Befri den offentlige sektor - PDF\nBefri den offentlige sektor\nDownload "Befri den offentlige sektor"\n1 Befri den offentlige sektor - og få mere velfærd for pengene Drop det bureaukrati, der ikke fremmer kvaliteten s Få mere hjælp fra teknologien s. 14 Brug medarbejdernes ideer til udvikling s. 18\n2 Befri den offentlige sektor Vi har brug for at styre den offentlige sektor på en bedre måde. samtidig, at kvaliteten af de offentlige tilbud og ydelser er util- En måde, der giver os mere velfærd for pengene og sikrer, at strækkelig. Det er derfor, der er brug for at sætte en ny dagsor- borgerne får den fulde gavn af medarbejdernes høje faglighed den og befri af den offentlige sektor, som vi kalder det. og store menneskelige engagement. Det er et fælles anliggende for politikere, administratorer, Modernisering har i mere end 25 år været et tilbagevendende ledere og medarbejdere, og det kræver alle gode kræfters posi- tema i den offentlige debat - og i politikeres og administratorers tive indsats. Kvalitetsreformen og regeringens afbureaukratise- strategi for den offentlige sektor. Intentionen har ofte været ringsplan er små skridt, men trods alt i den rigtige retning. Der at finde nye, billigere og bedre måder at styre og prioritere på, er ikke kun behov for at skære ned på det, der er dårligt i dag. så borgerne får de tilbud og ydelser, de med rimelighed kan Der er behov for at sætte noget bedre i stedet. forvente af velfærdssamfundet - inden for budgettet. Derfor fremlægger FTF her en række forslag, der giver mere I samme periode har samfundet undergået voldsomme foran- frihed til medarbejdere og ledere til borgernes og samfundets dringer. Kravene og forventningerne til den offentlige sektor er glæde. Forud er gået et stort arbejde med tæt inddragelse af vokset og er blevet stimuleret af de samme politikere. De politi- FTF s medlemsorganisationer, forskere og andre. ske og administrative svar har især fokuseret på at modernisere Ansvarshavende redaktør: Flemming Andersen, kommunikationschef i FTF Tekst: Marianne Bom, freelancejournalist (DJ) Fotos: Simon Klein Knudsen og Mette Krull Layout: Zoulmade Tryk: Green Graphic Første oplag: 800 eksemplarer November 2009 ISBN-nummer: ved at udsætte den offentlige sektor for mere konkurrence og Jeg håber, vi på den måde kan bidrage til at samle tillidsrepræ- ved at bygge et kolossalt system af kontrol og dokumentation. sentanter, ledere, foreninger og politikere om at forny den offentlige sektor og skabe bedre kvalitet og velfærd for pengene. Resultatet kender vi i dag - som en offentlig sektor, hvor mange ledere og medarbejdere oplever, at de kun i begrænset omfang Bente Sorgenfrey får mulighed for at yde deres bedste. Mange borgere oplever Formand 3\n3 Foreslår Drop det bureaukrati, der ikke fremmer kvaliteten Få mere hjælp fra teknologien Brug medarbejdernes ideer til udvikling Befri den offentlige sektor for det unødvendige bureaukrati, Ny teknologi kan befri den offentlige sektor for tidsrøvende Befri medarbejderne og arbejdspladserne i den offentlige så medarbejderne får bedre tid til borgerne og kun skal udføre arbejdsopgaver, fremme samarbejde mellem faggrupper og sektor for stive styreformer og brug deres førstehåndsviden den dokumentation, som de faktisk kan bruge til at forbedre gøre det muligt at tilrettelægge arbejdet billigere og mere og ideer til at forbedre velfærden og skabe mere effektive velfærden. effektivt. arbejdsgange. Klare mål skal sætte fart på afbureaukratiseringen Medarbejderne skal efteruddannes i nye teknologier Styringslaboratorier skal udvikle helt nye styreformer Lad medarbejderne udpege det meningsløse bureaukrati Klæd medarbejderne på til kommende teknologier Mere forskning i brugen af dokumentation Tjek alle nye love og regler for administrativt bøvl Medarbejdere og borgere skal være med til at udvikle Nationalt videncenter om innovation i den offentlige sektor. teknologien Medarbejderne skal kende meningen med dokumentationen. Mere forskning i teknologiens konsekvenser for arbejdslivet. 4 5\n4 Velfærden trænger til nyt styretøj Det er tid til at forny den måde, den danske velfærd styres på. M ange o ffentlige ledere taler i dag o m virks o m h edens aktiviteter, b u ndlinjen o g å rets res u ltat, s o m o m man o pererede s o m en privat virks o m h ed p å markedet, s o m skal give et afkast. P eter B o gas o n, pr o fess o r emerit u s, F T F D o k u mentati o n nr. 4, Konsekvensen er, at danskerne får mindre velfærd for pengene, end de ellers kunne få. For hele samfundet betyder de manglende Faktisk er det mere end 25 år siden, det danske samfund for reformer af styreformer og organisering, at Danmark er mindre alvor justerede styringen og organiseringen af den offentlige konkurrencedygtigt internationalt, end landet ellers ville være. FTF S VISION FOR DEN OFFENTLIGE SEKTOR sektor, som alle danskere er så afhængige af fra de bliver født, til de dør. Derfor præsenterer FTF her et katalog af forslag. Vi vil befri den Ledelsen, styringen og organiseringen af den offentlige sektor skal foregå på en måde, offentlige sektor for snærende bånd, unødigt bureaukrati og så borgerne får mest velfærd for pengene. Den seneste større fornyelse kaldet New Public Management barrierer for fornyelse. Vi vil sørge for, at danskerne får mere - blev indledt under statsminister Poul Schlüter (K). Det er længe velfærd for pengene. siden, og beslutningstagerne fra dengang er i dag godt oppe i årene. Det samme gælder de styreformer, som Schlüter-regerin- Vi raser af sted i en 80 er model gen introducerede, og som alle efterfølgende regeringer siden Selvfølgelig er der sket forandringer af den offentlige sektor, siden byggede videre på. Schlüter-regeringen i 1980 erne påbegyndte reformerne. I dag er måderne at lede på, at udvikle på, at administrere på og Der har været en masse forandringer, mange nye opgaver, nye at forsøge at fremme kvalitet på blevet utidssvarende i store krav, nye beslutningsstrukturer og nye former for samarbejde dele af den offentlige sektor. med borgerne og den private sektor. Tænk ikke mindst på de Bureaukrati, dokumentation og evalueringer skal tjene konstruktive formål og altid bidrage til, at medarbejderne får adgang til at gøre en bedre faglig indsats. Den offentlige sektor skal i højere grad tage ny teknologi i brug, hvor den kan gøre nytte. Innovationen skal dyrkes i den offentlige sektor, og medarbejdernes ideer skal bruges til at opnå bedre velfærd. forandringer, som er fulgt med strukturreformen med dens nye regioner og kommuner. 6 7\n5 Ingen kender effekten af konkurrencen Den offentlige sektor er på vej til at blive drevet som en reguleret konkurrencemodel med fokus på mål- og rammestyring, konkurrence, frit valg for borgeren og kontrol af servicen i form af standarder, akkreditering og lignende. Men der er meget lidt reel viden om konsekvenserne og effekterne af konkurrenceudsættelsen for borgere, politikere og medarbejdere. FTF Dokumentation nr. 8, 2008: Konkurrence og offentlig servicelevering. Af professor Carsten Greve, CBS. Download hele rapporten fra Udviklingen er ikke stået stille. Den drøner faktisk af sted. Men Der skete en markedsgørelse af den offentlige velfærd, som i realiteten er, at den offentlige sektor raser af sted i en nødtørf- dag i vidt omfang skal måles og vejes, registreres og dokumente- tigt vedligeholdt 80 er-model, når det gælder styreformer og res, så chefer og politikerne kan vurdere, om borgerne får kvalitet organisering. nok for pengene. Eller om der skal effektiviseres eller privatiseres. Intentionerne om bedre kvalitet og mere værdi for pengene i Tiden er løbet fra New Public Management De traditionelle grænser mellem den offentlige og den private sektor mellem bureaukrati og marked - er blevet udvisket, siden den markedsinspirerede styreform New Public Management blev indført i Danmark i 1980 erne. Tiden er inde til Vi har brug for at