Rejser til Tahiti Nui og Papeete i Fransk Polynesien - Fijirejser\nRejsemål på Tahiti:\nIntroduktion ∣ Hoteller ∣ Rejseforslag ∣ Øvrige rejsemål på Tahiti\nHovedøen i Fransk Polynesien, og der hvor det politiske og økonomiske centrum ligger, er Tahiti Nui. Det er også her hovedstaden Papeete ligger. Byen strækker sig langs den smukke havn og op på bjergsiden både nord- og vestover.\nTahiti Nui er et eldorado med alle former for aktiviteter til lands og til vands. Både golf, tennis, dykning, snorkling, sportsfiskeri og bådture er blandt de mange aktiviteter du kan prøve.\nTahiti Nui består af en stor cirkelformet ø og en lidt mindre cirkelformet ø kaldet Tahiti Iti, som hænger sammen med en lille landtange ved navn Tageravao. Bjergene på øerne er klædt i grønne farver og indbyder til flotte vandreture i spektakulære omgivelser. På en tur i dette landskab oplever du dybe floddale, høje bjerge og kraftfulde vandfald.\nHovedstaden Papeete har i ud over resorter, restauranter, spa og natteliv et spændende marked hvor man kan købe frugt og grøntsager, samt andre varer, såsom dansekostumer, vævede hatte, tasker og flotte halssmykker af strandskaller.\nLandets eneste internationale lufthavn ligger også i Papeete, og Tahiti Nui er derfor første og sidste stop på alle rejseruter rundt om i øriget.\nHoteller på Tahiti Nui og Papeete\nRejseforslag til Tahiti\nBo på nogle af de mest luksuriøse resorts på øerne Tahiti Nui og Moorea, og i bungalows på pæle i den turkisblå lagune på Bora Bora.\nØvrige rejsemål på Tahiti


Korsgaard, Dronninglund Illustrationer: Arnold Andersen, Sæby Sats og tryk: Basis-Tryk, Dronninglund. Gode råd i forbindelse med dødsfald - PDF\nDownload "Korsgaard, Dronninglund Illustrationer: Arnold Andersen, Sæby Sats og tryk: Basis-Tryk, Dronninglund. Gode råd i forbindelse med dødsfald"\n1 Korsgaard, Dronninglund Illustrationer: Arnold Andersen, Sæby Sats og tryk: Basis-Tryk, Dronninglund Gode råd i forbindelse med dødsfald 1\n2 Indholdsfortegnelse De første beslutninger efter et dødsfald. 4 Anmeldelse af dødsfald. Udstedelse af dødsattest. Hvad tager bedemanden sig af? 6 Saglig rådgivning. Administrative og praktiske opgaver. Hvilke papirer skal medbringes til bedemanden? Hvad man evt. skal huske at aftale med bedemanden. Begravelseshøjtideligheden. 8 Valg af tid og sted. Kirkelig eller ikke-kirkelig højtidelighed. Begravelse eller brænding. Gode råd i forbindelse med dødsfald Kirkegård og gravsted. 10 Fællesgrave og gravstedsbrev. Vedligeholdelse af gravsted. Mindesten/gravsten. Obduktion og organdonation. 12 Obduktion og organdonation. Donation af hele legemet. Dødsfald i udlandet. 13 Udgifter i forbindelse med hjemtransport. Skifterettens opgaver ved dødsfald. 14 Arveforhold/bobehandling. Økonomiske forhold efter et dødsfald. 15 Hvem dækker udgifterne ved begravelsen? Løn og pensionsforhold (ATP, DMP, SP, LD). Efterløn, feriepenge, forsikringer, skatteforhold m.v. Oprettelse af dokumenter. 19 Testamente. Et dokument til mine nærmeste. Forslag til salmer i forbindelse med begravelsen. 21 Hvis De ikke har fået svar på alt. 22 Før eller siden er livet slut for den enkelte, og det er naturligvis ikke ligegyldigt, hvordan livet afsluttes. Man bør betænke, at også for de efterladte betyder en rigtig afsked meget, det kan derfor være en god ide i tide at gøre sig tanker om, hvordan man ønsker egen begravelse/bisættelse foretaget. Dette kan for eksempel gøres ved at få noteret personlige ønsker ned i»en personlig afsked.«dokumentet kan downloades her på siden eller udleveres hos Korsgaard Begravelsesforretning. 2 Praktiske opgaver og aftaler Personlige notater. 24\n3 Til dødsanmeldelsen skal afdødes samt evt. ægtefælle/registreret partners CPR-nr. bruges. På dødsanmeldelsen afgives endvidere oplysninger om, hvorvidt den afdøde var medlem af folkekirken, og om man ønsker begravelsen foretaget med eller uden præst, ligesom der tages stilling til, om den afdøde skal begraves eller brændes. Dødsanmeldelsen, der underskrives af en af de pårørende, afleveres sammen med dødsattesten til begravelsesmyndigheden. De første beslutninger efter et dødsfald Det er således ikke nødvendigt at indberette dødsfaldet til andre offentlige kontorer end begravelsesmyndigheden, som sørger for at underrette: På trods af, at man har mistet en af sine kære, og man måske befinder sig i en følelsesmæssig meget belastet situation, er man tvunget til at skulle tage en lang række praktiske beslutninger. Heldigvis behøver man ikke at være alene om disse nødvendige beslutninger, og langt de fleste henvender sig helt naturligt til en fagligt uddannet bedemand/professionel begravelsesforretning, som de har tillid til. Hos bedemanden kan man naturligvis få både en saglig og nøgtern rådgivning omkring selve begravelsen, ligesom bedemanden vil være behjælpelig med aftaler og dokumenter. Anmeldelse af dødsfald Noget af det første, der skal ske efter et dødsfald, er en anmeldelse om dødsfaldet til den pågældende begravelsesmyndighed, som er kirkekontoret/sognepræsten i den afdødes bopælssogn, anmeldelsen skal i henhold til dansk lovgivning foretages senest 2 hverdage efter dødsfaldet. Skifteretten i bopælskommunen Folkeregisteret (i Sønderjylland person-registerføreren) Socialforvaltningen Kirkegården/krematoriet Præsten Udstedelse af dødsattest I forbindelse med et dødsfald er det iflg. dansk lov altid en læge, der skal konstatere og på en dødsattest bekræfte, at døden er indtrådt. Dødsattesten indeholder oplysninger om afdødes navn, adresse, CPR-nummer, dødssted og tidspunkt samt dødsårsag. De fleste mennesker i Danmark dør på et hospital, og i disse tilfælde vil en af hospitalets læger udfærdige en dødsattest. Såfremt døden indtræder på et plejehjem, vil plejehjemmets personale sørge for, at en læge bliver tilkaldt. I de tilfælde hvor dødsfaldet sker i afdødes hjem, skal de pårørende tilkalde afdødes egen læge eller eventuelt lægevagten. Dødsfaldet skal, altså uanset om den afdøde var medlem af folkekirken eller ej, anmeldes til kirkekontoret/sognepræsten, dette gælder uanset, om kirken skal inddrages omkring selve begravelsen. en naturlig død eller ej. I de tilfælde hvor lægen ikke kan bekræf- Der må aldrig kunne rejses tvivl om, hvorvidt et menneske er død Til formålet anvendes en formular, som man naturligvis selv kan te, at der er tale om en naturlig død, vil politiet blive tilkaldt, og udfylde, men det letteste vil være at overlade til bedemanden at afdøde vil herefter blive overført til et hospital eller retsmedicinsk 4 udfylde formularen med de relevante oplysninger. institut, hvorefter politi og embedslæge vil foretage et ligsyn. 5\n4 Hvad tager bedemanden sig af? Saglig rådgivning Ved henvendelse til en begravelsesforretning vil en faglig uddannet bedemand være parat til at yde saglig og professionel rådgivning og hjælp til stort set alt i forbindelse med begravelsen eller bisættelsen, uanset om der er tale om en kirkelig eller ikke-kirkelig højtidelighed. Administrative og praktiske opgaver Under samtalen kan man aftalt en lang række praktiske og administrative opgaver, som man efterfølgende trygt kan overlade til bedemanden: Anmeldelse til begravelsesmyndigheden (Kirkekontoret). Afhentning og indsendelse af dødsattest. Fremskaffelse af evt. manglende attester. Udformning og indrykning af dødsannoncer til aviser. Bestilling af kiste og ligklæder. Blomsterudsmykning af kisten. Eventuel udsmykning af kirke eller kapel. Bestilling af salmer. Kørsel med rustvogn. Indgå aftaler med kirkegård/krematorium. Hvad skal bedemanden bruge? Til samtalen er det nødvendigt med CPR-nummer på afdøde samt evt. ægtefælle/registreret partner. Desuden evt. gravstedsbrev og navn på eksisterende gravsted. Hvad man evt. skal huske at aftale med bedemanden Udover de tidligere nævnte ting som valg af kiste, blomsterudsmykning, og urne m.v., skal der naturligvis aftales det nøjagtige tidspunkt for: Hvornår skal begravelsen/bisættelsen finde sted? I hvilken kirke skal højtideligheden finde sted? Hvorfra og hvortil skal kisten føres? Hvem skal bære kisten? Hvem skal evt. takke følget og hvor? Herudover er der en lang række praktiske ting, man også skal tænke på at få afklaret (se mere herom under afsnittet praktiske opgaver). Herudover påtager bedemanden sig også gerne at tage kontakt til fagforening, sygeforsikring, gruppelivsforsikring og livsforsikringsselskaber m.v., såfremt man ønsker dette. (Se mere herom under afsnittet økonomiske forhold). Det offentliges begravelseshjælp er for de fleste yderst beskeden. Det kan derfor tilrådes at orientere sig om priserne for de forskellige ydelser, så man ikke efterfølgende står med en uforudset høj regning, bedemanden vil naturligvis altid være behjælpelig med et evt. prisoverslag. 