkelige netop, fordi ledere og chefer ofte fremstår som dem, der har ret og ved, hvad de taler om, og dermed fremstår de som de tilstrækkelige. Lederen er ofte glad for den utilstrækkelige medarbejder, som er flittig, og som lederen kan regne med. Da den utilstrækkelige ikke respekterer sine egne grænser, er det vanskeligt for nogle ledere at respektere den utilstrækkelige, og den utilstrækkelige kan hurtigt blive en, som lederen udnytter.\nEn fejl ræsonnerer voldsomt stærkt i den utilstrækkelige, og derfor vil blot en enkelt hentydning fra lederen om, at noget er blevet glemt, eller at noget kunne laves anderledes, gøre voldsomt ondt på den utilstrækkelige. Det gør især ondt på den utilstrækkelige, for når han/hun modtager kritik, ved han/hun, at kritikken jo er berettiget.\nDer følger en angst for, at andre skal opdage, at ’’jeg ikke er god nok’’. Forfremmelser eksempelvis opfattes som tilfældige, og i ledende stillinger følger der ofte en fornemmelse med om, at det bare er et spørgsmål om tid, før de overordnede finder ud af, at ”jeg ikke er så god, som de tror.” Den utilstrækkelige kan gå med en følelse af, at han/hun narrer de andre eller holder dem for nar.\nDen utilstrækkeliges selvopfyldende profeti\nVedkommende, der forsøger at skjule sin utilstrækkelighed, kompenserer ved at tage flere opgaver, end vedkommende kan klare og tager derfor arbejdet med hjem og holder sjældent fri. Ofte ender det med, at den utilstrækkelige får en stressreaktion, der gør, at han/hun lige pludselig ikke kan præstere mere og ikke længere er god nok til jobbet.\nSelv hvis der ikke skulle være det ekstra arbejde, så tages det umiddelbare arbejde alligevel med hjem, hvor det gennemtjekkes flere gange. Dette resulterer i, at vedkommende føler sig langsom og derfor ikke gør det godt nok. Og selv hvis vedkommende får at vide, at det udførte arbejde er godt, så begrunder den utilstrækkelige det netop med, at det er fordi arbejdet med blev taget med hjem, og der blev brugt flere timer end alle andre. Alt i alt ser man, at den utilstrækkeliges handlinger i sidste ende fører til omstændigheder, der begrunder og forklarer utilstrækkelighedsfølelsen.\nFritidsaktiviteter, hobby, konkurrerende sport\nI forbindelse med fritidsaktiviteter, hobby og sport ses de samme mønstre om, at den utilstrækkeliges præstationer skal være perfekte. Han/hun er hård mod sig selv, når han/hun ikke lever op til disse tårnhøje forventninger. Eksempelvis vil den utilstrækkelige, som dyrker fitness og prøver at få en atletisk krop, aldrig være tilfreds med sit udseende og sin træning, uanset hvor meget personen træner, hvor rigtigt personen spiser, og hvor meget fremskridt han/hun har opnået. Konsekvensen af denne grundstemning af utilstrækkelighed er, at personen har vanskeligheder ved at nyde aktiviteten og faktisk begynder at få det dårligere af det, som han/hun ellers elsker at gøre. Den fitnessudøvende utilstrækkelige vil for eksempel ty til ekstreme handlinger som at overtræne og under- (eller over-) spise og muligvis blive fysisk syg af det.\nUtilstrækkeligheden udtrykker sig forskelligt i forhold til forskellige relationer.\nPartneren kan bruges forskelligt, enten til at tage sig af børn og hjem, mens den utilstrækkelige knokler med arbejdet. Det kan også være et karrierepar, hvor den utilstrækkelige konstant synes, at partneren ofte er god nok, men ikke selv føler sig god nok. Uanset hvem der laver hvad, og hvis stilling er mest præstigefyldt, vil den utilstrækkelige have en tendens til at beundre partneren mere. Pointen er, at arbejdet får meget opmærksomhed.\nBørnene lærer hurtigt, at job er vigtigt, og den utilstrækkeliges utilstrækkelighed projiceres ofte over i børnene, således at børnenes præstationer ofte bliver bedømt: ”Ej, hvor er du dygtig!”. Den utilstrækkelige kan godt reflektere over sin egen barndom og har måske svoret ikke at gøre som sine egne forældre og på den måde få det til at handle om alt andet end præstationer, når det kommer til hans egne børn, men kan stadig ikke forholde sig anderledes til sig selv.\nMed barndomsrelationer hentydes der til de vigtige relationer i barndomshjemmet, såsom forældre og søskende.\nUtilstrækkeligheden som grundfølelse etableres ofte i barndommen, og ofte skyldes det forældrenes fokus på præstationer og prestige. Eventuelt med en kultur derhjemme, hvor hårdt arbejde betaler sig, mens dovenskab er helt forfærdeligt.\nUtilstrækkelighedsfølelsen kommer ofte som konsekvens af, at måden, den utilstrækkelige fik opmærksomhed på, var ved at præstere.\nMen det vigtigste er, at tilgangen til barnet har efterladt barnet med, at det kunne være bedre. Et klassisk eksempel på det, er barnet, der kommer hjem fra eksamen og bliver spurgt, hvilken karakter det fik, og hvis barnet svarer 10, er responsen: ”Hvorfor fik du ikke 12?”. Men utilstrækkeligheden kan også dannes på baggrund af en god hensigt fra forældrenes side, som hvis de havde svaret: ”Det var da flot! Næste gang skal det nok gå bedre, det er jeg helt sikker på, for du er så sej.”\nForældre, der pacer deres børn, har ofte en tilgang til, at det altid kan blive lidt bedre, og at dygtiggørelse er det vigtigste.\nDet gamle mønster ses ofte stadig i voksne i deres relation til forældrene, hvor den utilstrækkelige stadig enten føler, at han eller hun skal leve op til noget eller forsøger at få deres anerkendelse gennem præstationer.\nDer kan være konkurrence mellem søskende, men det kan også være, at det kun er den ene af flere søskende, som lider af utilstrækkelighedsfølelsen. Der er mange faktorer, der spiller ind her, så dette er nok mindre relevant at spørge ind til.\nDen utilstrækkelige har så meget fokus på arbejde eller præstationer, at venskaber også præges af det. Almindelige arrangementer, hvor der bare hygges, kan for den utilstrækkelige føles som spild af tid, da den utilstrækkelige jo burde arbejde. Værdien af arbejde overskygger værdien af at hygge sig sammen.\nI mødet med fremmede i forskellige sammenhænge, føler den utilstrækkelige sig altid dømt på sine præstationer, som aldrig er gode nok. Andre opleves hurtigt som dommere over den utilstrækkeliges præstationer. Andre ser den utilstrækkelige som yderst kompetent, og hvis snakken kommer ind på arbejde, bliver andre ofte nysgerrige på, hvad den utilstrækkelige ved, da det hurtigt står klart for dem, at den utilstrækkelige har reel viden om det, der tales om. Den utilstrækkelige lider under samtalen, men skjuler det ofte godt under et afslappet ydre.