skifte til nye modeller fra dette århundrede, New Public Management var altså gode nok. Det var bare ikke som har udstyret i orden til de mange nuværende og kommende altid bedre kvalitet, der fulgte med. I nogle tilfælde slår styre- udfordringer. formerne og bureaukratiet kreativitet og udvikling ihjel. Dele af FTF Dokumentation nr. 4, 2009: Udviklingen i styreformer i den offentlige sektor. den offentlige sektor har i dag snæret armene ind til kroppen og Af Peter Bogason, Bogason Consulting. bliver tappet for tid, energi og incitamenter til innovation. Download hele rapporten fra Dyrk kreativiteten og kvaliteten at udvikle tidssvarende styreformer i den offentlige sektor. New Public Management førte styrings- og ledelsesredskaber fra den private sektor over i forvaltninger, sygehuse, skoler og Derfor er det tid til at befri den offentlige sektor. Den offentlige alle mulige andre velfærdsløsninger. sektor skal have bragt styretøjet i orden, og brændstoffet til fornyelsen skal i høj grad komme fra medarbejderne. De møder jo Afsættet for New Public Management var et ønske om at kon- brugerne i hverdagen og kender den praktiske virkelighed bedst. trollere de offentlige udgifter. En af metoderne var decentralisering gennem mål- og rammestyring. 8 9\n6 bureaukrati Udviklingen af den n y f o rm f o r b u rea u krati er meget lidt disk u teret i D anmark, men efter h å nden gr u ndigt beskrevet i andre lande. I s æ r i I rland, U S A o g H o lland kan der findes b å de te o retiske o g mere beskrivende bidrag til at indfange, h vad der kaldes den u dviklings o rienterede velf æ rdsstat. Ove K. P edersen, pr o fess o r p å C B S, i F T F D o k u mentati o n nr. 1 0, Drop det bureaukrati, der ikke fremmer kvaliteten ForEslår Sådan rydder den offentlige sektor op i bureaukratiet En time om dagen. Så meget tid bruger FTF erne i gennemsnit FTF definerer meningsfuld dokumentation sådan her: på dokumentation. Det svarer til ca. 60 millioner timer om året. - medarbejderen ved præcist, hvad dokumentationen bruges til En del af det arbejde er helt på sin plads. På et sygehus er det vigtigt for patientens helbredelse, at journalen er ført ajour, og i sociale sager om f.eks. anbringelser skal dokumentationen selvfølgelig være fyldestgørende, før barn og forældre eventuelt - dokumentationen bidrager til at udvikle kvalitet og faglighed og er tilpasset det konkrete fagområde - de positive resultater af dokumentationen står mål med de ressourcer, der anvendes Befri den offentlige sektor for det unødvendige bureaukrati, så medarbejderne får bedre tid til borgerne og kun skal udføre den dokumentation, som de faktisk kan bruge til at forbedre velfærden. Tjek alle nye love og regler for administrativt bøvl Nye love og regler bør systematisk vurderes, så det er tydeligt, hvad de har af administrative konsekvenser for forvaltnings- og frontmedarbejdere på kommunalt, regionalt og statsligt niveau. VAKKS-modellen (Vurdering - borgerne har i dokumentationen en garant for, at deres rettigheder sikres, og at de får velfærd af høj kvalitet Klare mål skal sætte fart på afbureaukratiseringen af Administrative Konsekvenser for Kommuner ved ny Der skal opstilles målbare og forpligtende målsætninger Statslig lovgivning) skal udbredes, og der bør udvikles - forvaltning og politikere får takket være dokumentationen sikret, at samfundet får det optimale ud af ressourcerne og opnår de ønskede mål. for afbureaukratiseringen - i stil med målet om at reduce- tilsvarende modeller til vurdering af kommuners og re erhvervslivets administrative byrder med 25 procent. regioners egne regler. til en bedre faglig indsats. Hvis den slags tidsrøveri forsvinder, vil Lad medarbejderne udpege det meningsløse bureaukrati Medarbejderne skal kende meningen med dokumentationen medarbejderne få bedre tid til kerneydelsen over for borgerne, Medarbejderne skal involveres tæt i at afskaffe det me- Der skal være åbenhed om dokumentationen, så det altid og samfundet vil få mere velfærd for pengene. ningsløse bureaukrati. Afbureaukratiseringen skal foregå er tydeligt for medarbejderen, hvad den bliver anvendt lokalt og nationalt - både stat, kommuner og regioner til. F.eks. skal medarbejderne have feedback på anvendel- skal forpligtes. sen af dokumentationen og adgang til de rapporter eller skilles ad. Men der findes også indtastninger til hjemmesider, lister, oversigter, beskrivelser af arbejdsindsatser, rapporter, registreringer, kontroller og indberetninger, hvor det konstruktive formål ikke er til at få øje på, og hvor arbejdet med dokumentation ikke fører statistikker, hvor dokumentationen offentliggøres\n7 I et tidligere job som socialrådgiver har jeg oplevet at bruge en masse tid på dokumentation, som jeg syntes var fuldstændig meningsløst. Jeg lavede statistik til interne registreringer, og de spurgte om Gud og Herman. Jeg prøvede i årevis forgæves at lave det om. Socialrådgiver Tine Koefoed. Københavns Kommune. Foto: Simon Klein Knudsen. Bureaukratiet vokser Siden 1980 erne er der vokset en ny bureaukratisk model frem i det offentlige. I dag er der mange dele af det offentlige, der kan opstille mål- og resultatkrav, normer og regler for andre, og mange forskellige niveauer i det offentlige, der kan styre og kontrollere hinanden. Det har i nogle tilfælde ført til et bureaukrati, der ikke fremmer opgaveløsningen. Derfor er der behov for fornyelse af den bureaukratiske model. FTF Dokumentation nr. 10, 2008: Fra bureaukrati til bureaukratisme. Af professor Ove K. Pedersen, CBS. Download hele rapporten fra Tine kunne bruge evalueringen med det samme Bedre service når medarbejdere inddrages Dokumentationen fører i højere grad til at forbedret velfærd for borgerne, når medarbejderne har været med til at vælge de former for dokumentation, som benyttes. Alligevel er halvdelen af de offentligt ansatte ikke inddraget i beslutninger om dokumentation, viser en spørgeundersøgelse blandt FTF ere. Dokumentation kan faktisk tilrettelægges, så den giver mening med evalueringer, at de ikke indgår i processen. I stedet sidder for og værdi til borgere og medarbejdere lige med det samme. evaluator måske et år og kigger på og laver så en opsamling Det er evalueringen af et stort, treårigt projekt i Københavns til allersidst og giver feedback. Her havde vi en processuel Kommune Familien i Centrum et eksempel på. Projektet gik ud evaluering, hvor hun løbende gav tilbagemeldinger. Det er en på at udvikle og indlære nye metoder til at højne kvaliteten i det fordel, fordi man får mulighed for løbende at lave justeringer af sociale arbejde med udsatte børn og deres familier. praksis. Evaluator havde også løbende drøftelser med ledelsen, så hun påvirkede også ledelsesprocessen, siger Tine Koefoed Den valgte evalueringsform kaldes Den Anerkendende Eva- og kommer med et konkret eksempel. luering, og den bygger på disse principper: Evalueringen skal kunne bruges til noget konkret og anvise handling. Hvert led af På et tidspunkt meldte evaluator tilbage, at børnene sagde, evalueringen skal give mening for dem, som deltager. Der skal at det var kedeligt at komme til samtalerne. Det førte til, at vi i fokuseres på det, der virker, frem for på det, der ikke virker, og et halvt år havde børnefokus. Vi indrettede mere børnevenlige det skal ske i en løbende dialog mellem evaluator og praktikere. lokaler og samtaler og andre tiltag, så der blev der mere fokus Resonans, : Ansatte ved, hvor dokumentationen virker. Mindre bureaukrati giver flere hænder Der kunne frigøres tid svarende til stillinger på områder, hvor der mangler FTF arbejdskraft, hvis blot en fjerdedel af arbejdet med dokumentation forsvandt. Det viser en beregning foretaget på baggrund af en spørgeundersøgelse blandt offentligt ansatte FTF ere. Resonans, : Offentligt ansatte bruger 60 mio. timer om året på dokumentation. på dem. Det kunne vi se en positiv effekt af i vores arbejde med Tine