6 7\n5 Begravelseshøjtideligheden Valg af tid og sted Det vigtigste i forbindelse med begravelseshøjtideligheden er, at den pågældende familie vælger den ceremoni, som den finder er den bedste og smukkeste afsked, ligesom det naturligvis skal være i harmoni med den afdødes ønsker, som denne evt. har givet udtryk for i»en personlig afsked.«de pårørende kan selv aftale tidspunktet for højtideligheden med præsten, eller man kan lade bedemanden tage hånd om dette. Med hensyn til valg af kirke eller kapel vil det almindeligvis være muligt at få opfyldt sine ønsker. Begravelseshøjtideligheden kan finde sted så snart dødsattesten foreligger, og begravelsesmyndigheden har givet sin tilladelse. Højtideligheden skal normalt være afholdt senest 8 dage efter dødsfaldet, dog kan fristen ved særlige forhold forlænges. Kirkelig eller ikke-kirkelig højtidelighed For medlemmer af Folkekirken vil det være naturligt at benytte afdødes sognekirke til højtideligheden, ligesom det vil være naturligt, at det vil være en præst fra den afdødes sogn, der medvirker. For medlemmer af andre trossamfund er det ligeledes naturligt at benytte de pågældende trossamfunds egne lokaler/kirker samt deres respektive præster. Udover almindelig sømmelighed er der ingen formelle krav til, hvordan højtideligheden skal forløbe, det kan således være et familiemedlem eller en ven til familien, der forestår den ikke-kirkelige højtidelighed, ligesom denne eventuelt holder en begravelsestale. Ved en borgerlig begravelse foregår højtideligheden eventuelt fra et kapel, et krematorium eller direkte på kirkegården, der kan dog også tilrettelægges en ceremoni i den afdødes hjem eller på et plejehjem. Såfremt man ikke er døbt eller medlem af folkekirken, kan der være et praktisk problem med præstens medvirken, hvilket derfor må drøftes nærmere med denne. Begravelse eller brænding De fleste mennesker har gjort sig tanker om, hvorvidt de efter deres død foretrækker en begravelse eller brænding, og det er naturligvis et helt personligt valg. Nogle foretrækker en traditionel begravelse som det mest naturlige, medens andre synes, det er mere æstetisk at blive brændt. For at de efterladte ikke skal stå i en uafklaret situation og eventuelt være nødsaget til at skulle træffe et valg, vil det være meget hensigtsmæssigt at være afklaret på dette punkt og rettidigt sørge for at få sit ønske noteret ned i»en personlig afsked.«såfremt den afdøde var udmeldt af Folkekirken, vil konklusionen være, at vedkommende ikke ønskede en kirkelig handling. Såfremt afdøde hverken var medlem af Folkekirken eller et andet trossamfund, og højtideligheden skal finde sted uden en præsts medvirken, kalder man det almindeligvis for en borgerlig begravelse. I dette tilfælde er det de pårørende, der sammen med begravelsesforretningen tilrettelægger højtidelighedens forløb. 8 9\n6 Kirkegård og Gravsted I Danmark er der mange forskellige muligheder, når man skal vælge gravsted, lige fra det traditionelle gravsted til den helt anonyme græsplæne. De fleste kirkegårde er derfor også indrettet således, at der findes forskellige typer gravsteder til såvel kister som urner, det mest almindelige er dog stadig familiegravsteder. Når en kiste begraves i et gravsted, er der en fredningstid på mindst 20 år, inden der på samme sted må begraves en kiste. For urner er fredningstiden mindst 10 år. Såfremt man ikke allerede har et familiegravsted og skal vælge et, foregår det ved, at man af kirkegårdens personale får forevist de gravsteder, der er ledige, og derefter beslutter sig for et af dem. Fællesgrave Fællesgrave, der almindeligvis betegnes som»de ukendtes grav«, er etableret på de fleste kirkegårde i form af græsplæner, hvor urnen sættes ned anonymt. Kirkegårdskontoret oplyser normalt ikke, hvor i plænen urnen er placeret, men i nogle tilfælde er det muligt efter aftale med kirkegårdens personale at få lov at overvære urnenedsættelsen. Vedligeholdelse af gravsted Når man har et gravsted medfølger der samtidigt en pligt til at vedligeholde gravstedet. Såfremt dette forsømmes, kan kirkegårds-personalet gribe ind og påtale dette eller i værste fald rydde gravstedet for beplantning og belægge det med sten eller grus. Man kan selvfølgelig mod betaling overlade det til kirkegårdens personale at passe gravstedet, og det er mange steder almindeligt, at man ved erhvervelsen af gravstedet betaler for vedligeholdelsen for en 10 eller 20 års periode. Fællesgrave med græsbevoksning, der i sagens natur ikke kræver så meget vedligeholdelse, vil selvfølgelig være en billigere løsning. Mindesten/gravsten Mindesten eller gravsten bestilles hos en stenhugger, der kan vejlede med hensyn til udformning og udsmykning, som oftest har begravelsesforretningen dog et samarbejde med eller kan anbefale en stenhugger. Reglerne med hensyn til valg af sten kan imidlertid variere fra sted til sted, det vil derfor under alle omstændigheder være klogt at rådføre sig med bedemanden eller kirkegårdskontoret, inden man endelig beslutter sig for en bestemt type sten. En anden mulighed er en type gravsted, hvor henholdsvis kisten eller urnen nedsænkes i en fællesplæne, og her kan de pårørende være med til begravelsen, ligesom det ved denne form er muligt at placere en mindesten i plan med jorden. Gravstedsbrev Nogle dage efter begravelsen får de efterladte tilsendt et gravstedsbrev med et nummer på gravstedet og de almindelige gældende bestemmelser, ligesom det heraf fremgår, hvem der er nedsat i gravstedet. Ved besøg hos bedemanden, vil det være en god ide at medbringe gravstedsbrevet, såfremt man allerede har et familiegravsted\n7 Obduktion og organdonation Obduktion Obduktion betyder, at hospitalets læger foretager en nærmere undersøgelse af den afdødes legemes indre organer med det formål at konstatere dødsårsagen. Dette kan være relevant enten ud fra et lægeligt ønske eller som en retslægelig obduktion efter krav fra politi og embedslæge. Der må kun foretages obduktion såfremt afdøde efter sit fyldte 18. år skriftligt har givet sit samtykke, er afdøde under 18 år kan forældremyndighedens indehaver give tilladelsen. Hvis de pårørende selv ønsker det, og den afdøde ikke har modsat sig det, skal dette gå gennem afdødes egen læge, som så skal rette kontakt til rette instans. Organdonation Det er så afgjort en personlig beslutning, hvorvidt man vil stille sine organer til rådighed i forbindelse med døden, og det er naturligvis et spørgsmål om den enkeltes holdning til livet og døden, men det er absolut også et spørgsmål, der følelsesmæssigt berører ens pårørende, hvorfor det vil være en god ide på forhånd at informere herom. Donering af hele sit legeme Såfremt man har et ønske herom, er det også muligt at donere/ te-stamentere hele sit legeme til medicinsk forskning og uddannelse af medicinere på universiteterne. Dette kan gøres ved at udfylde et testamente, der kan rekvireres direkte hos de medicinske anatomiske institutter i København, Odense eller Århus, alternativt kan man også henvende sig til bedemanden eller til sin egen læge, som sørger for, at de nødvendige papirer bliver tilsendt. I forbindelse med donation er det stadig muligt at gennemføre den normale højtidelighed i kapel eller kirke. Begravelsesforretningen vil i så fald efter aftale med de pårørende sørge for, at afdøde hurtigst muligt efter højtideligheden bliver overført til Anatomisk Institut. Dødsfald i udlandet Ved dødsfald i udlandet er man kun sikret gratis hjemtransport, såfremt man har tegnet en rejseforsikring, der gælder i en sådan situation. Det er imidlertid kun lovligt at foretage transplantation, såfremt afdøde efter at være fyldt 18 år mundtligt eller skriftligt har tilkendegivet et ønske herom. Har afdøde ikke tilkendegivet modstand mod transplantation, kan nære pårørende dog give tilladelse