\nI hjemmet er der enten meget fokus på præstationer, eller også er hjemmet den utilstrækkeliges helle, der, hvor den utilstrækkelige kan slappe af og lade op, når ikke arbejdet tages med hjem.\nUanset hvad fylder arbejdet forholdsvist meget, og lange arbejdsdage følger ofte med.\nStep 3. Konstrueringen af selve blueprintet\nEfter ovenstående redegørelse for hvordan utilstrækkelighed i grundstemningen manifesterer sig i de forskellige domæner og subdomæner, har vi udarbejdet nedenstående skema, der viser, hvordan vi vil fordele de forskellige items i forhold til manifestationerne og domænerne. Vi har valgt at generere en itempool på 60 items for i sidste ende at ende på 30. Vi har endvidere valgt at generere items først og efterfølgende vurdere, hvilken type skala der er passende til det enkelte item.\nSom det ses på ovenstående skema, har vi vurderet, at utilstrækkelighedens manifestationer i forhold til tanker, følelser og handlinger vægter lige højt, og derfor ønsker vi at fordele items således, at der er 30% til hver. Vi har valgt en sproglig komponent, fordi det står klart for os, at man ligeledes kan finde manifestationer af utilstrækkelighed via sproget. Vi har endvidere vurderet, at det er passende, at 60% af vores items er inden for domænet ’’arbejdet’’, eftersom vi mener, at det er dér, hvor utilstrækkeligheden kommer allertydeligst til udtryk. Utilstrækkeligheden kommer ligeledes tydeligt til udtryk i forbindelse med fritidsaktiviteter, men i og med at fritidsaktivitet ikke er noget, som alle nødvendigvis har, har vi valgt at sætte den som ’’buffer’’ i tilfælde af, at det skulle være relevant at inddrage den for den enkelte testtager. I starten af spørgeskemaet vil der nemlig være et spørgsmål med et binært svar om, hvorvidt testtageren har en fritidsaktivitet, som denne regelmæssigt dyrker, og i tilfælde af at testtageren har én, da vil vi inddrage de items, der handler om ’’fritidsaktivitet.’’\nGenerering af itempool\nVi blev enige om at generere items hver for sig for efterfølgende at sammenligne og blive inspireret af hinanden. Der blev genereret 120 items i alt, som vi sammen gennemgik og evaluerede. Efter første gennemgang havde vi fået en idé om, hvilke items vi syntes var gode, og vi havde tilføjet nye og slettet andre (se bilag 1). Næste skridt var at beslutte den endelige skala og formulere items i overensstemmelse dermed.\nVi har valgt Likert-skalaen, da det er et sikkert valg, som før er anvendt med succes (DeVellis, 2017), samt at vi vurderer, at det passer godt til formålet. Vi har valgt en udgave med fem svarmuligheder som den overordnede skala, således at testpersonen skal svare på:\nHvor enig er du med følgende udsagn:\nModifikationer efter at have lavet items:\nMålet er blevet at lave et simpelt og præcist måleinstrument, som kan måle utilstrækkeligheden i grundstemningen uafhængigt af konteksten – da den jo er der uafhængigt af konteksten - har vi lavet nogle ændringer. Disse ændringer er beskrevet i punktform nedenfor:\nVi har valgt at undlade at lave items til ”sprog”-manifestationen af flere årsager. Vi fandt først og fremmest ud af, at det er vanskeligt at generere items inden for dette, eftersom den utilstrækkeliges sprog kommer til udtryk på mange forskellige måder, og derfor kunne vi ikke lave generelle items herfor. Det ville have mindsket reliabilieten og dermed også validiteten af testen. Dernæst kan vi argumentere for, at ”tanke”-manifestationen ville kunne dække over sproget, eftersom tanker i sig selv indebærer et sprog, og at sproget er udledt af tanker. Derfor kunne vi med god samvittighed undlade at lave items til sprog.\nVi har valgt at fjerne items under subdomænerne børn, partner og søskende, da det for det første ikke er alle, der har disse i deres liv, og dernæst kommer utilstrækkelighed som regel til udtryk i præstationer og ikke i relationer.\nFritidsinteresser slås sammen med arbejde, da det jo er spørgsmål, der spørger ind i konkurrerende tanker og adfærd.\nSpørgsmål under kategorien ”livet” er droppet helt, da vi vurderede, at de var for generelle, og at der var for stor sandsynlighed for, at de påvirkede validiteten negativt (DeVellis, 2017).\nEfter ovennævnte overvejelser endte vi med 56 items fordelt således, at 9 spørger ind til tanker, 30 til følelser og 17 til handlinger. Disse er under domænerne Arbejde (A), Sig selv (S) og Relationer (R). Item poolen ses nedenfor.\nJeg vil karakterisere mig selv som meget perfektionistisk. (S)\nJeg tænker ofte, at jeg burde præstere bedre, end jeg gør. (A)\nJeg har altid meget høje forventninger til mig selv. (S)\nJeg dømmer mig selv rigtig hårdt, når jeg laver fejl. (A)\nJeg tænker ofte, at jeg ikke lever op til mine forældres forventninger. (R)\nJeg synes ofte, at andre, som arbejder inden for samme område som mig, har bedre styr på deres arbejde. (R)\nJeg er ofte tilfreds med mine præstationer. (A)\nJeg har en tendens til at se på de dårlige aspekter ved mine præstationer, frem for de gode. (A)\nNår jeg tager del i en konkurrence, synes jeg ofte, at jeg burde have gjort det bedre. (H)\nJeg føler meget ofte, at jeg ikke præsterer godt nok. (A)\nJeg er bange for at lave fejl. (A)\nJeg føler ofte, at mine præstationer burde være meget bedre. (A)\nJeg føler ofte, at det, jeg præsterer, er, som det skal være. (A)\nJeg føler ofte, at jeg kunne gøre tingene bedre. (A)\nJeg føler mig ofte tilfreds med mine egne præstationer. (A)\nJeg føler ofte, at der er noget galt med resultatet af mit arbejde. (A)\nJeg lever ofte op til mine egne forventninger. (S)\nJeg er bange for, at nogen opdager, at jeg ikke er god nok. (R)\nNår jeg har afsluttet en arbejdsopgave, sidder jeg ofte med en følelse af, at jeg burde have gjort det bedre. (A)\nEfter jeg har afleveret en opgave, har jeg en fornemmelse af, at jeg har overset noget. (A)\nNår nogen kritiserer noget, jeg har lavet, tager jeg det meget personligt. (R)\nJeg kan få det fysisk dårligt, hvis jeg modtager negativ kritik for mit arbejde. (A)\nJeg får let dårlig samvittighed, når jeg slapper af og ikke laver noget. (A)\nJeg