Koefoed, socialrådgiver og familiebehandler, deltog i pro- forældrene og deres børn. Børnene syntes, at det var mindre jektet: kedeligt end før. Jeg tror, at det måske betød, at børnene og Jeg synes, at det er en god måde at evaluere på. Der sker tit det familierne fik mere ud af at være med\n8 teknologi Få mere hjælp fra teknologien D en prim æ re u df o rdring ligger i at inddrage medarbejderne f. eks. i arbejdsgr u pper o g testgr u pper u de i den daglige praksis. S å kan n y tekn o l o gi k o mme til at give et reelt l ø ft i arbejdet. M ia H u sted, adj u nkt, I nstit u t f o r M ilj ø, S amf u nd o g R u mlig F o randring, R U C, til R es o nans ForEslår Sådan får den offentlige sektor mere hjælp fra teknologien Den offentlige sektor kan i høj grad udvikle kvaliteten i velfærden Derfor skal ny teknologi leve op til en række krav, inden den og effektiviteten ved hjælp af ny teknologi i de kommende år. tages i brug. Den skal: Bureaukratiet kan forenkles ved hjælp af smarte it-systemer, der - give nye styringsmuligheder frem for at låse styringen fast også kan hjælpe ledelse og medarbejdere til at overskue kompli- - tilpasses den konkrete arbejdssituation cerede processer. Ny teknologi kan i positiv forstand bruges til - fungere, før den tages i brug at overvåge sundheden og sikkerheden ved hjælp af IT og chips, der er indbygget i ting som senge og døre, og ny teknologi kan bruges til at gøre geografiske afstande næsten ligegyldige f.eks. med video-konferencer og e-læring. Men ny teknologi skal bruges med omtanke, så teknologien ikke skaber nye problemer i form af f.eks. uønsket overvågning af - kun bruges til at måle det relevante og ikke føre til en masse nye dokumentationskrav Ny teknologi kan befri den offentlige sektor for tidsrøvende arbejdsopgaver, fremme samarbejde mellem faggrupper og gøre det muligt at tilrettelægge arbejdet billigere og mere effektivt. Medarbejdere skal inddrages tidligere og mere systematisk i udviklingen af ny teknologi, så den i høj grad tager udgangspunkt i konkrete arbejdssituationer og behov. Medarbejderne skal efteruddannes i nye teknologier de offentligt ansatte med hensyn til anvendelse af nye Mere forskning i teknologiens konsekvenser for arbejdslivet - skabe mere tid til kerneopgaverne teknologier. Hvad er konsekvenserne for samfundet, medarbejderne og - udvikles og implementeres på en måde, der er til gavn for arbejdsmiljøet. Klæd medarbejderne på til kommende teknologier - understøtte den faglige udvikling - ikke underminere den Der skal skabes bedre efteruddannelsesmuligheder for deres arbejdsliv ved brugen af ny teknologi? Det skal der borgere og medarbejdere, nyt ensformigt og gentaget arbejde Medarbejderne skal ikke alene rustes til at anvende eller begrænsninger for innovationen, fordi man f.eks. sidder eksisterende teknologier, men også efteruddannes til at fast i et bestemt arbejdsmønster bestemt af IT-systemet. håndtere teknologier, som er under udvikling. 14 Medarbejdere og borgere skal være med til at udvikle teknologien forskes mere i. 15\n9 Det elektroniske udstyr har selvfølgelig også sin begrænsning. Der kan være nedbrud, så det vi skriver i journalen ikke bliver gemt på den centrale server med det samme. Og man skal være opmærksom på, at der stadig kan være behov for mundtlig dialog om borgeren. Hjemmesygeplejerske Stina Kirstein. Fredensborg Kommune. Foto: Simon Klei Medarbejderne skal med i udviklingen Medarbejderne inddrages alt for lidt i udvikling og implementering af ny teknologi, konkluderer rapporten Teknologi og marginalisering fra Teknologirådet. Konsekvensen er, at man ikke fuldt ud får udnyttet den nye teknologis muligheder for at forbedre arbejdslivet for de fleste på arbejdsmarkedet. Resonans, : Ansattes faglighed køres over af ny teknologi Stina opnår højere faglighed med IT Ny teknologi skal bruges med omtanke I de kommende ti år vil medarbejdere i det offentlige opleve ændringer i arbejdsopgaver, kompetencekrav og arbejdslivet som helhed på grund af nye teknologier. I hjemmeplejen i Fredensborg Kommune bruger sygeplejer- I dag føler borgerne, at vi er mere opdaterede, når vi kommer. Der er mulighed for at anvende teknologierne til at fremme kvaliteten, men der er sker, fysioterapeuter, ergoterapeuter og andre faggrupper små For hvis de har givet aftenvagten besked om noget, så står det i også risiko for, at teknologierne underminerer fagligheden og arbejdsmiljøet. håndholdte computere og bærbare til at få hurtigere overblik journalen til dagvagten, og hvis der er uoverensstemmelser mel- over patienternes journal. Her kan de hvor som helst skrive i lem det en borger forventer og det, som vi troede skulle ske, så journalen og blive ført ajour på patienter, de ikke normalt kom- kan vi på stedet slå det op i journalen. FTF Dokumentation nr. 6, 2009: Konsekvenser af ny teknologi på FTF-området. New Insight. Download hele rapporten fra mer hos, hvis de f.eks. får et nødkald på en aftenvagt. Det er et eksempel på, at ny teknologi kan føre til større effektivitet og Jeg har været ude for, at man ikke har fået skrevet et nyt kvalitet i sygeplejen og lette arbejdet for medarbejderne, mener opdateret medicinskema ude hos borgeren, som var i tvivl om hjemmesygeplejerske Stina Kirstein. medicinen. I den håndholdte computer kunne jeg så læse den nye ordination og sørge for, at patienten fik den rigtige behand- Før vi fik den elektroniske journal, havde vi samarbejdsbøger ling, fortæller Stina Kirstein. ude ved borgerne, hvor der stod, hvis der var sket et eller andet derude. Selv om tingene ikke altid sker i hjemmet, så måtte vi Det elektroniske udstyr betyder også, at sygeplejerskerne kan handle på det, der stod i bogen og gå hjem og kigge i de skrevne stille spørgsmål direkte til de praktiserende læger, og at f.eks. papirer, om vi havde gjort det rigtige. Det kunne betyde, at vi var fysioterapeuter kan skrive planer for genoptræning i hjemmet nødt til at køre ud til borgeren igen, når vi fik læst journalen, ind. På den måde kan faggrupper bedre bakke op om hinandens fortæller Stina Kirstein. arbejde for borgeren\n10 udvikling Øget br u ger o rientering kan begr æ nse skrankepaveri, indadvendt h ed, tekn o kratisme o g sammenspist h ed M en i f o rs ø get p å at sikre standarder f o r br u gertilfreds h ed kan specielle be h o v blive nedpri o riteret o g o ver o rdnede k o llektive h ens y n kan blive tilsidesat. Hanne Foss Hansen, professor på Københavns Universitet, i FTF Dokumentation nr. 8, Brug medarbejdernes ideer til udvikling ForEslår Sådan kan den offentlige sektor innovere mere Det er helt centralt for den danske velfærdsmodel, at den of- skal ikke altid være, som det plejer. For verden forandrer sig, og fentlige sektor fungerer godt og tilpasser sin måde at fungere den offentlige sektor må følge med. på efter de skiftende behov. Innovationen skal kunne vokse nedefra fra medarbejdere, der En velfungerende offentlige sektor er forudsætningen for den møder borgerne i det daglige, og fornyelsen skal kunne opstå på unikke danske velfærdsmodel, der er solidarisk finansieret, tværs af faggrupper og interessenter, Befri medarbejderne og arbejdspladserne i den offentlige sektor for stive styreformer og brug deres førstehåndsviden og ideer til at forbedre velfærden og skabe mere effektive arbejdsgange. Mere forskning i brugen af dokumentation Der skal gennemføres videnskabelige forsøg, som undersøger, hvad der sker, når institutioner på forskellige fagområder får øget frihed fra dokumentationskrav sammenlignet med institutioner, der dokumenterer som normalt. omfordeler ressourcerne, og som giver borgerne fri og lige adgang til velfærden. Disse grundpiller skal der værnes om i den Det offentlige må være lydhør over for ideer fra borgerne og offentlige sektor. det private erhvervsliv og ikke bare lære af omgivelserne, men Styringslaboratorier skal udvikle helt nye styreformer også lære sammen med dem. Det