hertil. Efterlader afdøde sig ingen pårørende, eller er det ikke muligt at finde frem til sådanne, må afdødes organer ikke benyttes\n8 Skifterettens opgaver ved dødsfald I forbindelse med indsendelse af dødsanmeldelsen til den pågældende begravelsesmyndighed bliver skifteretten efterfølgende underrettet om dødsfaldet. Skifteretten tager herefter kontakt til den, der står som anmelder, og de nærmere omstændigheder aftales. Det er skifterettens opgave at sørge for, at lovgivningen om arveforhold og skifte bliver overholdt, herunder også at afdødes eventuelle testamentariske ønsker bliver respekteret. Skifteretten skal således varetage såvel afdødes, arvingernes og det offentliges interesser, og dette sker på basis af det juridiske grundlag for bodelinger, der findes i skiftelovens paragraffer. Der er således ingen, der må disponere over boet, før skifteretten har givet sin tilladelse hertil. Skifteretten har i henhold til lovgivningen flere muligheder, når den afdødes bo skal behandles, og det vil være alt for omfattende i detaljer at gennemgå alle disse, men følgende forhold kan kort nævnes: Boudlæg. Udlæg til efterlevende ægtefælle. Uskiftet bo. Privat skifte. Forenklet privat skifte. Behandling ved bobestyrer. De fleste arvespørgsmål og bobehandlinger er heldigvis ukomplicerede, men da lovgivningen er både omfattende og indviklet, ligesom nogle arvespørgsmål også kan være yderst komplicerede, må det i disse tilfælde tilrådes at rette alle juridiske spørgsmål enten til en advokat eller til den lokale skifteret. Økonomiske forhold efter et dødsfald Efter et dødsfald er der for de nærmeste pårørende en række økonomiske forhold, som har betydning for henholdsvis ægtefælle og eventuelle arvinger. Der kan ofte være stor usikkerhed og forvirring omkring økonomien, og der er en lang række praktiske ting, der skal tages hånd om. Hvem dækker udgifterne ved begravelsen Da det er individuelt, hvilke krav man har på de forskellige områder i forbindelse med begravelsen, er det ikke muligt at beskrive, hvad en begravelse i de enkelte tilfælde koster. Der må imidlertid påregnes ret betydelige udgifter henholdsvis til det offentlige, køb af gravsted, beplantning, og vedligeholdelse m.v. samt til begravelsesforretningen. Bedemanden vil naturligvis være i stand til at yde saglig vejledning med hensyn til priserne for de forskellige ydelser således, at man i samråd med denne vil kunne få et samlet overblik over, hvad begravelsen kommer til at koste. Mange mennesker har den opfattelse, at det offentlige i stor udstrækning dækker udgifterne ved en begravelse. Dette var også tidligere tilfældet, men sådan forholder det sig desværre ikke længere. Begravelseshjælpen beregnes på grundlag af afdødes formue, og selv en meget beskeden formue betyder, at tilskuddet fra det offentlige er så minimalt, at begravelsen i princippet skal betales af boet og de nærmeste efterladte. Hvis man er medlem af sygeforsikringen Danmark, vil der være et tilskud for både gruppe l og 2 medlemmer. Bedemanden vil være behjælpelig med at få udbetalt dette beløb. Nogle fagforbund og loger udbetaler ligeledes en begravelseshjælp, hvorfor man bør undersøge, om dette kan være aktuelt\n9 Lønforhold Såfremt afdøde var lønmodtager, bør man tage kontakt til den pågældende arbejdsgiver og få afklaret afdødes eventuelle løntilgodehavende, og hvorvidt ansættelsesforholdet berettiger til en efterindtægt. Der kan eventuelt også have været tale om et kontraktligt ansættelsesforhold, hvori der er nedfældet aftale om forskellige privilegier samt efterbetaling til den efterladte ægtefælle i forbindelse med dødsfald. Det må derfor tilrådes at nærlæse en sådan ansættelseskontrakt samt tage kontakt til den afdødes arbejdsgiver. Skulle der opstå uenighed med denne om fortolkning af kontrakten, vil det være klogt at tage en advokat med på råd. Bank- og pensionsforhold Normalt spærres private bankkonti ved dødsfald, dog kan begravelsesomkostninger altid betales ud af boet. Der kan endvidere være tale om flere forskellige typer af pensionsordninger. Private pensioner Der kan være indgået privat tegnede pensionsordninger, kapitalpensions- eller ratepensionsaftaler med pengeinstitutter eller forsikringsselskaber. Man bør derfor snarest tage kontakt til det respektive pengeinstitut eller forsikringsselskab, der er indgået aftale med for at få et overblik over, hvilke beløb ægtefælle eller arvinger har krav på. Her vil man samtidig kunne få belyst eventuelle skattemæssige konsekvenser omkring udbetalte beløb. Firmapension Der kan som et led i et ansættelsesforhold være indgået aftale om en pensionsordning. Hvad en sådan aftale medfører ved dødsfald bør undersøges med den afdødes arbejdsgiver, såfremt der foreligger en ansættelseskontrakt, bør det naturligvis fremgå af denne. Offentlig pension - efterlevelseshjælp Når en person, der modtager offentlig pension, dør, bliver det relevante pensionskontor via dødsanmeldelsen automatisk informeret herom. Reglerne for udbetaling af eventuel efterpension ændres løbende og kan være lidt forskellig fra kommune til kommune. Det må derfor tilrådes at tage kontakt til pensionskontoret i den pågældende kommune, hvor man kan få en præcis information om, hvilke rettigheder man har. ATP Arbejdsmarkedets tillægspension Såfremt den afdøde modtog pension fra ATP, ophører pensionen ved udgangen af den måned, i hvilken dødsfaldet er sket. Ved dødsfald udbetaler ATP engangssummer til evt. ægtefæller og børn under 18 år, der kan også indsættes begunstigede i ATP-ordningen. Engangsbeløbet bliver beregnet i forhold til den årlige pensionsret, som afdøde havde optjent ved dødsfaldet. Inden udbetaling fratrækkes en afgift på 40 pct. til staten. DMP Den Midlertidige Pensionsopsparing Ved dødsfald inden pensionsalder udbetales den afdødes indestående på kontoen til dødsboet. Inden udbetaling fratrækkes en afgift på 40 pct. til staten. SP Den Særlige Pensionsopsparing Ved dødsfald inden pensionsalder udbetales den afdødes SP-konto til dødsboet. Hvis dødsfaldet sker efter rateudbetalingen er startet, men inden hele SP-kontoen er færdigudbetalt, vil restbeløbet blive udbetalt til dødsboet. Inden udbetaling fratrækkes en afgift på 40 pct. til staten. Da ATP via de offentlige myndigheder automatisk bliver informeret om dødsfaldet, behøver man almindeligvis ikke at tage kontakt til eller ansøge om udbetaling af ovennævnte ydelser. Såfremt man har specifikke spørgsmål eller efter en passende tid ikke har hørt noget fra ATP, kan man naturligvis rette henvendelse via ATP's hjemmeside: atp.dk eller borger.dk 16 17\n10 LD - Lønmodtagernes Dyrtidsfond Efter en lovvedtagelse blev det besluttet, at staten skulle tilbageholde og indefryse dyrtidsportioner, som ellers ville være kommet til udbetaling i perioden til Pengene der er lønmodtagernes personlige ejendom forrentes og administreres af Lønmodtagernes Dyrtidsfond. Såfremt afdøde har et tilgodehavende i Lønmodtagernes Dyrtidsfond, vil beløbet automatisk blive udbetalt af fonden. Inden udbetaling fratrækkes en afgift på 25 pct. af indbetalinger plus renter indtil og herefter 40 pct. af renter. Efterløn Hvis man dør, inden man får folkepensionsalderen, betaler a-kassen af sig selv efterlønsbidraget kontant tilbage til dødsboet. Feriepenge Såfremt den afdøde havde feriepenge tilgode, indgår disse i boet og kan udbetales straks efter, at skifteretten har behandlet boet. Der bør eventuelt tages kontakt til afdødes tidligere arbejdsgiver. Forsikringer Livsforsikringer og evt. gruppelivsforsikringer udbetales til den eller de, der er indsat som begunstigede direkte uden om dødsboet. Er der ikke indsat nogen begunstigede, indgår forsikringssummen i dødsboet. Såfremt afdøde selv eller dennes arbejdsgiver har tegnet en ulykkes-, ansvarsarbejdsskade eller lovpligtig ansvarsforsikring, vil udbetaling eller erstatning ske til afdødes ægtefælle og evt. børn under 18 år. Det vil under alle omstændigheder være klogt snarest efter dødsfaldet at tage kontakt til de pågældende forsikringsselskaber, som også kan informere omkring de forskellige beskatningsregler, der gør sig gældende alt efter, hvilken forsikringstype der er tale om. Skatteforhold I forbindelse med et dødsfald vil det være fornuftigt for den evt. efterlevende ægtefælle snarest at henvende