er bekymret for, om mine kollegaer/medstuderende synes, at jeg ikke gør mit arbejde godt nok. (R)\nJeg føler, at kollegaer/medstuderende er dygtigere end mig. (R)\nJeg føler, at jeg skal kompensere for at komme op på mine kollegaers/medstuderendes/andres niveau. (R)\nNår jeg spørger andre om hjælp, føler jeg det som et nederlag. (R)\nSelv når jeg får at vide, at mit arbejde er perfekt, føler jeg ofte, at jeg stadig burde have gjort det bedre. (A)\nJeg føler ofte, at jeg ikke præsterer godt nok. (A)\nJeg føler ofte, at der forventes mere af mig, end jeg kan leve op til. (R)\nJeg får ofte dårlig samvittighed, når jeg slapper af, da jeg i stedet føler, jeg burde lave noget. (S)\nJeg føler mig ofte som en fiasko, når jeg laver fejl foran andre. (R)\nNår jeg har præsteret godt hele vejen igennem, men laver én fejl, så overskygger fejlen den gode præstation. (A)\nJeg føler mig ofte stresset. (S)\nHvilken karakter på 7-trinsskalen vil du mene afspejler en præstation, der kan karakteriseres som god nok? (S)\nHvilken karakter føler du er god nok for dig? (S)\nJeg skal altid gøre mit bedste og mere til, for at det er godt nok. (S)\nJeg føler kun, at mine forældre anerkender mig, når jeg præsterer. (R)\nJeg er ofte hård mod mig selv, når jeg ikke lever op til mine forventninger. (S)\nJeg gør altid mit bedste og mere til. (S)\nJeg giver let op på forhånd, når jeg møder nye udfordringer. (S)\nDet er vigtigt at færdiggøre en opgave, selvom jeg er stresset. (A)\nDet er vigtigt at holde pause, når jeg bliver stresset, selvom jeg har en opgave, jeg kunne gøre færdig. (A)\nJeg er nødt til at gøre ekstra, før jeg gør det godt nok. (A)\nJeg behøver ikke at gøre noget ekstra, før det, jeg laver, er godt nok. (A)\nJeg har generelt svært ved at tage imod ros. (S)\nJeg tager ofte for mange opgaver på mig på samme tid. (A)\nJeg er god til at presse mig selv. (A)\nJeg er god til at slappe af og give mig selv nogle sunde pauser. (S)\nJeg gør ikke mere end højst nødvendigt ved en opgave. (A)\nJeg sammenligner altid mine egne præstationer med andre. (R)\nJeg gør mig umage for at overbevise mine kollegaer/medstuderende om, at jeg er god nok til mit arbejde. (R)\nJeg får ofte positiv feedback på mine præstationer. (R)\nJeg gør ofte ekstra meget ud af mit arbejde, for at kvaliteten bliver god nok. (A)\nJeg har en tendens til at dobbelttjekke mit arbejde flere gange, inden jeg afleverer det. (A)\nJeg undgår helst at være med i konkurrencer, da jeg er bekymret for, hvad andre tænker om mig, hvis jeg ikke gør det godt nok. (H)\nAdler, A. (1930). Menneskekundskab. København: Nyt bibliotek, Martin.\nAdler, A. (2013). The science of living.\nAdler, A., & Brett, C. (2012). Understanding life : an introduction to the psychology of Alfred Adler.\nDeVellis, R. F. (2017). Scale development : theory and applications.\nErikson, E. H. (2013). Identitet - ungdom og kriser. Kbh.: Hans Reitzel.\nLazarus, R. S. (1993). Coping theory and research : past, present, and future. [S.l.]: [s.n.].\nLazarus, R. S. (1994). Emotion and adaptation. New York; Oxford: Oxford University Press.\nLazarus, R. S. (2006). Stress and emotion : a new synthesis. New York (N.Y.): Springer.\nPedersen, P. S. (2016a). Slip stress ud af skammekrogen : Et forsvar for arbejdsfællesskabet. [København]: Kristeligt Dagblads Forlag.\nPedersen, P. S. (2016b). Udkast til et nyt copingbegreb : En kvalifikation af ledelsesmuligheder for at forebygge sygefravær ved psykiske problemer. Frederiksberg.\nSmith, C. A., & Lazarus, R. S. (1990). Emotion and adaptation. In L. A. Pervin (Ed.), Handbook of personality: Theory and research (pp. 609–637). New York: Guilford Press.\nItems, som blev valgt fra ved første gennemgang af de 120 items\nHvor tit har du tanker som ’’jeg er ikke god nok’’ eller ’’klog nok’’ eller ’’dygtig nok’’?\nHvor opmærksom er du på, hvorvidt dine præstationer er gode nok?\nJeg er ofte for hård ved mig selv.\nI hvor høj grad føler du, at livet er anstrengende og kræver meget af dig?\nI hvor høj grad føler du, at for at hamle op med livet, skal du tage dig ekstra meget sammen?\nI hvor høj grad har du en tendens til at tage flere opgaver på dig, end du kan klare?\nHvor enig er du med følgende udsagn: Jeg forventer meget af mig selv i forbindelse med arbejdet.\nFolk roser mig kun, fordi de smigrer, vil være søde eller vil have mig til at gøre noget for dem.\nNår jeg får en opgave, gør jeg altid mit bedste.\nKun det perfekte er godt nok.\nSelv hvis jeg får 12, føler jeg, at jeg kunne gøre det bedre.\nArbejde er anstrengende.\nJeg har høje forventninger til mig selv.\nJeg er meget fokuseret på præstationer.\nAlt over 02 er spild af tid.\nI hvor voldsom en grad ræsonnerer kritik af dig i dig?\nJeg er bange for at lave fejl.\nNår du har færdiggjort en arbejdsopgave, føler du, at du burde have brugt mere tid på den.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Jeg er bekymret for, om mine kollegaer synes, at jeg er uansvarlig.\nI hvor høj grad tror du, at dine kollegaer tror, du er god?\nHvor enig er du i følgende udsagn: Når jeg får en ny arbejdsopgave, har jeg svært ved at forstå, at den ikke gives til andre.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Jeg føler ofte, at mine kollegaer er dygtigere end mig.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Jeg har svært ved at spørge andre om hjælp.\nJeg ville have det dårligt, hvis folk anså mig for at være doven.\nI hvor høj grad føler du, at andres arbejde er godt nok?\nHvor enig er du i følgende udsagn: Jeg føler mig utilstrækkelig, når jeg har brug for at spørge andre om hjælp til at læse en opgave.\nI hvor høj grad kompenserer du for dit arbejde for at være sikker på at gøre det godt nok?\nJeg er god til at modtage ros fra andre omkring mine præstationer.\nDet er bare et spørgsmål om tid, før mine overordnede finder ud af, at jeg ikke er så god til mit arbejde, som de tror/regner med, jeg er.\nJeg føler, at mit arbejde ikke er godt nok, selvom jeg godt ved, at det logisk set er godt nok.\nJeg bliver ofte stresset over mit ansvar og mine opgaver.\n… Hvis der blev svaret enig (til at jeg overkompenserer), så har jeg svært ved at tage imod ros for mit arbejde, da jeg ved, at jeg har brugt længere tid på det end forventet.\nI hvor høj grad har du en tendens til at tage arbejdet med hjem?