kræver åbenhed over for nye Brug 100 millioner kr. på et nyt program, som understøtter Nationalt videncenter om innovation i den offentlige sektor Men inden for de rammer skal medarbejderne vises udstrakt til- samarbejdsformer, som er langt mere fornyende og udviklende udvikling af nye styreformer ved hjælp af styringslaborato- Et nyt nationalt videncenter for offentlig innovation skal lid og ansvar, så de får mulighed for at udfolde deres faglighed til end traditionelle kunde-leverandør-forhold. Der er brug for rier. Et styringslaboratorium er et samarbejde mellem for- opsamle, opbygge og sprede viden og erfaringer om of- fælles bedste. Sådan er det ikke altid i dag. udviklingspartnerskaber mellem offentligt og privat for sammen skere og fagfolk, som i fællesskab udvikler og afprøver nye fentlig innovation. Videncentret skal have et rejsehold, at finde nye måder at gøre tingene på. dokumentations- og styreformer. Det sker med udgangs- der kan hjælpe offentlige institutioner med innovations- Derfor skal de offentlige institutioner have styreformer, der gi- punkt i den praktiske virkelighed, hvor medarbejderne og projekter. ver større frihedsgrader til medarbejderne. Det skal være muligt lederne udfordrer den traditionelle styring. at prøve sig frem med nye løsninger, ideer og arbejdsformer. Alt 18 19\n11 Det at indføre måleinstrumenter betyder jo ikke i sig selv bedre kvalitet. Vi vil gerne have, at hvis vi skal indføre et måleinstrument, så bliver det også brugt som et klart udviklingsinstrument, og derfor er vi glade for selv at være med til at udvikle det. Institutionsleder Dorthe Holm. Odense Kommune. Foto: Mette Krull. Brugerundersøgelser kræver omtanke I de seneste år er det blevet meget udbredt at lave brugerundersøgelser for at reagere på brugernes ønsker og behov. Det kan føre til højere kvalitet. Men en negativ effekt kan være, at den offentlige sektor fokuserer for meget på den velfærd, man undersøger, frem for på andre vigtige opgaver, der ikke undersøges. FTF Dokumentation nr. 5, 2009: Brugertilfredshedsundersøgelser i den offentlige sektor hvor og hvordan kan vi bruge dem? Af professor Hanne Foss Hansen, Københavns Universitet. Download hele rapporten fra Dorthe og kollegerne udvikler målemetoder Det offentlige lærer i laboratorier Evnen til at motivere og modet til at eksperimentere bliver afgørende for adrætheden i den offentlige sektor. Det kræver dristige forsøg at komme fremad ad den Når man vil forny måden, den offentlige sektor fungerer på, også sådan, at alle de ting, vi prioriterer at bruge tid på, gerne vej, og til det er laboratoriemetoden en mulig vej, hvor medarbejderne er med til at er det en god idé at inddrage dem, som passer arbejdet i det skulle være med til at skabe de bedst mulige betingelser for udvikle ny styring, dokumentation og ledelse. daglige. Det er filosofien bag et nyt udviklingsprojekt, som bl.a. ungerne i vores institutioner. Derfor forventer vi også, at når vi pædagoger i Odense Kommune og BUPL Forbundet for pæda- bruger tid på dette projekt, så giver vi noget, og vi får noget igen, goger og klubfolk er med i. Projektet går ud på, at pædagoger som er til gavn for børnene, siger Dorthe Holm. FTF Dokumentation nr. 8, 2009: Styringslaboratorier en vej til fornyelse af den offentlige sektor. Af projektleder Henrik Hjortdal, CBS, m.fl. Download hele rapporten fra sammen med forskere udvikler nye metoder til at måle effekten af deres arbejde på - samt nye måder at kommunikere om og do- Projektet er først begyndt for nylig, så pædagogerne har endnu kumentere det pædagogiske arbejde på. Metoden er inspireret ikke set konkrete resultater. Men Dorthe Holm forventer, at pro- af forskernes eksperimenter i et laboratorium og kaldes derfor jektet vil understøtte en god udvikling, der allerede var i gang. et pædagogisk læringslaboratorium. Vi går med, fordi vi ved, at vi er rigtig dygtige til at skabe læleder af Børneinstitution Næsby, Dorthe Holm, er med i projek- ringsmiljøer for børnene, og vi vil gerne være med til at synliggø- tet: re, hvad det er, vi gør. Vi ved også, at vi altid kan blive dygtigere, Hvis vi skal vise, hvad effekten er af vores arbejde, så vil vi fak- og derfor er det en gave at få lejlighed til at forske i egen praksis tisk gerne selv udarbejde måden at gøre det på. Så vores motiv i et pædagogisk laboratorium. Vi ved, vi har noget at bidrage til at være med er, at vi selv gerne vil formulere, hvilke metoder med og har også en forventning om, at der kommer noget godt det er relevante at bruge til at måle på vores arbejde. Vi har det ud af det til gavn for børn\n12 Hvis du vil vide mere... Følgende forskerbidrag kan downloades fra FTF s hjemmeside: FTF Dokumentation nr. 8, 2008: Konkurrence og offentlig servicelevering. Af professor Carsten Greve, CBS. FTF Dokumentation nr. 10, 2008: Fra bureaukrati til bureaukratisme. Af professor Ove K. Pedersen, CBS. FTF Dokumentation nr. 4, 2009: Udviklingen i styreformer i den offentlige sektor. Af Peter Bogason, Bogason Consulting. FTF Dokumentation nr. 5., 2009: Brugertilfredshedsundersøgelser i den offentlige sektor hvor og hvordan kan vi bruge dem? Af professor Hanne Foss Hansen, Københavns Universitet. FTF Dokumentation nr. 6, 2009: Konsekvenser af ny teknologi på FTFområdet. New Insight. FTF Dokumentation nr. 8, 2009: Styringslaboratorier en vej til fornyelse af den offentlige sektor. Af projektleder Henrik Hjortdal, CBS, m.fl. FTF Dokumentation nr. 10, 2009: Offentlig styring i Sverige og UK kan vi lære noget? Af lektor Karl Löfgren, RUC\n13 I Befri den offentlige sektor og få mere velfærd for pengene anviser FTF veje til fornyelse af styreformer, bureaukrati og organisation i den offentlige sektor. Med baggrund i analyser og videnskabelige undersøgelser stiller FTF en række forslag til, hvordan vi på én gang udvikler den offentlige sektor, får mere velfærd for pengene og mere tilfredse medarbejdere. FTF Hovedorganisation for offentligt og privat ansatte Niels Hemmingsens Gade 12 - Postboks København K Tlf: Fax:\nOversigt over anbefalinger fra Produktivitetskommissionens rapport Styring, ledelse og motivation i den offentlige sektor\nOversigt over anbefalinger fra Produktivitetskommissionens rapport Styring, ledelse og motivation i den offentlige sektor For at styrke det politiske fokus på at skabe resultater for borgerne anbefaler\nFTF er hovedorganisation for 81 faglige organisationer. 450.000 ansatte i den offentlige og private sektor er gennem deres faglige organisationer også medlem af FTF. På den måde er FTF fælles talerør for\nkom og giv din mening til kende www.lo.dk www.ftf.dk se og læs nærmere på LO-varenr.:3000 maj 2007\nLO-varenr.:3000 maj 2007 kom og giv din mening til kende se og læs nærmere på www.lo.dk www.ftf.dk Opsamling på 4 stormøder 2007 om kvalitet i den offentlige sektor Er udgivet af LO og FTF på baggrund\nTil Regionsrådet d. 11. juli 2013 ved regionsrådsformand Bent Hansen Regionshuset Viborg Skottenborg 26 8800 Viborg\nTil Regionsrådet d. 11. juli 2013 ved regionsrådsformand Bent Hansen Regionshuset Viborg Skottenborg 26 8800 Viborg Medarbejdernes kommentarer ved RMU til budget 2014 i Region Midtjylland Med udkastet\nProduktivitetskommissionen Bredgade 38, 1 DK-1260 København K 28.09.2012 DK/PERL\nProduktivitetskommissionen Bredgade 38, 1 DK-1260 København K Kære Peter Birch Sørensen, Jeg vil gerne takke for muligheden for at komme med input til arbejdet i Produktivitetskommissionen. FOA anerkender\nEFTERUDDANNELSE I VELFÆRDSTEKNOLOGI:\nPublic Intelligence og University College Lillebælt har sammen udviklet to uddannelser inden for velfærdsteknologi. Uddannelserne er målrettet henholdsvis det sundhedsfaglige frontpersonale og deres teamledere.