sig til den pågældende skatteforvaltning med henblik på ændring af forskudsregistrering m.v. I første omgang overtager dødsboet eller den efterladte ægtefælle, der sidder i uskiftet bo, den afdødes skattepligt. Skattereglerne vil dog i nogle tilfælde betyde, at det kan betale sig at skifte med arvingerne i stedet for at sidde i uskiftet bo. Det må tilrådes de nærmeste arvinger at kontakte skatteforvaltningen med henblik på rådgivning og en nærmere afklaring omkring de skattemæssige konsekvenser evt. allerede inden mødet med skifteretten, hvor dødsboet afsluttes. Oprettelse af dokumenter Testamente Selv om det i arveloven fremgår, hvem der skal arve, og hvordan arven fordeles, kan der være flere gode grunde til at få oprettet et testamente. En af grundene kan være, at man ønsker at tage højde for, hvordan indboet skal fordeles, så der ikke så let opstår splid mellem arvingerne. I nutidens Danmark er der ligeledes mange mennesker, der lever papirløst, og så kan det jo være særdeles vigtigt, at der foreligger et testamente, da man i denne situation iflg. arveloven ikke arver fra hinanden. Et testamente er gyldigt, såfremt det er underskrevet af to vidner, eller man kan få det bekræftet af notaren på det lokale dommerkontor. Det sidste er det sikreste, dels fordi dommerkontoret opbevarer en kopi af testamentet, og dels bliver det noteret i et centralt register. Skifteretten vil derigennem være bekendt med, at der forligger et testamente. Da arv, skifte og skatteforhold ofte kan være yderst kompliceret, og i særdeleshed såfremt der er større værdier, må det tilrådes, at der altid oprettes et testamente i samråd med en advokat\n11 Et dokument til mine nærmeste Forslag til salmer Altid frejdig, når du går En del mennesker har en ganske klar intention om, hvordan de Alt står i Guds faderhånd ønsker at blive begravet, og ligeledes hvordan de forestiller sig At sige verden ret farvel selve højtideligheden skal forløbe. Befal du dine veje Blomstre som en rosengård Dejlig er jorden Hvis man vil sikre sig, at disse ønsker bliver respekteret af de Den mørke nat forgangen er efterladte, vil det være en god ide, at man i tide udfylder og til Den signede dag med fryd vi ser nærmeste pårørende overgiver et dokument, hvor disse ønsker Den yndigste rose er funden er nedfældet. Det er så yndigt Du gav mig, O Herre en lod af din jord Det vil naturligvis også være en hjælp for de efterladte, at de således har mulighed for at respektere samt gennemføre begravel- Du, Herre Krist Dybt hælder året i sin gang En dalende dag ses-højtideligheden efter afdødes ønsker. En rose så jeg skyde Det kan derfor anbefales, at man udfylder: Et kors det var det hårde Frelseren er mig en hyrde god 20 Guds fred er mere end englevagt Han som har hjulpet hidindtil»en personlig afsked«her mødes alle veje Her vil ties, her vil bies Herrens venner ingen sinde Hjerte, løft din glædes vinge Ingen er så tryg i fare Jeg er træt og går til ro Jeg så ham som barn Jesus lever, graven brast Kirkeklokker, mellem ædle malme Krist stod op af døde Lille Guds barn, hvad skader dig Lyksalig, lyksalig Lær mig, o skov Min Jesus, lad mit hjerte få Min sjæl, du Herren love Morgenstund har guld i mund Nu falmer skoven Nu titte til hinanden Nærmere, Gud til dig O kristelighed Op, al den ting Se, nu stiger solen Til Himlene rækker Tænk, når engang Uforsagt, hvordan min lykke Under dine vingers skygge Vi pløjed og vi så de Vor Gud han er så fast en borg Vær du mig nær 21\n12 Hvis De ikke har fået svar på alt Det er vort håb, at denne korte vejledning med gode råd i forbindelse med dødsfald kan være til hjælp og støtte for de efterladte, der står i en følelsesmæssig vanskelig situation, samtidig med, at de skal kunne overskue en forestående begravelseshøjtidelighed. Vi har naturligvis ikke hermed givet svar på alle spørgsmål, der kan opstå ved dødsfald, men ved henvendelse til bedemanden vil man kunne få yderligere rådgivning og svar på de spørgsmål, som ikke er omtalt. Praktiske opgaver og aftaler Udtage gravsted Bestille personlige kranse/blomster Evt. bestille mindesammenkomst Hvem skal bære kisten? Hvem skal takke følget og hvor? Se på gravsten eller bestille tilføjelse af navn Arbejdsgiver Fagforening Forsikringer Skatteforvaltning Evt. omregistrering af bil Telefon Aviser/blade Køleskab/fryser Blomster Evt. husdyr Opsige lejemål El/varme TV-licens Evt. tale med naboer om opsyn Tidspunkter/aftaler Begravelse/bisættelse: dag den / kl. I kirke: Føres: dag den / kl. Fra: Til: Kirke/kapel: Aftale præst: Den: / kl. tlf. Aftale graver: Tlf.: Eventuelt: 22 23\n13 24 Personlige notater:


Her kan du finde relevante materialer om brugerindflydelse for fagpersoner. Siden opdateres løbende med nye eksempler.\nGenerelt om brugerindflydelse\nVidenscenter for Bevægelseshandicap i bogen "Brugerinddragelse på handicapområdet" en række artikler om brugerinddragelsens udvikling og position i ind- og udland. Du kan læse bogen "Brugerinddragelse på handicapområdet" her. \nSocialt Udviklingscenter SUS har i mange år haft projekter med fokus på brugerindflydelse. Find SUS' projekter på www.sus.dk  eller www.brugerindflydelse.dk \nPå Socialstyrelsens hjemmeside BoLiv findes et særskilt tema om brugerindflydelse og selvbestemmelse. Her finder du litteratur og informationer om en række konkrete projekter over hele landet, der kan bruges som redskaber og metoder til at styrke brugerindflydelse og selvbestemmelse for personer med handicap og psykisk sygdom. Hjemmesiden vil understøtte, at der udveksles erfaring og viden mellem fagpersoner og andre med interesse for botilbudsområdet. Du kan læse mere om Socialstyrelsens hjemmeside BoLiv her. \nSocialstyrelsen har i 2007 gennemført en kortlægning af vilkårene for selvbestemmelse og brugerinddragelse for mennesker med udviklingshæmning. Formålet med kortlægningen var at skabe et beslutningsgrundlag for den fremtidige indsats på området. Du kan finde kortlægningen her. \nCamillagården i Odense er et værksted for borgere med fysiske og psykiske handicap. Her arbejder man bl.a. med brugerindflydelse i forhold til hvilke typer opgaver, der skal løses på værkstedet. Fælles for Camillagården og andre værksteder i Odense er, at de skal være kendetegnet ved rummelighed, åbenhed, respekt, dialog og ansvarlighed. Camillagården vandt KL's lille Innovationspris i 2010. Du kan læse mere om Camillagården her. \nBrugervejledere og ressourcepersoner\nDet er muligt at rekvirere en brugervejleder hos Udviklingshæmmedes Landsforbund (ULF), der kommer ud og holder oplæg om selvbestemmelse, medbestemmelse og indflydelse. Brugervejlederne holder oplæg på undervisningssteder, væresteder, bofællesskaber, m.v. og formidler også gerne til fagpersoner. Du kan læse mere om ULF's brugervejledere her. \nPå Socialministeriets hjemmeside finder du fem film om udvalgte emner i FN’s Handicapkonvention, bl.a. om retten til at leve et selvstændigt liv. Du kan se filmene her. \nMinisteriet har desuden udgivet idéhæfte med inspiration til, hvordan man som menneske med et handicap eller som medarbejder kan arbejde med de udvalgte emner fra FN’s handicapkonvention. Idéhæftet kan bruges i forlængelse af filmene om handicapkonventionen. Du kan finde hæftet her. \nSocialministeriet har udgivet FN’s handicapkonvention på let dansk. Du kan finde handicapkonventionen her. \nKonventionen findes også på dansk tegnsprog i sin fulde længde. Du kan både bestille handicapkonventionen på let dansk og tegnsprog på e-mail-adressen p-lex@sm.dk \nInstitut for Menneskerettigheder har oprettet en hjemmeside, for at borgere i Danmark kan få viden om FN’s Handicapkonvention. Samtidig ønsker Institut for Menneskerettigheder, at hjemmesiden er med til at skabe debat om, hvad FN’s Handicapkonvention konkret betyder for personer med handicap i Danmark. Du kan finde hjemmesiden her. \nSocialstyrelsen har udgivet bogen ”Handleplaner og dokumentation - i brugerperspektiv”, som er baseret på erfaringer fra et udviklingsprojekt. Det primære formål har været at give et klart brugerperspektiv og give ideer og metoder til, hvordan man kan forene den unges perspektiv med et fagligt didaktisk perspektiv og med et omverdensperspektiv. Du kan læse bogen "Handleplaner og dokumentation - i brugerperspektiv" her. \nSocialt