\nHvor ofte er dette tilfældet for dig: Når du har færdiggjort en arbejdsopgave, tjekker du en ekstra gang, før du afleverer den.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Jeg tager nogle gange ansvar for opgaver, som er meget svære at opnå.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Jeg rækker ikke hånden op, selvom jeg kender til svaret.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Jeg synes overordnet ikke, at jeg er god nok, som jeg er.\nHvis enig i ovenstående, hvor enig er du så med følgende udsagn: Jeg føler mig nogle gange nedtrykt over ikke at være god nok.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Jeg føler ikke, at jeg er god nok, som jeg er.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Jeg føler mig ofte mangelfuld/tom indeni.\nJeg gør nogle gange noget, som jeg ved, er skadeligt for mig, for at undertrykke en negativ stemning, jeg føler. F.eks. at undlade at spise, at overspise, at ”cutte” eller anden selvskade, at ryge cigaretter, at ryge hash, at drikke alkohol, at tage hårde stoffer, at have sex med nogen jeg egentlig ikke vil være sammen med, osv.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Jeg undrer mig nogle gange over, hvorfor min kæreste vil være sammen med mig.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Jeg føler ofte, at jeg ikke fortjener min kæreste.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Jeg er bekymret for, om min kæreste ville elske mig, hvis ikke jeg agerede på en bestemt måde.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Jeg gør mig meget umage for at tilfredsstille min kæreste.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Jeg synes nogle gange, at jeg ikke er en god nok forælder.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Jeg tænker nogle gange, at mine børn synes, at jeg er en dårlig forælder.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Jeg tænker nogle gange, at mine børn måske ikke elsker mig.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Jeg er somme tider bekymret for, om mine børn kommer til at holde op med at elske mig.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Jeg føler, at jeg svigter mine børn ved nogle af mine handlinger, som f.eks. ikke at give dem nok opmærksomhed, at skælde dem ud, osv.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Jeg forsøger at kompensere overfor mine børn ved at købe dem materielle genstande.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Jeg forsøger at kompensere overfor mine børn ved fysisk berøring, f.eks. kys og kram\nHvor enig er du i følgende udsagn: Jeg synes ikke, at jeg gør det godt nok som søn/datter.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Jeg føler en skyldfølelse over for mine forældre. F.eks. fordi jeg ikke er god nok, ikke lever op til forventninger, jeg har taget dem for givet, ikke bruger nok tid sammen med dem, osv.\nHvis enig i ovenstående, hvor enig er du så i det følgende udsagn: I situationer, hvor jeg føler denne skyldfølelse, forsøger jeg at kompensere for det. Fx ved at købe gaver, ringe til dem, invitere dem til noget, laver planer med dem, hjælpe dem med praktiske ting, osv.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Jeg ville ønske, at jeg var en bedre bror/søster.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Jeg synes nogle gange, at jeg ikke fortjener at have mine søskende.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Jeg føler mindreværd over for mine søskende pga. at de har en bedre relation til mine forældre eller hinanden, end jeg har.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Jeg føler mindreværd over for mine søskende pga. deres præstationer.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Ved tanken eller følelsen af, at jeg ikke er en god nok bror/søster, forsøger jeg at kompensere ved at gøre alt, hvad jeg kan for at vise dem, at jeg er en god bror/søster.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Om min tætteste ven: Jeg synes, at min bedste ven er en bedre ven, end jeg selv er.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Om min tætteste ven: Jeg føler, at min bedste ven er et bedre menneske, end jeg selv er.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Jeg er bekymret for at miste mine venner.\nJeg gør ofte rigtig meget for at vise mine venner, at jeg er en god ven.\nHvor enig er du med følgende udsagn: Jeg har et behov for at hjælpe folk, selvom de ikke aktivt har bedt om det.\nI hvilken grad føler du dig mindre værd end andre, når du er sammen med en gruppe?\nHvor enig er du med følgende udsagn: Jeg vil hellere lade, som om jeg er enig med en bekendts holdninger end at konfrontere dem med at være uenig.\nHvis enig, hvor enig er du så i det følgende udsagn: Jeg er bekymret for, hvad personen ville synes om mig, hvis jeg udtrykte uenighed med deres holdninger.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Jeg vil helst ikke danse, selv om mange andre gør det, da jeg er bange for at se dum ud.\nJeg synes ikke selv, at jeg er god til mine hobbyer.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Jeg føler mig nedtrykt ved tanken om, at nogen skulle se, hvor dårlig jeg er til mine hobbyer.\nHvor enig er du med følgende udsagn: Jeg holder typisk mine hobbyer for mig selv for ikke at blive bedømt af andre.\nJeg vil helst ikke have en afgørende rolle i holdsport/gruppearbejde, da jeg er bekymret for, hvad folk ville tænke om mig, hvis jeg fejlede.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Jeg giver den hele armen, når jeg tager del i konkurrencesport, også selvom det bare er en uformel kamp blandt venner.\nHvis enig, hvor enig er du så i følgende: Det gør jeg, fordi jeg ikke vil have, at nogen skulle se, hvor dårlig jeg egentlig er.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Jeg synes, at jeg er mindre klog end gennemsnittet.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Jeg føler mig mindre klog end gennemsnittet.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Jeg har ofte en negativ stemning i kroppen.\nHvor enig er du i følgende udsagn: Jeg har (eller har haft) angst.\nJeg har (eller har haft) depression.\nJeg synes ikke, at jeg er god til nye ting.\nJeg føler ikke, at jeg er god til nye ting.