\nBedre velfærd og holdbar økonomi Regeringens kvalitetsreform, 2015-plan og lavere skat på arbejdsindkomst\nDen 1. august 007 Bedre velfærd og holdbar økonomi Regeringens kvalitetsreform, 015-plan og lavere skat på arbejdsindkomst Regeringen fremlægger i dag tre store, markante og visionære planer for Danmarks\nFÆLLES BUDSKABSMODEL FOR REGION MIDTJYLLAND\nFÆLLES BUDSKABSMODEL FOR REGION MIDTJYLLAND RM på tværs af de decentrale enheder og fag Sundhed Psykiatri og Social Regional Udvikling Stabsfunktioner BUDSKABSTEMAER via analysen > Indholdsrigt job > Modig\nOFFENTLIGE INNOVATØRER HVEM SKABER NYE LØSNINGER I DEN OFFENTLIGE SEKTOR?\n? OFFENTLIGE INNOVATØRER HVEM SKABER NYE LØSNINGER I DEN OFFENTLIGE SEKTOR?? Hvem er de medarbejdere og ledere i den offentlige sektor, som arbejder for at skabe værdi på nye måder? Hvordan gør de, og\nEt sammenhængende og forebyggende sundhedsvæsen Dansk Sygeplejeråds holdninger til sundhedspolitik\nEt sammenhængende og forebyggende sundhedsvæsen Dansk Sygeplejeråds holdninger til sundhedspolitik En sammenhængende og forebyggende sundhedspolitik Dansk Sygeplejeråds holdninger til sundhedspolitik Layout:\nEn ny og bedre styring af den offentlige sektor - 6 principper\nFTF Politik Oktober 2012 En ny og bedre styring af den offentlige sektor - 6 principper 6 principper for en ny og bedre styring Den offentlige sektor styres stadig efter slidte idealer. I 1980 erne vandt\nMen hvad er det mere præcist, som er forandret, og hvad kan vi, som arbejder med andre velfærdsområder, egentlig lære af en børnehavepædagog?\nI en kort artikel på næste side beretter vi om Iben, der er pædagog i børnehaven Den blå planet i Odense Kommune. Artiklen beskriver på baggrund af interviews hvordan medarbejderrollen som børnehavepædagog\nEffekt for hvem? Årsmøde Liv og ledelse i myndigheden Fredericia, den 2. juni 2015\nEffekt for hvem? Årsmøde Liv og ledelse i myndigheden Fredericia, den 2. juni 2015 Balanceret ledelse i myndigheden? Trivsel og arbejdsglæde Effektivitet i opgaveløsningen Kvalitet i opgaveløsningen Balanceret\nUDVALGTE TEMAER FRA KVALITETSREFORMEN\nISSN: 1902-5866 NYHEDSBREV Bruger- og pårørenderåd oktober 2007 UDVALGTE TEMAER FRA KVALITETSREFORMEN I august 2007 fremlagde Regeringen Kvalitetsreformen, som skal sikre fornyelse og udvikling af kvaliteten\nKvalitetsreformen & Det Fælleskommunale Kvalitetsprojekt\nKvalitetsreformen & Det Fælleskommunale Kvalitetsprojekt Oplæg den 19. marts 2009 Anders Brøndum, KL Dagsorden Regeringens kvalitetsreform Det Fælleskommunale Kvalitetsprojekt Afbryd og stil spørgsmål!\nbehandling Mølholm Forsikring A/S god klar besked om MØLHOLM FORSIKRING A/S\nklar besked om Mølholm Forsikring A/S god behandling Finlandgade 1, 2. th. 5100 Odense C Tlf: 65 20 21 20 Fax: 65 20 21 21 www.behandlingsgaranti.dk info@behandlingsgaranti.dk MØLHOLM FORSIKRING A/S Vi\n4D-modellen for at øge medindflydelsen i Vejle Kommunale Tandpleje\n4D-modellen for at øge medindflydelsen i Vejle Kommunale Tandpleje Rapport 1 Vejle Kommunale Tandpleje var en af de fem kommunale arbejdspladser, der i 2011 fik økonomisk støtte til et udviklingsprojekt\nStrategi for innovation og velfærdsteknologi. i Sundhed & Omsorg, Esbjerg Kommune. et sammendrag\nStrategi for innovation og velfærdsteknologi i Sundhed & Omsorg, Esbjerg Kommune et sammendrag Forord Esbjerg Kommune, Sundhed & Omsorg, står over for store udfordringer i de kommende år. Der bliver flere\nN O T A T Sag nr. 10/2458 Dokumentnr /11 Marlene Willemann Würgler/Christina\nN O T A T Fokusområder for udvikling af indhold i de nye sygehuse De nye sygehusbyggerier bevæger sig nu ind i en anden og mere konkret fase. Der er derfor behov for et øget og mere systematisk fokus på\n1. Hvad er intern forenkling?\nHvad er intern forenkling? Det er vigtigt, at kommunen har et fælles svar på dette spørgsmål, når de går i gang med at forenkle egne regler og procedurer. Ellers risikerer man, at arbejdet trækker i forskellige\nBarnet i Centrum 2 Informationsmøde den 17. marts 2015\nBarnet i Centrum 2 Informationsmøde den 17. marts 2015 Hvorfor deltage i Barnet i Centrum? - Erfaringer fra Svendborg kommunes deltagelse i Barnet i Centrum 1 Ved Birgit Lindberg dagtilbudschef Dagtilbudsområdet\nCITAT EKSTRA SIMON KOLLERUP, SOCIALDEMOKRATERNE\nSIMON KOLLERUP, SOCIALDEMOKRATERNE Hvad er største udfordring de næste 10 år? De sidste ti år under VKO er borgerne blevet distanceret fra den nære velfærd. De er blevet kunder i velfærdsbutikken frem\nMuligheder og barrierer i arbejdet med kerneopgaven\nMuligheder og barrierer i arbejdet med kerneopgaven Seminar for Fremfærd, d. 2. oktober 2014 Peter Hasle, professor Center for Industriel Produktion, Institut for Økonomi og Ledelse, Aalborg Universitet\nAfbureaukratisering anbefalinger til jobcentrenes modtagelse\nNOTAT 13. juni 2008 Afbureaukratisering anbefalinger til jobcentrenes modtagelse Baggrund for afbureaukratiseringen Reglerne på beskæftigelsesområdet er over mange år blevet ændret og justeret gennem politiske\nKøbenhavns Amts. Kommunikationspolitik\nKøbenhavns Amts Kommunikationspolitik INDHOLD Indledning 3 Principper for god kommunikation i Københavns Amt 4 1. Vi vil være synlige og skabe indsigt i de opgaver, amtet løser 5 2. Vi vil skabe god ekstern\nEvaluering og kvalitetsudvikling i aftenskolen\nEvaluering og kvalitetsudvikling i aftenskolen Projektrapport Peter Holbaum-Hansen, LOF og Marlene Berth Nielsen, NETOP Juli 2009 [Skriv et resume af dokumentet her. Resumeet er normalt en kort beskrivelse\nMål og Indsatser 2017-2018 Kerneopgaven Vi fremmer borgernes mulighed for at leve en selvstændig tilværelse. Det gør vi sammen med borgerne og deres netværk Forord I Ældre- og Handicapforvaltningen er\nVidencentre skal udvikle velfærd\nVidencentre skal udvikle velfærd Undervisningsministeriets videncenterpulje har bidraget til at redefinere erhvervsakademiernes og CVU ernes rolle i forhold til det omgivende samfund. Formand for videncenterpanelet\nHvordan sikrer vi tryg digital velfærd?\nNYHEDSBREVET DANSKE REGIONER UDKOMMER HVER 14. DAG NR 4 20. MARTS 2013 SUNDHEDS-IT Hvordan sikrer vi tryg digital velfærd? Regeringen, Danske Regioner og KL vil senere på året præsentere en samlet strategi\nFra fagprofessionelle til kommunale medarbejdere? Referencer slide 27\nFra fagprofessionelle til kommunale medarbejdere? Referencer slide 27 Dagens temaer: Den historiske udvikling i korte træk. De nye krav til og rammer for fagprofessionelle jer. På vej fra fagprofessionelle\nFebruar 2007. Klare mål og ansvar for resultater\nFebruar 2007 Klare mål og ansvar for resultater Regeringens debatoplæg til møde om kvalitetsreformen 8. februar 2007 1 Klare mål og ansvar for resultater Regeringen vil sætte fokus på mål og resultater\nAktivt medborgerskab. Dragør Kommunes strategi for frivillighed og medborgerskab (debatoplæg) Dragør Kommune\nAktivt medborgerskab Dragør Kommunes strategi for frivillighed og medborgerskab (debatoplæg) Dragør Kommune 2014-2017 Indhold Gode rammer og god dialog...3 Baggrund...4 Aktivt medborgerskab...4 Frivillighed...4\nMay 28, Beskæftigelsesplan 2016\nBeskæftigelsesplan 2016 Beskæftigelsesreformens intentioner Flere ledige opnår varig beskæftigelse hurtigst muligt Ledige får en individuel, meningsfuld og jobrettet indsats Ledige kan få et reelt uddannelsesløft,\nKommissorium for Arbejdsgruppe for meningsfuld og mindre dokumentation\nEnhed Dagtilbud Sagsnr. Doknr. 473257 Dato 10-08-2017 Kommissorium for Arbejdsgruppe for meningsfuld og mindre dokumentation Baggrund og formål Langt størstedelen af det pædagogiske personale, ledere og