Udviklingscenter SUS har udviklet brugerindflydelsesindekset BINDEKS, som er et redskab til at måle brugerindflydelse med. BINDEKS giver viden om brugerindflydelsen på botilbud, boformer og sociale cafeer, og kan bruges til at udvikle brugerindflydelsen på det enkelte sted. Du kan finde BINEDKS her. \nUndervisning i medborgerskab og rettigheder\nSocialstyrelsen har udviklet en undervisningspakke om medborgerskab i samarbejde med en række uddannelsesinstitutioner for unge og voksne med kognitive funktionsnedsættelser. Undervisningspakken skal give viden og færdigheder om medborgerskab og egne rettigheder og henvender sig til undervisere, pædagoger og andre, der varetager opgaver i forhold til undervisning af unge og voksne med kognitive funktionsnedsættelser. Det kan være på Særligt Tilrettelagt Ungdomsuddannelse (STU), voksenspecialskoler (VSU), værksteder, højskoler, m.v. Du kan læse mere om undervisningspakken og downloade den her. \nBrugerindflydelse i udbud af hjælpemidler\nKL og Danske Handicaporganisationer har udviklet en model for organisering af brugerindflydelse i kommunale udbud af hjælpemidler. I materialet beskrives lovgrundlaget kort samt selve modellen for udbudsprocesser. Du kan finde modellen her. \nEvaluering af velfærdsteknologi\nAlexandra Instituttet har i samarbejde med Aarhus Kommune udviklet et koncept til evaluering af velfærdsteknologi, der gør det nemmere for plejepersonale at vurdere, hvilken teknologi, der fungerer til at gøre borgere mere selvhjulpne. Konceptet fungerer ifølge Aarhus Kommune så godt, at de er klar til at folde det ud til resten af kommunen. Du kan læse mere om konceptet her. \nBrugerinddragelse i sundhedsvæsnet\nKORA har fra 2008 samarbejdet med Glostrup Hospital om at fremme brugerinddragelsen på hospitalet. Parterne havde en fælles interesse i at finde måder at styrke samarbejde mellem personale, patienter og pårørende i behandlingsforløb. Formålet med evalueringen har været at indsamle generelle erfaringer, som tages med i længerevarende udviklingsprojekter. Evalueringen er udmundet i et notat, som du kan læses her. \nNøjagtig webadresse (Hentet den 22.07.2018 - 03:08): http://www.dch.dk/content/fagpersoner


Dialogmøde 16, referat - PDF\nDialogmøde 16, referat\nDownload "2015-02-25 Dialogmøde 16, referat"\n1 Dialogmøde 16, referat Tid 25. februar 2015 kl Sted Online-møde Inviterede Navn Aktør Henrik Hornum Dansk Energi Torben Møller Pedersen Dansk Energi Yvonne Kaysen DONG Energy Diana Monberg DONG Energy Ane Rask Energi Fyn Søren Ilum Andersen Energimidt Tine Kildemoes Taisbak EnergiMidt Jesper Meik Nielsen NEAS Frank Bengtsson Nettopower Roberto Bentsen NRGI Elsalg A/S Tom Pedersen SE Henrik Bach OK Mette Vestergaard Scanenergi Flemming Silius Nielsen SEAS-NVE Lone Ejdorf SEF Net A/S Pia Conradsen TREFOR EL-NET A/S Jørn Christophersen Vestforsyning Net Jens Poulin Modstrøm Anders Dalgaard Verner Jensen Tina Lykke Skafsgaard Hentze Energi Danmark Annemette L. Carlsen Energi Fyn Martin Christensen Nina Viktoria Hedelin Allan Møller Pedersen Trefor Energi 26. februar 2015 NVH/XVJE Fraværende Navn Aktør Martin Christensen Torben Møller Pedersen Dansk Energi Jesper Meik Nielsen NEAS Roberto Bentsen NRGI Elsalg A/S Tom Pedersen SE Jens Poulin Modstrøm Kopi Referent Næste møde Engrosmodelprojektets hjemmeside Nina Viktoria Hedelin 25. marts 2015, Erritsø Dok. 14/ /6\n2 Dagsorden 1. Referat fra sidste møde 2. Generel status 3. Opdateret risikomatrice 4. Tids- og aktivitetsplan 5. Slutrapport fra flexafregningsgruppen 6. Eventuelt 1. Referat fra sidste møde Ingen kommentarer. 2. Generel status I dag forventes elafgifts- og elforsyningsloven at blive fremsat. (Ref.bem.: lovene blev begge fremsat under mødets afvikling). I den eksterne plan er der i øjeblikket fokus på at få datamigrering skudt i gang. Efter den oprindelige plan skulle produktionsmigreringen været startet for ca. 1 måned siden, men på daværende tidspunkt var der for mange fejl til at kunne starte. Fra den 6. marts er it-miljøet klar til produktionsmigrering. Før aktørerne kan starte migreringen, skal deres respektive it-leverandører have meldt sig parat. Status er lige nu, at kun få er klar og at enkelte af itleverandørerne ikke vil have en brugbar løsning før sidst i marts måned. Milepælen den 1. april, der angiver, at alle aktører er i gang med migrering fastholdes for at bevare trykket på systemleverandørerne. En yderligere forsinkelse vil ramme aktørerne og projektet som helhed. I End2End-testen forløber det fortsat roligt. Verner udtrykte ikke en direkte bekymring med det fortsatte lave aktivitetsniveau, men han påpegede, at der stadig ønskes en stigning i aktivitetsniveauet. Det overvejes netop nu, om End2End-testen for it-leverandører på den endelige udgave af Engrosmodellen (planlagt til at starte den 17. april) kan fremskyndes med 3 uger, men det skal aftales med it-leverandørerne, hvordan testen bedst kan håndteres. I BRS erne er det største hængeparti elvarmen. På sidste møde i Teknik- og implementeringsgruppen den 18. februar var det et punkt på dagsordenen, hvor flere forslag til håndtering af elvarmen blev drøftet. Der arbejdes på at finde en standardiseret model, efter bred enighed i gruppen, hurtigst muligt. I datakonsistensgruppen mangles der aktører og it-leverandører til at teste den nye datakonsistenskontrolmetode. opfordrer aktører, der er interesserede i at deltage, om at sende en til Direktørgruppen v/anders Dalgaard Direktørgruppen holdte møde i sidste uge. Det var et møde, som var præget af afbud fra de af DE udpegede repræsentanter. På mødet blev der givet status på End2End-forløbet og de udestående love og bekendtgørelser. forudser, at der stadig kan være udfordringer i relation til bekendtgørelserne, Dok. 14/ /6\n3 da indholdet potentielt kan medføre en yderligere kompleksitet ift. fx placering af ansvar og håndtering af elafgiftskontroller. Bekendtgørelserne ventes primo april, hvilket er sent i forhold til projektets tidsplan. Dette er en risiko, som vi har påpeget overfor Energistyrelsen og Direktørgruppen. Derudover var flexafregning, driftsforhold i DataHub og måling af netvirksomhedernes indsendelsesmønster punkter på agendaen. Spørgsmål: Skal bekendtgørelserne også igennem en politisk godkendelsesproces? Ja, men det en hurtigere proces end ved den normale proces, når det handler om at fremsætte love. Spørgsmål: Hvis der bliver udskrevet valg stopper så processen med bekendtgørelserne? Ja, det gør den. Dialogforum udtrykte bekymring omkring de udfordringer, som en ikke velfungerende Direktørgruppe kan have for projektets fremdrift og henstillede til de involverede parter om at finde en løsning snarest mulig. 3. Opdateret risikomatrice På sidste møde i Dialogforum blev det vedtaget at tilføje to nye risici, R27 og R28. De største aktuelle risici er pt.: R10 og R02 handler om lovforslagene og de udestående bekendtgørelser R10 i forslag til ændringer til forskrifterne tilføjes tidspunkt for indfasning af flexafregning. Verner gav en kort status og opsummering på de resterende risici i matricen og hvordan de samlet set påvirker projektet. I forhold til R12: Kapacitetsudvidelser af DataHub, blev der stillet følgende spørgsmål: Forventes det, at der kommer flere delleverancer ifm. Sizing? Der kan komme en fase 2 af Sizing-projektet, men det er ikke noget, som vi ved med sikkerhed på nuværende tidspunkt. Dette kan vi først analysere på efter leverancen i weekenden, hvor Sizing- software lægges på produktionsmiljøet. I det videre forløb er der indlagt konkrete performancetests for at sikre, at kapaciteten er tilstrækkelig, når engrosmodellen går i luften. R27 tilpasning af aktørsystem Nye specifikationer i bekendtgørelsen udgør en risiko, da det er usikkert, om itleverandøren tidsnok kan få lavet ændringerne til funktionalitet, inden Engrosmodellen skal i drift. Spørgsmål: Hvordan kan man sikre korrekt angivelse af CVR-numre? Dok. 14/ /6\n4 Action : Emnet skal tages op på mødet i Teknik- og implementeringsgruppen. R28 balance og korrektionsafregning ikke i normal gænge Denne risiko er opstået, som en udløber af den mangelfulde datamigrering ved projektets start. Fejl i stam- og måledata medfører, at fiksering og refiksering ikke kan gennemføres uden en opretning i datagrundlaget. Denne proces er meget tidskrævende. arbejder tæt sammen med aktørerne og forsøger at finde brugbare løsninger, men det en kompliceret og tung proces, som har mange udfordringer. Spørgsmål: Hvordan er rollefordelingen ift. saldoafregning og DataHub v.1.0? Ansvaret overgik til fra netvirksomhederne pr. 1. januar 2013, og vi arbejder på at få saldoafregningen igangsat. Spørgsmål: Følger der support/vejledning til, hvordan der kan laves kontrol for saldoafregning? Action : Undersøger om der kan laves en vejledning om kontrol af saldoafregning. Det blev nævnt, hvilke rapporter der er en mulighed for at anvende til kontrol af engrosafregningsgrundlaget. Emnet var også oppe på sidste møde i Teknikog implementeringsgruppen, hvor en række rapporter blev præsenteret. har et generelt højt beredskab med hensyn til korrekt engrosafregning, og engrosafregningen vil også blive testet grundigt inden idriftsættelsen af Engrosmodellen. 