Der er travlhed i byggebranchen, og det er også en tendens, der kan mærkes hos Kragmann A/S, der først for et års tid siden tog entreprenørmaskiner med ind i sortimentet.\nDen New Holland W170D, som Peter Hansen fra Gelsted Transport (tv) købte som ny hos Kragmann for et år siden, er ifølge sælger Rasmus Juul Jensen meget populær. Fotos: Camilla Bønløkke\n- Det er den mest populære gummiged, 170’eren her. Vi solgte fire af dem i 2020.\nSælger Rasmus Juul Jensen fra Kragmann A/S i Middelfart taler om den New Holland W170D, som Peter Hansen fra Gelsted Transport netop købte som ny hos Kragmann for et år siden, og denne dag har i aktion på en byggeplads i Vissenbjerg.\nSælgeren lægger ikke skjul på, at det generelt går temmelig godt med salget af entreprenørmaskiner.\n- Kragmann begyndte først at tage entreprenørmaskiner ind for godt et års tid siden, men vi er kommet godt fra start. Salget er fra begyndelsen gået godt, fortæller Rasmus Juul Jensen.\nHan påpeger, at der alene omkring årsskiftet blev solgt ni rendegravere, men at salget af maskiner generelt har været en succes i år, både hvad angår minigravere og gravemaskiner, men også traktorer og mejetærskere.\nOm gummigeden solgt til Gelsted Transport kan han fortælle, at det også er en maskine, der sælges en del af i landbruget, blandt andet til større kvægbrug, hvor der skal læsses meget foder, men at maskinen i samme serie fås fra 11-19 tons. Desuden kommer der til efteråret en miniserie hjem, der spænder fra 5,5-8 tons.\nDer er tale om en 17 ton gummiged med lang arm og dermed en løftehøjde på 4,37 meter, 205 hk, ZF powershift-transmission, joystickstyring, Volvo hurtigskift og med centralsmøring som standardudstyr.\n- Den er meget brugervenlig, har et godt arbejdslys, et bakkamera der sikrer, at du ikke har de dårlige arbejdsstillinger, og så er den meget lydsvag i kabinen. Desuden har man et godt udsyn, ligesom den også er behagelig at køre med på vejen.\n- Den er ikke så urolig, som de andre vi har haft, bemærker Peter Hansen om gummigeden, som han har fået monteret med ekstra brede dæk og traktormønster, så den bedre kan stå fast.\nGelsted-entreprenøren påpeger, at han også har en gummiged kørende fra 1994.\n- Den kører stadig, men her kan man virkelig se, hvad der er af forskel på komforten. Den nye her har jo tilmed aircondition, sædevarme og bluetooth som i en moderne bil. Det er også kun godt for medarbejderne, når de skal sidde så mange timer om dagen.\nErstatter en dozer\n- For os kan gummigeden erstatte en 15 tons dozer, og den kommer også til at køre i grusgrav i den næste tid, påpeger entreprenøren, der har fået gummigeden leveret med en danskproduceret skovl med kapacitet til 3,5 kubikmeter fra Maskinfabrikken JST.\n- Den kan være lidt stor at have med på nogle af de mindre byggepladser, men med den lange arm kan vi nå op og tippe i sættevogne.\nIfølge Rasmus Juul Jensen er en ny model på vej – en W170D2 med samme udseende, men med blandt andet dæktryksmåler der kan ses fra kabinen, og med vægt monteret fra fabrikken, så man ikke, som Peter Hansen har valgt, skal investere i en vægt til eftermontering.\nPeter Hansen påpeger, at det for hans vedkommende betyder rigtig meget, at Kragmann bor lokalt.\n- Vi vælger generelt lokale samarbejdspartnere, da vi godt kan lide det personlige forhold til værksted og forretningsindehavere, ligesom der ikke er langt til service og reservedele.


FC Barcelona vil sikre sig brasiliansk stjernespiller til januar\nDen velspillende Liverpool-stjerne Philippe Coutinho har i en lang periode været rygtet væk, fra den engelske storklub. Der er fortsat stor interesse i Coutinho, fra den spanske storklub FC Barcelona.\nLiverpool-stjernen Phillippe Coutinho rygtes endnu engang væk, fra den engelske storklub. Der er fortsat stor interesse i den brasilianske kreatør, fra den spanske storklub FC Barcelona. Det forventes at FC Barcelona er klar, når januars transfervindue åbner.\nDet engelske medie FourFourTwo skriver at Liverpool krævede omkring 1.665.000.000 kroner for Coutinho, på den sidste dag af transfermarkedet. Det forventes dog at Liverpool efterhånden er gået ned i pris, melder det engelske medie.\nDet forventes at FC Barcelona vil stå klar med omkring 1.000.000.000 kroner, når januars transfervindue åbner op. FC Barcelona-direktøren Albert Soler har udtalt sig til det engelske medie.\nAlbert Soler har udtalt følgende til FourFourTwo:\n“Vi er klar til at hente Coutinho til klubben, når transfervinduet åbner op igen. Vi skal dog være kloge, og ikke kun hente spillere ind. Hvis vi skal hente spillere til klubben, må vi også sende nogle væk fra klubben.\nVi må ikke glemme prisen Neymar blev købt for. Efter skat modtog vi omkring 1.550.000.000 kroner for salget. Den indkomst skal bruges til en forbedring af holdet.”\nPhillippe Coutinho har siden ankomsten til Premier League-storklubben Liverpool i 2013. Overrasket alt og aldet, og han har været super velspillende. Det virker lidt som om at alt bare går bedre og bedre, for den 25-årige brasilianer.\nCoutinho har uden tvivl været en af Liverpools absolut vigtigste spillere, i løbet af de seneste par sæsoner. Der er dog stor tvivl om hvor Phillippe Coutinho egentlig ønsker at spille, men det meldes samtidig at han er glad for at spille for Liverpool.\n← Liste: Disse hold er klar til VM – og disse storhold er ude Tottenham-stjerne afviser Chelsea: Vil til Manchester United →\nDette indlæg blev udgivet i Barcelona, FC Barcelona, La Liga, Liverpool, Premier League og tagget fc barcelona, La Liga, Liverpool, pldk, transfernyt, ægtefans den 11. oktober 2017 af Lasse Drescher.