Fødevarevirksomheder skal holde en god hygiejne, når de håndterer fisk og fiskevarer, som fx fersk fisk, sushi, fiskefars m.v. Fisk og fiskevarer kan nemlig indeholde bakterier og parasitter.\nFisk kan indeholde parasitter (marine rundorme, ikter og bændelorme), der kan overleve, selvom de bliver spist af mennesker. Læs mere om parasitter i fisk længere nede på siden.\nFisk kan også indeholde fordærvende bakterier og sygdomsbakterier som Listeria monocytogenes og salmonella. Fordærvende bakterier er ikke sundhedsskadelige, men kan betyde, at en fødevare er uegnet til at spise og lugter dårligt.\nLæs mere om fordærvende mikroorganismer her\nHer kan du læse mere om bakterier og virus\nFiskefars og "Gode råd om fremstilling af fiskefars"\nFiskefars er en meget letfordærvelig fødevare. Når man fremstiller fiskefars, skal man være særligt opmærksom på råvarens kvalitet. Det er også vigtigt med en god hygiejne under håndtering og opbevaring, og at råvarer og færdigvarer opbevares ved den korrekte temperatur.\nFødevarestyrelsen har fastsat vejledende grænseværdier for fordærvende bakterier i fiskefars.\nLæs bl.a. her om de vejledende grænseværdier for fiskefars i ygiejnevejledningen, afsnit 65. Fremstilling og holdbarhed af maskinsepareret fiskekød, hakket fiskekød og fiskefars\nDer kan godt være et højt indhold af fordærvende bakterier i fiskefars, uden at man bliver syg af det. Et højt indhold af fordærvende bakterier er tegn på, at produktet er ved at blive nedbrudt, og at holdbarheden er begrænset. Fiskefars vil dog først være fordærvet, når den har afvigende lugt, udseende og smag.\nNår man gennemsteger fiskefars til fx fiskefrikadeller, vil eventuelle fordærvende bakterier blive dræbt.\nLæs Gode råd om fremstilling af fiskekød og fiskefars her\nSe også denne fotoplanche om: Fremstilling af fiskefars\nParasitter i fisk\nRå fisk skal altid forarbejdes sådan, at parasitter i fisken bliver dræbt, inden man spiser fisken. Parasitter kan trænge ud i vores tarmsystem og ind i bughulen og give bughindebetændelse.\nParasitter bliver dræbt ved frysning eller ved fx stegning, kogning, grillning, varmrøgning, saltning og kraftig marinering. Letsaltning (af fx matjessild), koldrøgning, gravning eller en let marinering er derimod ikke nok til at dræbe parasitter. Fx er det ikke tilstrækkeligt at 'marinere' en fiskevare med lidt salt og limesaft i 5 minutter. Derfor skal letsaltede, letmarinerede, koldrøgede eller gravede produkter også fryses ned, så parasitterne bliver dræbt.\nMan kan dræbe parasitter ved højst -20 °C overalt i fiskevaren i mindst 24 timer, eller ved højst -35 °C i mindst 15 timer. For de fleste parasitter er en varmebehandling på 60 °C i 1 minut tilstrækkelig, men for at dræbe trematoder (ikter) er det nødvendigt med mere intensiv varmebehandling på 80 °C i 5 minutter.\nLæs mere om reglerne her i Hygiejnevejledningen, afsnit 69. Parasitter i fiskevarer\nSushi er en japansk delikatesse, hvor der bl.a. bruges skaldyr og ferske rå fisk. Der bruges især helleflynder, pighvar, laks, rødfisk, makrel, multe, tun samt rejer og kammuslinger. Inden fisken tilberedes, skal den fryses for at dræbe parasitter. Visse fisk er dog undtaget fra frysekravet. Læs mere længere nede på siden.\nRå fisk kan naturligvis også indeholde sygdomsbakterier og virus. Det er imidlertid muligt at begrænse sygdomsrisikoen ved at bruge råvarer af en høj hygiejnisk kvalitet.\nLæs mere her om sushi selvbetjening: Sushi på buffet eller ’Running Sushi’ udenfor køl i maks. 3 timer\nUndtagelse fra kravet om frysning\nVisse opdrætsfisk kan undtages frysekravet, hvis opdrætstypen enten helt udelukker forekomst af parasitter, eller opdrætteren via procedurer verificerer, at fiskevarerne ikke udgør en sundhedsfare med hensyn til forekomst af levedygtige parasitter.\nFødevarestyrelsen har godkendt procedurer, der muliggør, at fiskevarer kan undtages kravet om frysning.\nLæs mere her i Meddelelse af 1. juni 2018 om godkendt verifikationsprocedure for undtagelse af frysekrav for fisk, der ikke senere skal undergå en parasitdræbende behandling\nI praksis betyder det, at ledere af fødevarevirksomheder, der markedsfører fiskevarer fra sådanne opdræt, hvor fiskevarerne ikke senere skal undergå en parasitdræbende behandling, inden de spises, skal sikre, at der følger dokumentation med fiskevarerne.\nDokumentationen skal vise, at fiskevarerne enten kommer fra opdræt, som følger godkendte procedurer, eller fra opdræt, hvor det er udelukket, at der er forekomst af parasitter, der kan medføre sygdom hos mennesker.\nDokumentationen skal følge med fiskevarerne i samtlige omsætningsled, inden de overgives til den endelige forbruger. Dokumentationskravet kan eksempelvis være opfyldt ved oplysninger i de medfølgende handelsdokumenter.\nLæs mere her i Guidance on viable parasites in fishery products that may represent a risk to the health of the consumer\nLæs mere om reglerne her i Hygiejnevejledningen, afsnit 69. Parasitter i fiskevarer \nLæs mere om temperaturkrav og fiskevarer\nLæs her om opbevaring af uemballerede ferske fiskevarer\nMaskinsepareret fiskekød – se også fotoplancher om fremstilling\nLæs her i Hygiejnevejledningen afsnit 65.5. Fremstilling af maskinsepareret fiskekød.\nSe denne fotoplanche om: Fremstilling af maskinsepareret fiskekød\nSe dette notat om maskinseparerede fiskevarer\nDabs – saltede tørrede fladfisk\nDabs kan fremstilles efter en traditionel metode. Dabs er saltede, tørrede fladfisk (ising), som traditionelt er fremstillet i dele af Vestjylland tæt ved Vesterhavet. Virksomheden salter fiskene, og den traditionelle metode til den efterfølgende tørring er at hænge fiskene i fri luft.\nLæs mere i denne Vejledning om fremstilling af dabs.\nParasitter i fødevarer\nAlgegifte i muslinger, østers, visse fisk m.m.


Mange glade gæster på Bornholm\n29 august 2013Minkavl\nI går kunne interesserede bornholmere opleve livets gang på en minkfarm, da Maja og Jørn Holm-Jensen slog dørene op og bød både fastboende og turistier indenfor på deres minkfarm ved Bækkeskov ved Aakirkeby.\nKopenhagen Fur udvider med gennemsigtigt vartegn\n27 august 2013Afsætning\nPladsen er for trang i restauranterne, når opkøbere fra hele verden besøger Kopenhagen Furs fem årlige pelsauktioner. Løsningen er en nybygning i den sydvendte gårdhave, som skal være det fyrtårn, der byder gæsterne velkommen hos verdens største pelsauktionshus.\nRegentparret besøger Læsø om præcis 7 døgn\n27 august 2013Minkavl\nRegentparret ankommer til Læsø d. 3. september kl. 14.13. Det er præcis om 7 døgn fra nu af. Mens ø'ens indbyggere ser frem til at møde H.M. Dronningen og H.K.H. Prinsgemalen, glæder Familien Birk Olsen sig også helt specielt.\nMinkvejen til Kina\nKopenhagen Fur står bag et nyt toldcenter i den nordøstlige del af Kina, og pelsauktionshusets direktør håber at kunne øge den danske handel til og fra Kina.\n27 august 2013Mode & Livsstil\nEmneordDay Birger et MikkelsenKopenahgen Fur\nDAY Birger et Mikkelsen og Kopenhagen Fur lancerer til efteråret 2013 det første af flere fremtidige samarbejder, der har til formål at styrke begge parters brandprofiler. Samarbejdet udspiller sig i en kollektion bestående af ni pelse, der hver især reflekterer DAYs designånd og Kopenhagen Furs pelsekspertise.\nGodt besøgt Farmerdag i Herning\n26 august 2013Minkavl\nHal E i Messecenter Herning tog sig godt ud, da godt 30 udstillere inklusiv Kopenhagen Fur var samlet for at dele erfaringer og fremvise den nyeste teknologi.\nLandbruget inviterer til vækstkonkurrence i Aarhus\nFredag den 13. september arrangerer Landbrug & Fødevarer og LandbrugsAvisen en vækstkonference i Århus. I år har konferencen særlig interesse for minkavlere idet Kopenhagen Fur er indstillet til at vinde konkurrencen Vækst 2013, som én ud af fire kandidater.\nMinister vil hjælpe landbruget\n23 august 2013Politik\nEmneordKopenhagen FurPolitikLandbrug & Fødevarer\nLandets nyslåede erhvervs- og vækstminister ønsker at booste dansk landbrug og vil nu gå i dialog med brancheorganisationerne.\nBygholm udbyder lovpligtigt aflivningskursus\n23 august 2013Minkavl\nFremover må aflivning af mink kun ske under direkte tilsyn af en person med kompetencebevis og personen skal være til stede i minkhallen.\nPelsbranchen trådte til i Rundt om Horsens\n22 august 2013Mode & Livsstil\n13 mænd og kvinder fra pelsbranchen tog søndag d. 18. august udfordringen op og stillede til start i cykelløbet Rundt om Horsens.