4. Tids- og aktivitetsplan I forhold til tids- og aktivitetsplanen er der kun lavet småændringer. Den største ændring er udfordringen med uklarheden om idriftsættelsesdatoen. (Ref.bem.: Idriftsættelsesdatoen er den 1. april, hvilket kunne læses i lovforslaget om elforsyning, der blev fremsat senere samme dag). Forsinkelsen med datamigrering på en måned betyder, at deadlines den 1. maj og 1. juni udskydes med tilsvarende en måned. Aktørerne har ikke modsagt sig dette, da de har givet udtryk for, at de ikke ville kunne overholde de oprindelige milepæle. Spørgsmål: Kommer dette til at påvirke End2End- testen? Nej. Datamigreringen har ingen direkte sammenhæng til E2E-testen. Den nye mastertidsplan (Ref.bem.: som lovet medio februar) har været en større opgave, men den lægges ud på hjemmesiden primo marts. Fokuspunkter for den kommende tid: - Lov- og bekendtgørelser - Afklaring af elvarmemodel - Regionale dialog- og opfølgningsmøder - Reviderede forskrifter sendes i intern høring i flexafregningsgruppen inden den eksterne høring 1. april Dok. 14/ /6\n5 - Revision af cut-over (foregår de næste par måneder forventningen hertil er, at planen ikke kræver en fuldstændig omlægning - Datamigrering (større opgave for netvirksomheder end hidtil antaget) 5. Slutrapport fra flexafregningsgruppen Flexafregningsgruppen har afsluttet sit arbejde og slutrapporten er udsendt til alle deltagere i Dialogforum. Verner gennemgik indholdet af slutrapporten i fire hovedpunkter. Se detaljeret gennemgang i den generelle mødepræsentation. De fire hovedpunkter, som blev gennemgået er: 1. Krav til indsendelsesmønster og videreformidling af timedata 2. Ændringer i tidspunktet for beregning af afregningsgrundlag for balanceafregning og engrosafregning 3. Model for indfasning af flexafregning 4. Håndtering af nettoafregningsgruppe 6 i relation til flexafregning Hængepartier: 1) Manglende dispensation for brug af timemålere til flexafregning. De nuværende målere lever ikke alle op til Målerdirektivet. DE arbejder på sagen. 2) Uenighed om fortolkning af udrulning af de fjernaflæste målere. Der har i arbejdsgruppen været delte meninger om indfasningen af flexafregning, og de deraf afledte driftsmæssige konsekvenser. fortolker umiddelbart bekendtgørelsen således, at der ikke stilles krav til, hvornår flexafregning skal være udrullet, men har for en sikkerheds skyld anmodet Energistyrelsen om en afklaring. Nettoafregning gruppe 6 (solceller) På nuværende tidspunkt findes der ikke en løsning, der muliggør flexafregning af solcellerne, og dette kan betyde, at nettoafregningsgruppe 6 fortsat forbliver skabelonafregnet. forventer umiddelbart ikke, at denne problematik kan løses ifm. Engrosmodellen. Fortsættelsen af skabelonafregning for denne gruppe kommer derimod til at medføre negative residualer gældende for mange timer hvert år. Da der i praksis er tale om en lagerudligning af energi, foreslår arbejdsgruppen, at det er netvirksomhederne, der sælger denne energi til aftagepligten for så på et andet tidspunkt at købe den samme energimængde retur via et forøget nettab. Denne model forventes at kunne fungere i praksis. Varslingsregler pr. målepunkt DE undersøger i øjeblikket varslingsreglerne. Som udgangspunkt angiver en min. frist på en måned for skift fra skabelonafregning til flexafregning på et målepunkt. 6. Eventuelt Næste møde er den 25. marts 2015 hos. Dok. 14/ /6\n6 DE og Dansk Elhandel havde møde i går, hvor flexrapporten var et punkt på dagsordenen. DE fortalte, at slutrapporten blev godt modtaget. Spørgsmål: Hvornår kan det forventes, at idriftsættelsesdatoen den 1. april 2016 er vedtaget? I lovforslaget vil det fremgå, og herefter vil tidsplaner og hjemmesiden etc. blive opdateret. Dok. 14/ /6


Feline separationsangst? Her er nogle tip til at lade din kat være alene - Levevis | Oktober 2021\nFeline separationsangst? Her er nogle tip til at lade din kat være alene\nMange af os adopterer katte, fordi vi vil have en uafhængig ledsager, der kan underholde sig selv, mens vi er væk på arbejde.\nDet er rigtigt, at katte kan være selvforsynende på mange måder, men den til tider overraskende virkelighed er, at de har brug for os til at give dem kammeratskab og kærlighed samt hjælpe dem med at lære at navigere de tomme timer, når vi er væk.\nKatte i naturen har ikke dette problem. De har travlt hele dagen med at forfølge, spise, sove og derefter gentage hele processen flere gange.\nMen vores tamme katte, der bor indendørs, kan blive ensomme og frustrerede, når ingen er i nærheden, og der ikke er noget at gøre. Det er ikke usædvanligt for dem at udvikle et problem oftere forbundet med hunde - separationsangst.\nJa, du hørte det her først; katte kan få separationsangst. Enhver kat kan udvikle det, men det er mest almindeligt hos killinger, der blev forældreløse i en tidlig alder eller adskilt fra deres mor for tidligt.\nStress og sorg kan også være faktorer. For eksempel kan katte, der mister en ejer til døden eller skilsmisse, udvikle tegn på problemet. Her er hvad du bør vide.\nHvordan man fortæller, om din kat har separationsangst\nDin kat følger dig overalt. Når du rejser, sulker de, græder, vandrer, virker deprimerede eller spiser ikke.\nKatte med separationsangst kan udtrykke deres utilfredshed ved at fjerne dem uden for kuldkassen, sprøjte urin på din seng eller tøj, kaste op, pleje så tvangsmæssigt, at de udvikler skaldede pletter eller ridser møbler eller andre genstande.\nAlle disse opførsler er kattens måde at sige: 'Jeg er ensom, jeg keder mig, jeg er bange, og at gøre disse ting hjælper mig til at føle mig bedre.'\nHvad denne adfærd erikkeer hævn for dit fravær. Katte er sofistikerede og smarte, men de er ikke i stand til den slags følelsesmæssige spring.\nSå træk trangen til at straffe din kat for deres destruktive opførsel væk og tag skridt for at hjælpe dem med at føle sig mere komfortable, når du er væk.\nMere stimulering, mindre ensomhed og kedsomhed\nEn måde at berolige din kat på og reducere ensomhed og kedsomhed, mens du er væk, er at berige din kats miljø. Det er adfærdssprog for at gøre dit hus mere interessant og sjovt for en kat.\nFå noget puslespil legetøj der gør det muligt for dem at fokusere på ”jagt” efter måltider i stedet for på dit fravær. Indlæs dem med en daglig ration af mad , og lad din kat tilbringe dagen med at finde ud af, hvordan den frigøres fra legetøjet.\nSæt en høj kat træ med udsigt. Højden - ideelt set op til loftet - giver dem en chance for at klatre rigtigt, og fugle og egern udendørs vil give dem noget interessant at se på.\nHar du ikke noget dyreliv? Lad tv'et være indstillet til en naturkanal eller Animal Planet, eller pop en dvd med vilde dyr i afspilleren, mens du er væk. Du kan finde nogle, der er lavet kun til katte. YouTube er fuld af videoer til dine katte!\nGiv din kat mere opmærksomhed og spilletid, når du er hjemme. Vent dog med at gøre det, indtil du har været hjemme i et par minutter. Du vil ikke have, at de venter spændt på din tilbagevenden.\nI alvorlige tilfælde kan din kats dyrlæge måskeet antidepressivt middel til at hjælpe, men det løser ikke problemet alene. Du er stadig nødt til at hjælpe din kat med at træne noget af angsten væk.\nHar din killing separationsangst? Hvad er dine tip til at holde en kat glad, mens de er alene hjemme? Lad os vide i kommentarerne nedenfor!