Fredagssinglr: AyOwA – Alt det du ku' - Undertoner\nFredagssinglr: AyOwA – Alt det du ku’\nEn frisk fredagssingle til dig og din weekend. Vi kigger på det nye nummer fra danske AyOwA, der snart udgiver EP.\nDansksproget electropop har efterhånden i en årrække redet på en bølge af popularitet, og sidste år skyllede bølgen AyOwA direkte ind på Roskilde Festivals opvarmningsprogram, hvor de bød de tømmermændsramte festivalgæster op til dans foran Countdown-scenen. Gruppen består af Hannah Schneider og Nicolai Kornerup, der tilsammen har skabt et sart og fint popunivers, som på sin vis vækker minder om bandet Navneløs – især på AyOwA’s hidtil største hit, nummeret “Sommer”.\nNu er duoen aktuelle med singlen “Alt det du ku'” forud for deres kommende EP Farvel, der udkommer til september. Hvor førnævnte “Sommer” var en melankolsk og skrøbelig sag, så har “Alt det du ku'”et mere sammensat udtryk: Det er både iltert og en anelse længselsfuldt, når Schneider synger linjen »Alt det du ku’, det er lige meget nu.« Det minder mig om noget, man siger højt og sammenbidt, når et forhold er ved at være forbi, men man i virkeligheden mest siger det for at overbevise sig selv om, at det er okay, at det er forbi.\nRent musikalsk er singlen en tillokkende forsmag på AyOwA’s kommende EP, hvis man kan regne med flere numre i denne mere dansable stil. Det virker som et nummer, der kommer til at gøre sig godt rundt omkring på landets mere intime spillesteder, for det insisterende beat lyder lidt af club coolness. Sammen med den kække basgang sikrer det en rytmefast musikalsk fremdrift gennem hele nummeret, der stempler ud akkurat som det runder tre minutter. Det er som bekendt den perfekte længde for et popnummer, og det er lige præcis hvad “Alt det du ku'” er. Rendyrket og uforskammet, god electropop.\nMaj-koncerter II: Jeg ender altid på førstesal, om jeg så er i Barcelona eller...


De 5 førende myter om mindfulness | Det danske Institut for Stress\nMyte # 1: Mindfulness handler om at tage en pause, berolige sindet og reducere stress.\nIfølge Elisha Goldstein er det den førende myte indenfor mindfulness området, sandsynligvis fordi det er den vigtigste motivation, der bringer folk her i Vesten til meditationspuden. Folk kommer ikke for at blive oplyst (Awakening), men netop for at få nogle værktøjer til at reducere stress; afhjælpe kroniske smerter, linde angst og depression mv. Og det er da også netop her, MBSR forløbet har sin styrke, fordi det er et tilpasset program, der henvender sig til nybegyndere udi mindfulness meditation. Der bliver talt et almindeligt sprog, og det foregår i en sekulær kontekst uden røgelse og mantraer.\nMen det ultimative mål med mindfulness meditation er ikke blot at være et redskab til stress reduktion. Det er snarere for den enkelte udøver at blive bevidst om, hvordan sindet arbejder; de mentale-, emotionelle- og fysiske processer, og opdage den indre forbundethed mellem mennesker. Det handler også i høj grad om at blive mere venlig og imødekommende overfor sig selv og andre.\nMine egne erfaringer som MBSR-lærer, med over 20 underviste MBSR forløb i bagagen, er, at folk i starten oplever, hvor travlt deres sind har. At tankerne hopper rundt, og man ingen kontrol har over, hvor opmærksomheden er henne. Men ret hurtigt begynder man at få en fornemmelse af, at man kan observere, hvor opmærksomheden er, og bringe den tilbage til et fokuspunkt, fx åndedrættet. Og man oplever, at når tankerne falder lidt til ro, kan kroppen få lov at slappe af. Det er her man oplever afslappelse og en mental pause. Og på det fysiske plan er afslappelse lig en aktivering af det parasympatiske nervesystem, hvilket reducerer stress.\nDer er bestemt ingenting i vejen med at bruge mindfulness meditation på denne måde, og med dette formål, men mindfulness meditation har så meget mere at byde på.\nParadokset ligger i, hvem der gør hvad. Hvis vi stræber for meget efter mental og fysisk afslappelse, opnår vi ofte det modsatte. På den anden side; hvis vi ”bare” øver os i at være nærværende og rummende overfor nuét som det er; overfor de tanker, der nu engang er her, og overfor de føleler og kropsfornemmelser der er, så har de det med at give slip på os, helt af sig selv. Vi behøver ikke gøre noget. Vi skal ”bare” øve os i at møde det, som er, med accept. Som man siger på engelsk ”holding what is in a kind awareness”.\nMyte #2: Du har brug for masser af tid samt et særligt fredsfyldt sted, for at mediterer. Omgivelserne skal være i orden!\nSådan forholder det sig faktisk ikke. Sindet kan trænes i nærvær på mange måder. Vi kan gøre det liggende, siddende, stående, gående og mens vi laver blive yoga-øvelser. Med øvelse kan vi også træne nærvær når vi står i kø i supermarkedet, putter vasketøj i maskinen, skændes, er i bad osv. Det vigtigste er ikke, at omgivelserne er på en bestemt måde, men at du gør det, der virker for dig. Nogle af mine MBSR deltagere fortæller mig, at deres børn kommer ind og er med lidt af tiden, når de mediterer, og min stemme fylder rummet og guider i fx en body scan. Jeg synes det er rigtig, rigtig fint. Og det er bedre at gøre forsøget, og have intentionen, end helt at give op og ikke få mediteret, fordi ungerne fx ikke er stille.