Category: Escort fantasie\n20.03.2016 lille pige får pik kinesiske piger\tEscort fantasie\t0 comments\nstor pik, hård sex. stor pik hård . uskyldig pige skinny gør det for pengene babe høje piger. flyflv uskyldig pige fisse kinesisk pige babe asiatiske. Jeg løb derop, og der stod en lille splitternøgen pige og lagde fingeren på Jeg accepterede også kondom, før jeg stak pikken i hende. Det er sikkert for at få fjernet smagen af alle de p hun får smagt på i løbet af dagen. asian amatør kinesisk pige asiatiske varm amatør. alphaporno · stor pik, kinesisk pige · stor pik kinesisk pige asian store bryster piger hun sutter.\n: Lille pige får pik kinesiske piger\nLille pige får pik kinesiske piger X klub com deepthroat svale\nLille pige får pik kinesiske piger Eskort nordjylland Stine Kronborg bryster\nSEX PORNO FILM BOG EN DVÆRG Så kom hun langsomt ind til mig, - denne gang iført gennemsigtig Ole lukøje natkjole - gik hen til mig - så mig dybt i øjnene og sagde - yndskyld. Pussy Lover Så tog hun sagen i egen hånd. Forrige 1 2 Næste Side 1 af 2. MEN hun er rigtig sød, og dejlig at hygge sig med! Januar, af Pussy Lover. Mange har besøgt hende og endnu flere har mening eller fordomme omkring hende, pga at hun tilbyder sex uden gummi!\nNØGEN SAUNA DANMARK LINSE BOOBS Det er et par år siden, jeg selv havde fornøjelsen, og den gang var det vist Ingerslevgade eller deromkring. Da begyndte hun at tage mobilen og aftale med nye kunder den havde ringet jævnligt under hele samværet. Hun undskyldte, at de ringede hele tiden, - også at de kom ofte uden aftale, så hun havde lidt svært ved at styre aftalerne. Januar, af Hedonisten. Jeg var i godt humør, så jeg lod tiden vise, hvad der måtte komme. Du skal være medlem for at kunne skrive en kommentar.\nCASSIOPEIASTARS HANDICAP BROBIZZ Nordic film biograf Århus C. danske swingers\nDejlig Smuk Pige På Den Røde Støbning Sofaen sep I Asien bruger kvinder internettet til at møde ægtemænd, uden at skamme sig. mænd, hvorimod kvinder godt kan få Yoni massage (indvendig massage). en moden kvinde ældre end Liderlig ung dansk pige, søger pik Esbjerg. hun skal på slankekur Jeg synes det er svært at være mor til en lille pige. Damer uden tøj på billeder lille pige får pik. Sex med store piger ordsprog om mor. Thai massage i nordsjælland Kinesisk pige tåsinge street Escort. 2. dec japanske sex piger Gratis Porno Film - De mest populære gratis porno Japanske Babes. stor pik udblokker en lille tynd pige så hun får Du ser.


Årsagen bag smerter - Lisegaarden\nÅrsagen bag smerter\nNår vi er udsat for Janteloven, mobning, overgreb, vold, en psykopat, osv. osv. så får vi alt for ofte fysiske smerter af de ting, vi er udsat for. Vi kan så vælge at tage smertestillende med de deraf følgende bivirkninger. Men vi kan også vælge at finde årsagen bag smerterne og bearbejde dem, så forsvinder smerterne.\nF.eks. har jeg observeret, at har man ondt i knæene, så er der ting fra barndommen, der skal kigges på. Det er så dejligt at se, hvordan smerterne så forsvinder. Det har jeg set hos så mange efterhånden. Det er bare så dejligt.\nJeg har selv i en længere tid haft problemer med smerter i hænderne, der bredte sig til armene. Det har jeg så fået fundet ud af mange af de ting, der lå bagved det. Det var bl.a. lavt D-vitamin, som er meget almindeligt, men også hvordan jeg inden i mig havde det med mange ting. Efterhånden forsvandt smerterne mere og mere, det var dejligt. Men en smerte i tommelfingrene ville ikke rigtigt forsvinde. Jeg vidste det var noget med at gribe livet, men jeg har ikke kunne se, hvad det var der lå bagved. Jeg forsøgte selvfølgelig med acceptprocessen, men den havde hjulpet på mange af de andre smerter, men ikke lige det her med tommelfingrene. Det gik endelig op for mig, at jeg bebrejder mig selv, at jeg ikke kan finde ud af det. Altså at jeg følte mig forkert. Det er jo min gamle vane, som jeg så grundigt lærte som barn, der igen tittede frem. Så var det igen i gang med acceptprocessen, så forsvandt først en spænding som jeg ikke vidste jeg havde i de andre fingre, og så forsvandt smerten i tommelfingrene. Det tog kun nogle få øjeblikket. Det var bare så dejligt. Så nu er det så lige at blive ved med at lave acceptprocessen, hver gang jeg får tilbagefald, indtil jeg får det helt ind på rygmarven.\nDet bliver spændende at se, hvad ændringer, der kommer i mit liv nu.\nSå når jeg kan og andre kan, så kan du også. Det er inden i dig, du finder årsagen både de evt. fysisk samt de psykiske årsager til smerterne, og så går i gang med at få gjort noget ved det. Du kan godt.\nKategori Blog - Negative oplevelser om sygdommeAf Lise 13. maj 2017


Tag testen: Kender du disse fakta om sex og sygdomme? | TV 2 Fyn\nHvor mange gymnasieelever skipper badet efter idræt? Og beskytter p-piller mod sexsygdomme? Test din viden her i artiklen.\nKlamydiasmitten er historisk høj. Derfor vil Sex og Samfund styrke seksualundervisningen på ungdomsuddannelser i samarbejde med kommunerne. på Fyn har Nyborg Kommune sagt ja tak. Video: Malte Jørstad / Foto: Valery Hache / Ritzau Scanpix / Arkiv\n12. feb 2019, kl. 07:59 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nOver 83 procent af de 15-24-årige mener selv, at de har godt styr på det der med sex, sygdomme og prævention. Det viser en undersøgelse fra organisationen Sex og Samfund.\nMen i Nyborg Kommune er de ikke helt enige.\nDerfor er kommunen blevet én af fem kommuner over hele landet, der samarbejder med Sex og Samfund om at styrke seksualundervisningen. Det betyder blandt andet, at også elever på kommunens ungdomsuddannelser skal have genopfrisket det med blomsterne og bierne - og alt derimellem.\nLæs også 22-årige Kasper: Tre gode råd, hvis du vil starte butik\nAnja Olsen Christiansen og Nadja Falk Larsen går begge på HF + VUC Nyborg, og de er glade for initiativet.\n- Jeg tror kun, jeg har haft seksualundervisning én eller to gange, fortæller Nadja Falk Larsen.\nAnja Olsen Christiansen nikker genkendende.\n- Man fik ikke så meget ud af seksualundervisningen i folkeskolen. Dengang var stemningen også temmelig useriøs, husker hun.\nHF + VUC Nyborg er en af de ungdomsuddannelser i Nyborg Kommune, hvor der var fokus på seksualundervisning i uge seks. Ifølge dem var der mange ting, de ikke vidste i forvejen.\nLæs også Uge Sex sætter fokus på grænser: - Vi havde sex, selvom hun sagde nej\nBliver nemmere at snakke om med alderen\nIfølge Anja Olsen Christiansen og Nadja Falk Larsen bliver det nemmere at snakke om sex efterhånden som man bliver ældre.\n- Jeg snakkede en del med min mor om det, da jeg var lille, men jeg kan bedre bruge hendes råd nu, siger Anja Olsen Christiansen.\nOg ifølge Nadja Falk Larsen går emnet hånd i hånd med erfaring.\n- Der er mange ting, man ikke forstår i folkeskolen, men efterhånden som man bliver ældre og prøver nogle ting, giver det mere mening.\nLæs også Vær med til at kåre Fyns bedste underviser: Sådan indstiller du din kandidat\nFordi Nyborg Kommune samarbejder med Sex og Samfund, har organisationen lavet en undersøgelse blandt unge i kommunen.\n- Vi kan se, at mange tror, de har ret godt styr på det med sex, men at de faktisk mangler noget rådgivning, fortæller sundhedsplejerske Ane Marie Schwartz.\n- Mange af dem snakker med deres venner om sex, men har generelt brug for mere rådgivning, tilføjer hun.\nBemærk har snakket med Anja Olsen Christiansen og Nadja Falk Larsen om det at snakke om sex:\nAnja Olsen Christiansen og Nadja Falk Larsen er to af de elever på HF VUC Nyborg, der fik sat ekstra fokus på seksualundervisning i uge seks. Her kigger de nærmere på den seksuelle sundhed.\nHvor godt har du selv styr på det med sex, sygdomme og alt det andet? Tag testen her.\nBeskytter p-piller mod sexsygdomme?\nKorrekt svar: Nej\nP-piller forhindrer ægløsning og påvirker slimhinden i livmoderen, så man ikke kan blive gravid, men de beskytter ikke mod kønssygdomme.\nEr det rigtigt, at 64 procent af kvinder mellem 15 og 24 år har prøvet at se porno?\nKorrekt svar: Ja\nDet fremgår af Sexlinien.dk. 87 procent af mænd i aldersgruppen 14-25 år finder det acceptabelt at se porno.\nHvor mange gymnasieelever undgår at gå i bad efter idræt?\nKorrekt svar: Halvdelen\nNogle undersøgelser peger endda på, at det kan være betydeligt flere. Ifølge Gymnasieskolernes Idrætslærerforening var der i 2017 63,3 procent af 2.600 adspurgte elever, der droppede badet efter idræt.\nHvor mange procent har ikke haft deres seksuelle debut, når de begynder på en ungdomsuddannelse?\nKorrekt svar: 80 procent\nDebutalderen i Danmark ligger omkring 16-17 år, og ifølge Sex og Samfund har 80 procent ikke haft samleje, når de begynder på en ungdomsuddannelse.