▷ Køb Havedam Formstøbt online [Se bedste tilbud]\nEn hel del online virksomheder udlover nu til dags en lang række forskellige billige løsninger til levering til havedam formstøbt. En af dem der er mest populær er i øjeblikket udleveringssteder, hvor det er meget fleksibelt at kunne hente din ordre når der er tid til det. Fragttypen er jo virkelig uproblematisk, samt typisk tilmed den billigste fragtmetode.\nDu burde ligeledes påtænke at bestille varerne til levering til dit hus eller ud på dit arbejde. Fragtmetoden er til tider et hak mere pebret, men omvendt særligt praktisk ift. havedam formstøbt online. Den billigste form for fragt vil dog i de fleste tilfælde være at hente ordren selv, som desværre står og falder med at du befinder dig i kort afstand af online forhandlerens butikker, eksempelvis Jem og Fix, Bauhaus, Silvan eller Harald Nyborg.\nLeveringstiden på havedam formstøbt er ultra vital når vi skal bruge din pakke om få sekunder, og derfor er det altså essentielt at man studerer det estimerede leveringstidspunkt på havedam formstøbt. Flere byggemarkeder – fx Harald Nyborg, Bauhaus, Silvan og Jem og Fix – garanterer billig levering på næste hverdag på en masse varer online, men husk at det forudsætter at du bestiller tidligere end et besluttet klokkeslæt, så de højst sandsynligt kan nå at få bestillingen distribueret inden logistikpersonalet drager hjemad.\nNogle få online forhandlere byder på fri fragt på havedam formstøbt online, men oftest er det under forudsætning af at du aftager for en fastsat sum. Ellers burde man beslutte sig for den mindst kostelige leveringsform, der mange gange er at få dem til at bringe bestillingen til en pakkeshop.\nStørstedelen af byggecentre tilbyder afhentning hvor man køber billig havedam formstøbt hjemmefra men afhenter i byggecenteret. Eksempelvis XL-Byg, Silvan, Bygma, Bauhaus, Jem og Fix, 10-4, Davidsen, Harald Nyborg og Stark. Byggecentrene tilbyder for eksempel afhentning af havedam formstøbt i følgende områder:\nÅbyhøj, Lillerød, Risskov, Højbjerg, Fredericia, Aabenraa, København, Odense, Haslev, Struer, Hørsholm, Jyllinge, Varde, Ølstykke, Horsens, Hjørring, Vordingborg, Hvidovre, Skanderborg, Ringsted, Valby, Skive, Albertslund, Glostrup, Gentofte, Frederiksværk, Brabrand, Kolding, Gladsaxe, Frederikssund, Nykøbing Falster, Korsør, Rødovre, Ikast, Grenaa, Greve, Rudersdal, Allerød, Slagelse, Vejle, Rønne, Dragør, Charlottenlund, Haderslev, Kokkedal, Roskilde, Nyborg, Hedehusene, Svendborg, Lyngby, Nærum, Farum, Ballerup, Randers, Viborg, Taastrup, Køge, Middelfart, Ishøj, Brøndby, Frederikshavn, Tårnby, Birkerød, Vanløse, Silkeborg, Næstved, Kalundborg, Værløse, Søborg, Vallensbæk, Helsingør, Sønderborg, Tilst, Aalborg, Virum, Frederiksberg, Solrød Strand, Brønshøj, Holbæk, Herning, Holstebro, Herlev, Esbjerg, Hillerød, Nørresundby, Brønderslev, Nakskov, Aarhus, Lystrup, Stenløse, Hedensted, Thisted, Hobro, og Odder, .\nClick-and-collect ift. havedam formstøbt er muligt i alle områder af Danmark: Sjælland (Falster, Sydsjælland, Nordsjælland, Vestsjælland, Midtsjælland, Bornholm, Østsjælland, Hovedstaden, Lolland, Amager), Fyn (Nordfyn, Midtfyn, Sydfyn, Vestfyn, Østfyn) og Jylland (Syddanmark, Nordjylland, Vestjylland, Sønderjylland, Østjylland, Midtjylland, Sydjylland).\nNår der ses på statistikkerne bliver det tydeligt, at netshoppere tit søger fx billig havedam formstøbt og køb havedam formstøbt. Man ser derudover typisk internet shoppere søge efter for eksempel havedam formstøbt priser, havedam formstøbt tilbud og havedam formstøbt online, plus de gængse byggecentre som XL-Byg, Jem og Fix, Silvan, Harald Nyborg, Bygma, Stark, 10-4, Davidsen og Bauhaus.\nRabat på havedam formstøbt\nDet er i dag ret let for forbrugerne at finde de laveste priser på billige havedam formstøbt online på tværs af internet shops, og med det motiv har massevis af online outlets været nødt til at formindske udsalgspriserne på havedam formstøbt markant, og i øvrigt sikre gratis levering.\nDet kan stadigvæk vise sig rentabelt at inspicere nogle få internet virksomheder i Danmark efter tilbud på havedam formstøbt online forud for at du gennemfører din handel, således at man er sikret at indhente den prisbilligste pris. Se ikke kun på de store byggemarkeder som Stark, Bygma, Harald Nyborg, Jem og Fix, Silvan, 10-4, Bauhaus og XL-Byg.\nMan må ikke desto mindre ikke glemme, at når en netbutik afhænder billige havedam formstøbt online til en pris som virker ufattelig beskeden, så er det undertiden være et kendetegn på en snydagtig online virksomhed. Køb med betalingskort er heldigvis indbefattet af et regelsæt, som værner dig som kunde imod svindlende firmaer på nettet.\nVi anbefaler køb med kort eller MobilePay. Som et alternativ kunne du drage nytte af en afdragsløsning som fx ViaBill, for så vidt du har i sinde at afdrage beløbet til havedam formstøbt af flere omgange. Det foreslåes typisk hos nichefokuserede webshops, i modsætning til de store byggecentre som eksempelvis Silvan, 10-4, Bygma, Bauhaus, Jem og Fix, Harald Nyborg, Stark og XL-Byg.\nNår man ser på statistikkerne står det markant, at folk jævnligt efterspørger blandt andet billig havedam formstøbt og havedam formstøbt online. Vi ser desuden jævnligt online shoppere efterspørge blandt andet havedam formstøbt priser, havedam formstøbt tilbud samt køb havedam formstøbt.\nTrustpilot bringer dig temmelig pæne genveje til at vurdere ret mange andre konsumenters ratings og derved støtter vi, at du kigger på e-firmaets vurderinger før du handler billige havedam formstøbt online.\nFacebook frembringer ydermere relativt anstændige løsninger til at få indsigt i online firmaets popularitet. Desuden ses en del online virksomheder som tilbyder folk at afgive en evaluering af købsoplevelsen, som tillige kan tages i brug til at tage stilling til kundetilfredsheden.\nForinden nogen bestiller billige havedam formstøbt online i en netbutik burde man i virkeligheden kigge på netshoppens handelsaftale, det er dog normalt ikke særlig sjovt, særligt på de store byggekæder som Bygma, Stark, Davidsen, 10-4, Harald Nyborg, Jem og Fix, Bauhaus, Silvan og XL-Byg.\nEt nemmere alternativ kan derfor være at efterse hvorvidt online forretningen er e-mærke tilsluttet, som ofte er et tegn på at internet virksomheden føjer de officielle danske regler, og at den af og til evalueres af sagkyndige der forstår reglerne på området.\nDesuden får du lejlighed til at få assistance, hvis du skulle få vanskeligheder i forbindelse med din handel med havedam formstøbt. Dertil slår vi et slag for at køber er påpasselig med de elementære retningslinjer der kan influere på bestillingen af havedam formstøbt online, eksempelvis den returneringsret e-firmaet kører med.\nHer er det virkelig relevant, at man altid gemmer ens ordremail, så man når som helst kan bekræfte købet af havedam formstøbt, uafhængig af om man har købt ved Silvan, Harald Nyborg, Stark, Jem og Fix, 10-4, Bygma, Bauhaus, XL-Byg eller Davidsen.