\nSom udgangspunkt er det ønskværdigt at skabe tid til en formel mindfulness praksis. Lidt på samme måde som hvis vi går i bad hver morgen. Det er ikke noget vi skal tage stilling til hver dag, det ligger på rutinen. Det er der mange, der allerede har arbejdet det ind i deres hverdag; læger, advokater, skolelærer, it-konsulenter, sekretærer, tandlæger, psykologer, sygeplejersker, direktører, ja selv nogle politikere mediterer regelmæssigt.\nMin egen erfaring er, at det kræver en formel mindfulness praksis hvis vi vil opleve en større frihed i sindet, og høste de frugter mindfulness meditation kan give. De kommer ikke af sig selv, bare fordi vi gerne vil det. Men samtidig sker der også det, at mindfulness/vores indre nærvær begynder at opstå mere spontant af sig selv i dagligdagen. For mit eget vedkommende når jeg henter børnene i SFO, når jeg laver mad, træner pilates osv. Som den indiske poet Kabir sagde i 1500-tallet” “Wherever you are that’s the entry point.”\nMyte # 3: Mindfulness handler om fokus og koncentration.\nSvaret er her både/og. At træne sindet i koncentration er et skridt på vejen, og en nødvendighed for at vi kan opnå indsigt i sindets vanemønstre, og herefter en begyndende frihed til at bryde de mønstre, der ikke er hensigtsmæssige. Igen, man kan træne mindfulness med det formål at styrke sin evne til koncentration. Og det kan være meget gavnligt, hvis man fx er studerende, og har svært ved netop at holde fokus, eller hvis man har brug for det i sit arbejde. Men mindfulness handler om at træne opmærksomheden (cultivating awareness). Og evnen til koncentration er kun en delmængde af, hvad opmærksomheden er som funktion, og hvilke egenskaber den har.\nMyte #4: Mindfulness er kun for mennesker, der i forvejen er til meditation og det alternative.\nEndnu en falsk myte om mindfulness. På mine MBSR hold kommer rigtig mange mennesker, der aldrig har mediteret før, og ej heller interesseret sig for ”New Age” eller det alternative. Meditation er blevet ”stuerent” i takt med den videnskabelige evidens indenfor MBSR forløbet. Valideringen sker i takt med at der udvikles teorier omkring, hvorfor mindfulness meditation virker, men også den neurovidenskabelige forskning, der bekræfter at mindfulness meditation har positive virkninger i hjernens integrerende funktioner, er med til at gøre mindfulness meditation mainstream. Mindfulness meditation er for Hr. og Fru. Danmark, alle kan være med, uanset uddannelsesniveau og hudfarve. Evnen til nærvær er en almen menneskelig evne, vi alle kan træne. Det der betyder noget i den henseende er kun motivation.\nMyte # 5: Mindfulness/MBSR-lærer er altid mindfulle.\nSvaret er nej. På god og ondt. Godt fordi det ikke sætter MBSR-læren op på en pidestal af urealistiske forventninger. Ligesom Elsiha Goldstein kan jeg som erfaren MBSR-lærer tilslutte mig, at jeg bestemt også har mange ”mindless moments”, hvor tingene bare kører på automatpilot. At være veltrænet udi mindfulness betyder ikke, at man ikke havner i konflikter og skænderier. Det kan min mand skrive under på. Og mit eget sind har bestemt også været, og er, en udfordring. Et sind der har tendens til depressive tanker. Men netop fordi det forholder sig sådan, og fordi jeg kan se, at min evne til observation og være nærværende med uroen, irritationen, nervøsiteten, hjælper mig, er jeg en forhåbentlig troværdig mindfulness lærer. I´m doing time, og læringen kommer indefra. En læring der gør, at jeg hurtigere kommer ud af konflikten; hurtigere kommer tilbage i balance. En læring der gør, at jeg bedre kan grine af mig selv; tage mig selv mindre seriøst på den befriende måde. Bedre kan nyde mine drenges knusere og møde dem med tålmodighed og kærlighed. Ikke altid, men oftere og oftere.\nMyth # 6: Mindfulness kan gøre verden til et bedre sted.\nNu var der jo kun 5 myter, og den sidste her er faktisk sand :-). Som den berømte zen-lærer Thich Nhat Hanh siger, “Peace in oneself, peace in the world.”\nMvh Benita Holt Rasmussen,\nBirkerød d. 12/11 2014\n/ De 5 førende myter om mindfulness


Strategiske mål - ErhvervsNetværk 9220\nFor at leve op til såvel vores mission som vision,\nhar ErhvervsNetværk 9220 valgt at arbejde strategisk\nmed vores erhvervepolitiske indsats.\nGennem deltagelse får den enkelte virksomhed øget indflydelse på den lokale erhvervsudvikling og medvirker dermed til at præge udviklingen til gavn for alle. ErhvervsNetværk 9220 er det talerør, der gennem fælles interesser skaber samarbejde og resultater der for os er strategiske fokusområder.\nErhvervsNetværk 9220 vil synliggøre og bidrage i de fora, der beskæftiger sig med erhvervspolitisk emner i 9220.\nErhvervsNetværk 9220 skal være synlige i og på relevante medier.\nErhvervsNetværk 9220 vidensdeler gennem afholdelse af møder, der tager udgangspunkt i aktuelle og vedkommende emner.\nVed etableringen af nye virksomheder sætter ErhvervsNetværk 9220 fokus på lokalområdets strategiske og unikke placering med aktiverne – motorvej, bane, havn og lufthavn.\nMedlemmerne i ErhvervsNetværk 9220 etablerer netværksgrupper på tværs af fag og interesser og med aktiv deltagelse fra relevante ressourcer fra de øvrige medlemsvirksomheder.


Frejjack - Opskrifter Arkiv - Side 2 af 7 - Frejjack\nJeg har gået og manglet noget til at komme på min grød om morgnen. Så for nogle uger siden lavede jeg den her virkelig nemme og lækre bærkompot. Det er en opskrift af Grødgrisen dog med nogle små justeringer. Hvis du mangler mere inspiration til morgenmad eller topping så vil jeg helt sikkert anbefale dig at smutte forbi hendes blog. Man kan næsten ikke andet end at blive inspireret.\nJeg løb tør den anden dag og måtte så hen og lave en potion igen og det tager vitterligt kun 15 min at lave hvis ikke mindre. Så har du lige et øjeblik i køkkenet og mangler en lækker topping til din morgenmad så giv dig endelig i kast med den her.\nKom alle ingredienserne i en gryde. Kog det op til alle bærene er kogt ud og hæld det på glas. Opbevar glasset på køl.\nEftersom der ikke er noget konserveringsmiddel i kan det nok holde sig et par uger, måske over en måned på køl. Potionen er dog ikke så stor, så du får den hurtigt spist.\nNu hvor jeg skriver bachelor så går jeg rigtig meget hjemme og derfor bruger jeg også noget mere tid på at lave ordenlig og lækker frokost til mig selv. I øjeblikket er en panini med chilimayo, frisk mozzarella, skinke og avocado et kæmpe hit. Sidst jeg skulle købe chilimayo var den skilt og virkelig ikke særlig lækker, så min kæreste lovede at lave en hjemmelavet til mig i stedet for. Den blev til gengæld virkelig lækker og lige som jeg gerne ville have, både i konsistens, smag og styrke.\n1,5.2 dl neutral olie\n1-2 spsk sriracha efter styrke og smag\nKom æggeblommer, sennep, eddike, salt og peber i en skål og rør det sammen. Hæld langsomt olie i mens du pisker. Pas på det ikke skiller. Rør olie i til mayonnaisen er meget stiv (da der tilsættes ekstra ingredienser efterfølgende skal den være meget stiv som udgangspunkt). Tilsæt cayennepeber, sukker og sriracha efter smag. Husk at smage på den til du synes den har den rigtige smag og styrke. Kom din chilimayo i en lukket beholder og kom den på køl. Den kan holde sig 1-2 uger i køleskabet.\nDet er en total favorit i øjeblikket og kan helt sikkert også anbefales til pommes frites.\nNu vil jeg gøre mig klar til at komme ud af døren og i teateret med nogle skønne damer.\nJeg elsker pandekager! De her er en lidt sundere og hurtigere udgave end den klassiske. De er perfekte til en søndag morgen. Opskriften er en jeg har fået af min mor og som jeg testede i søndags. De var så gode at de er værd at dele, så derfor får I opskriften her:\nEvt. lidt kanel eller kardemomme\nBland ingredienserne sammen og blend dem med en stavblender til massen er lind og ens. Man kan komme lidt kanel eller kardemomme i dejen for at give den en lidt sødere smag. Steg dem på panden som små amerikanske pandekager. Server med topping efter eget ønske.\nJeg serverede dem med sirup og bær. Men jeg er sikker på de også er rigtig gode med en bærkompot.\nJeg har siden årsskiftet cirka, spist chiagrød til morgenmad næsten dagligt. Jeg er selv ret begejstret for grøden og tænkte at jeg ville dele den opskrift som jeg bruger. Jeg har testet lidt forskelligt af og er endt med denne opskrift som jeg synes fungere bedst for mig. Det er en meget simpel udgave af grøden og som kan bruges på forskellige måder. Jeg spiser den dog primært i denne ‘rå’ udgave med mandler og bær eller frugt på toppen. Men det er kun fantasien som sætter grænser for hvordan man vil spise den.\n1 dl mælk (vand kan også bruges)\n½ tsk vaniljepulver eller vaniljesukker\n2 spsk yoghurt eller skyr\nTopping (f.eks. mandler og bær)\nKom chiafrø, mælk og vaniljepulver i en skål og rør rundt. Lad det stå i nogle minutter og rør derefter rundt igen for at sikre at chiafrøene ikke klumper helt sammen. Hvis du har rørt tilstrækkeligt rundt kan du se at chiafrøene er ved at suge væske og er fordelt i skålen og ikke kun på bunden af skålen. Dæk det til og stil det i køleskabet natten over. Tag skålen ud om morgnen og rør yoghurt i og pynt af med topping efter eget ønske.\nEt godt tip er at lave sådan en smoothiebowl og komme chiagrød blandingen ovenpå.\nPiña Colada blend\nSponsoreret af Wilfa og Årstiderne\nSom jeg lovede i en af mine stories på Instagram, kommer her opskriften på en Piña Colada blend. Eller det ved jeg ikke om den hedder, men den smager i hvert fald sådan. For noget tid siden modtog jeg en blend-selv kasse fra Årstiderne i gave. Sammen med blend-selv kassen var der selvfølgelig også nogle opskrifter. Det er den ene af de opskrifter som jeg vil dele med jer her.\nOpskrift til to store glas\n1 ds kokosmælk (160 ml)\n300 g ananas (uden skræl) – svare til en mindre ananas\n1 lime (skallen revet, saften presset)\n35 g dadler (ca. 5 stk)\n300 g gulerødder (uden skræl)\nIngredienserne kommes i blenderen og blendes til det er en lind masse som er lige til at drikke. Hvis den ikke bliver så flydende som ønsket, tilføj lidt mere vand.\nDa jeg var til arrangement med Wilfa og Årstiderne , fik jeg en gave med hjem. Alle deltagerne fik en Wilfa Power Crush. Det er en meget kraftfuld blender med 1600 watt og 33.00 omdrejninger i minuttet, og med en kande som tåler temperaturer op til 95 grader. Det er den vildeste blender jeg nogensinde har haft, den kan virkelig blende alt. Men jeg er ikke den eneste som er helt vildt glad for den. Kæresten som virkelig elsker køkkenudstyr, var ovenud lykkelig da jeg kom hjem med den her basse. Han har brugt den flere gange om ugen siden, og til alt muligt. Den ene dag lavede han også vaffel dej i den, fordi det var lige det nemmeste mente han. Jeg har ham lidt mistænkt for at, det bare var en undskyldning for at bruge den.\nWeekenden står på familievisit og fødselsdag. Dejlig stille og roligt, oven på endnu en uge med fuld fart på. Jeg er desværre ikke 100% på toppen i øjeblikket, jeg tror desværre jeg er ved at rende ind i en gang influenza. Det er jo typisk når vi når efterårsferien! Men jeg har nu ikke rigtig så meget ferie, der er både arbejde, praktik og studiet. Så alt er næsten som det plejer.