Hvad er coaching? terapi - terapeut - depression - parterapi\nSom coachee er din nutid eller din fremtid i fokus. Du kommer med problemstillinger og mål, og sessionen begynder med at klargøre dem. Sammen går vi så på opdagelse i dine forestillinger om problemet og vejen til målet.\nDialogen er målrettet, bevidstgørende og motiverende, og intentionen er at udvikle dine faglige og personlige potentialer med udgangspunkt i dine ønsker og forudsætninger. Formålet med hver session er en konkret afklaring af den problemstilling, der er behandlet.\nGennem coaching kan du styrke dit personlige lederskab, udvikle dig professionelt og opdage nye veje at gå. Coaching-processen er ingen mirakelkur, men den skærper din bevidsthed om dine uudnyttede ressourcer og potentialer.\nCoaching er velegnet til at skabe opmærksomhed på egne styrker og ømme punkter, kompetenceudvikling og læring. Det er ikke mærkeligt, at det er et af tidens hyper-populære koncepter.\nMen pas på, når du vælger en coach. Alt for mange har taget et kort kursus og tror, at personlig erfaring, rådgivning og evne til at tale med mennesker er nok. Det er det ikke!\ncoaching som et forløb\nIkke alt kan klares med en session på 1½-2 timer. Somme tider må der et mere til. Hvornår det er, opdager du hurtigt selv.\ncoaching egner sig bl.a. til at:\nbidrage til planlægning af karriere\nafklare fordele og ulemper ved forandringer\nfremme personlig udvikling og kompetenceudvikling\nstyrke, effektivisere og udvikle samarbejdsevner\nstyrke personligt lederskab\nafklare bevidsthed og parathed i relation til ansvar og kompetence


Favorite basics - Christina Dueholm\nReminder – vind et ur fra Certina\nJeg bliver simpelthen nødt til at udvide min samling af lange sweatere! De fleste af mine er korte, hvilket ser super godt ud til en højtaljet nederdel, men når man har en lang overkrop som jeg, så spiller det bare ikke skide godt til jeans. Længde skal der til! :)\nSå må du da have fat i denne her. ;) Kan varmt anbefales! Var lige i H&M på Strøget i dag, hvor der hang 10-12 stykker. :)\nDet bliver da den perfekte ramme for at fejre kærligheden, i smukke Paris. Håber I får en skøn tur.\nJa, det tænkte vi (nok mest mig) nemlig også. :) Haha… Tak skal du have.\nDet er virkelig en fin detalje med den gule baggrund! Håber I får en fantastisk tur til Paris :)\nTusind mange tak. ;)\nTillykke med de 10 år – det lyder dejligt med en tur til Paris! :)\nJeg elsker virkelig looket med en læderjakke over en strik! Man kan holde varmen og se lidt rå ud :P\nJa, det er en god kombi. ;)\nKK Århus says:\nFed fed trøje! Jeg har kigget i H&M i Århus, men ikke fundet den, og den er heller ikke online – panik!!\nOctober 5, 2015 at 18:19\nHaha… Den er købt i H&M på Strøget. Der hang stadig 10-12 tilbage, da jeg var forbi i dag. Håber du finder den. :)\nHvilken størrelse er din? …bare hvis jeg skal have en veninde til at købe den for mig :-)\nJeg har den i xs. :)\nSikke et lækkert outfit, rigtig efterårsagtigt :-)\nVil lige høre hvor dit flotte tørklæde er fra?\nDet er fra FWSS – et par år gammelt.\nNu har jeg stort set alle detaljerne på tøjet/støvlerne – men hvilken neglelak + farve har du på neglene?? Det ser SÅ fint ud\nMange tak, Malene. Den er fra CND fra deres nye “kollektion”. Mener den hedder “CND Vinylux Rouge Rite”. Den holder MEGA godt i forhold til andre lakker.\nSweatere er end af mine yndlingsting ved efteråret! Man går aldrig galt i byen med den combo du har lavet, men du får det da bare til at se endnu mere fantastisk ud :)\nIhhhhh hvor er det en fin neglelak – hvilken farve og mærke er det?\nOctober 10, 2015 at 11:27\nTak. :) Den er fra CND Vinylux og jeg mener den hedder “Rouge Rite”. :)\nHvad gav du for den lækre strik?\nGreat basics that will NEVER go out of style!\nOctober 6, 2015 at 5:50\nwow den klæder dig i hvert fald også i den grad !:) har fulgt med dig og din blog nu i godt 3-4 år, og du imponerer hver gang! al den inspiration! Tak!\nOg tillykke med 10 års dagen !!\nTUSIND mange tak. Hvor er det bare sødt sagt.\nHåber du vil følge med længe endnu <3\nOctober 6, 2015 at 6:28\nÅh hvor er den dog smuk, den strik! Godt jeg skal på shopping i dag ;) Stort tillykke med jeres 10 års dag!\nMange mange tak, Pernille. :)\nVille gerne høre den historie, det lyder som den vildeste love story!\nIkke så ofte i dag, at man hører om folk, der holder så længe sammen – Stort tillykke med det :)\nSå må jeg hellere få lavet et indlæg om det.\nHvad har du givet for den flotte strik?\nPia Riis says:\nÅh, skøn og lækker sweater! Jeg skal helt sikker undersøge H&M’s sweaterafdeling snarest muligt. Tak for tippet! Ellers er der også mange lækre at finde her: http://www.stylepit.dk\nTak for tippet. :) Må jeg lige tjekke ud.\nJeg har lige spottet din superskønne strik i sort på HMs hjemmesiden. Jeg glippede den i grå, men sort virker jo også. Jeg er blot i tvivl om, størrelsen. Jeg bruger normalt small/36, men den må jo ikke være for lille, hvis man skal efterårshygge i den. Må jeg spørge, hvilken størrelse du har den i og om den er stor eller lille i størrelsen?\nJeg har den i xs. Den er meget oversize i pasformen. :)\nHvor lang er din kuglekæde?\nUh, det ved jeg faktisk ikke… Tror det er den lange af dem… :)\nJeg har også denne fine sweater men synes den efterlader meget “fnuller” ved brug. Har vasket den skånsomt men synes stadig den fnulrer. Har du nogle tips?\nDet synes jeg faktisk ikke er slemt. Det er ihvertfald ikke ret meget – heller ikke når jeg har sorte bukser på… Har hørt det kan hjælpe at putte striktrøjer i fryseren, så de ikke fnuldrer. Måske du skulle prøve det? :)\nElsker det outfit – meget passende til efterår ;-)\nOg så er jeg helt forelsket i Jane Kønigs stjernetegns tag. Hvad er længden på din kæde? Jeg må eje den!\nUh, jeg ved faktisk ikke, hvor lang den er.. Mener det er medium længden… :)