Hyrdegården - Jeg en gård mig booke vil...\nTlf: 2247 7235\nRing først til Søren Lund-Petersen på 2247 7235 og lav en aftale.\nDu og Søren Lund-Petersen modtager hver en kopi på mail.\nHar du talt med landmanden Søren Lund-Petersen? Ja, jeg har talt med landmanden om skoleklassens besøg\nVelkommen til Hyrdegården\nHer på gården Søren og Lena sammen med deres fire børn, Emil på 12 år, Maya på 11 år, Lærke på 8 år og Jeppe på 5 år. På gården ved siden af bor Sørens forældre. Søren er tredje generation på gården. De har boet på gården siden 2005 og har løbende udvidet og moderniseret den.\nPå gården har ægteparret 200 malkekøer. Køerne malkes i en malkekarrusel med plads til 26 køer af gangen. Til sammen giver de giver cirka 5.000 liter mælk hver dag. Mælken hentes hver anden dag og køres til et af Arlas mejerier. Her bliver den til Riberhus ost.\nDe driver også 190 hektar. Det er næsten det samme som 380 fodboldbaner. På markerne dyrker de majs, græs og korn til køernes foder. Udover mælkeproduktion sælger de også kalve til andre landmænd, som opdrætter dem.\nDette print er foretaget fra http://skole.lf.dk/book/6000-6999/6510-hyrdegaarden d. 22/3-2019 klokken 3:20.


Forskning viser, at personer, der er sultne, er mere tilbøjelige til at støtte op om velfærdsstaten og ville hjælpe de fattige. Foto: Colourbox.com\n13. november 2013 af Ingrid Marie Fossum\nForestil dig, at du ikke har spist noget i de sidste par timer. Det er ved at være frokosttid, og du er ved at være sulten. En e-mail tikker ind. Det er en spørgeskemaundersøgelse om politiske holdninger til velfærdsstaten. Du besvarer den hurtigt og går så til frokost. Forestil dig nu en anden situation. Du er lige kommet fra frokost. Du er godt mæt, når du sætter dig ved computeren. Samme e-mail tikker ind. Du besvarer hurtigt undersøgelsen og forsætter så med dagens gøremål. Mon dine svar vil være forskellige i disse to situationer?\nEn artikel publiceret i Psychological Science, et af verdens førende tidskrift for psykologi, viser, at besvarelserne rent faktisk er forskellige i de to situationer. Siden oplysningstiden har man ellers ment, at folk tog stilling til politik ved at tænke sig godt om og veje for og imod. Om man er småsulten eller ej, burde ingen forskel gøre. Men ikke desto mindre viser forskningen, at personer, der er sultne, er mere tilbøjelige til at støtte op om velfærdsstaten og ville hjælpe de fattige.\n”Vi bad en gruppe forsøgspersoner faste i fire timer, hvorefter de enten fik serveret Sprite eller den sukkerfrie Sprite Zero. Altså havde den ene gruppe et højt blodsukker, mens den anden gruppe havde et lavt blodsukker, ” fortæller adjunkt Lene Aarøe fra Aarhus Universitet, som sammen med kollegaen Michael Bang Petersen står bag undersøgelsen.\n”Resultaterne viser, at gruppen med et lavt blodsukker var mere tilbøjelig til at støtte en venstreorienteret velfærdspolitik end gruppen med et højt blodsukkertal. Dette udfordrer mere klassiske forestillinger om, hvilke faktorer der påvirker holdninger til moderne velfærdsspørgsmål,” fortsætter Aarøe.\nVi gør som vores forfædre, når jagten slår fejl, og sulten melder sig\nDe opsigtsvækkende resultater tydeliggør kroppens afgørende betydning for måden, vi tager stilling til moderne politiske spørgsmål på. For at forstå dette må vi tilbage til vores arts fortid. Politik var nemlig også en del af vores forfædres liv som jægere og samlere på den østafrikanske savanne – og det har sat sig spor i den måde, som vi i dag forholder os til politik på.\n”Over menneskets evolutionshistorie har et helt afgørende problem været at sikre sig føde. For et dyr som mennesket, der lever i grupper og er exceptionelt dygtig til at begå sig socialt, er der en enestående mulighed til rådighed, hvis jagten skulle slå fejl: Man kan bede andre, der har været mere heldige, om at dele. Og skal vi tro en række antropologiske undersøgelser, så er det præcist, hvad mennesker på tværs af kloden gør,” forklarer Petersen og fortsætter:\n”Budskabet er dermed, at der er en klar rationalitet i vores politiske holdninger, men det er en rationalitet, der er tilpasset fortidige omgivelser.”\nVi vil gerne dele, men gør det ikke, når det kommer til stykket\nVelfærdsstaten er et tilsvarende delingssystem i det moderne samfund. Men når sultne udtrykker større støtte til velfærdsstaten, så afspejler det snarere en strategi til at skaffe ressourcer til sig selv end dyb bekymring for fattiges vilkår.\nDette viser sig mest tydeligt i en supplerende undersøgelse, hvor Aarøe og Petersen – samtidig med at de bad om forsøgspersonernes holdninger til velfærdsstaten – også gav dem penge, som de kunne vælge at beholde for sig selv eller dele med en anden forsøgsperson. Til trods for at de sultne netop havde understreget vigtigheden af at hjælpe andre i regi af velfærdsstaten, var de ikke mere tilbøjelige til selv at dele med andre, når de fik muligheden til det.\nAdjunkt og ph.d. ved Institut for Statskundskab\nT: 8716 5705\nLektor og ph.d. ved Institut for Statskundskab\nT: 8716 5729\nOops, an error occurred! Code: 20220518114416aa302028


Sundhed – hvad er det egentlig? - Sundhedsorakel\nSundhed -> Artikel -> Sundhed – hvad er det egentlig?\nSundhed! Måske forbinder du dette ord med fejlslåede diæter, udskudt træning og dårlige undskyldninger. Eller også tænker du på gode ting, såsom løbeture, lækker mad og godt selvværd. Sundhed kan være mange ting, men vi forbinder det ofte med en levestil, der både byder på regelmæssig træning og sunde måltider. Og hvis du er en af dem, der gerne vil prøve at forbedre din levestil, så får du her nogle gode tips, til hvad sundhed kan være, og hvordan du kommer i gang med et sundere liv.\nDet er ikke for sjov, at Sundhedsstyrelsen anbefaler, at man både spiser varieret, drikker rigeligt med vand og er regelmæssigt fysisk aktiv. De mange råd fra Sundhedsstyrelsen er ment som en hjælp, for at vi alle kan holde os friske og forebygge livsstilssygdomme. Mange af reglerne kender du sikkert i forvejen, såsom at indtage 600g frugt og grønt om dagen, samt at være aktiv i 30-60 minutter dagligt, hvad enten du er barn eller voksen.\nMen det kan godt være uoverskueligt med alle de råd, og de nemme løsninger vinder i ny og næ. Det kan der rådes bod på.\nKom i gang med et sundere liv\nHvad enten det er træning eller kost, så er det første gode råd: ”start i det små”. Langt de færreste mennesker er i stand til at lave om på deres vaner, fra en dag til en anden. Derfor, start med at gå en tur eller løb meget små distancer med gå-pauser. Eller skift det lyse brød ud med groft.\nEt andet godt råd er: ”lav en plan”. Hvad enten du laver en fast aftale med en god ven, eller laver en træningsplan med en personlig træner, så kan det være med til at holde dig op på, at der skal ske noget.\nHvis du har besluttet dig for at prøve kræfter med en sundere livsstil, men mangler tilskud til løbesko eller andet udstyr, så klik her og læs mere.


Hammerfald - Skyggemunk.dk\nDen gamle lektor står ved tavlen i auditoriet og kigger rundt på de studerende. Faget hedder metafysik, og emnet er ”Begrebet smerte”. Vi kan alle sammen fornemme at der er en historie på vej, på den måde hans mundvige krænger til et lille underfundigt smil. Vi elsker hans historier, han er uden tvivl den bedste lektor vi har.\n”Forestil jer…” starter han, med ærværdig selvtillid i stemmen ”…at jeg stillede jer op i et mørkt rum, med 2 meter imellem jer, og gav jer alle sammen bind for øjnene. Jeg har igennem længere tid undervist jer om begrebet smerte, men nu her i dette mørke rum, begynder jeg at gå rundt mellem jer med en stor hammer. Du står nu der, og har en vis forventning, og hver gang du hører et skrig et sted i rummet, formes din forventning yderligere. Pludselig bliver det hele meget mere nærværende for dig, din forventning ændres til erfaring, og du er nu i besiddelse af en helt ny erkendelse!”\nHele auditoriet fyldes af en brusende latter, mens den ældre grå lektor spankulerer roligt frem og tilbage langs tavlen, med ophøjet værdighed.\nSamme år modtog den højagtede lektor, en undervisningspris, ganske velfortjent.\nHistorien stammer fra min tid som filosofistuderende på SDU. Jeg blev mindet om den i dag, fordi jeg netop i disse dage, føler at jeg står i en lignende situation. ”Står”, er måske så meget sagt… Jeg har fået corona, og ligger på sofaen…\nJeg har i mange måneder stået i det mørke rum, med to meters afstand og bind for munden. Jeg har fået min forventning formet af andre menneskers oplevelser, men det er først nu det er blevet meget mere nærværende for mig. Tro mig, jeg er nu i besiddelse af en helt ny erkendelse!\nDen virus mange har frygtet. Den virus som gør at vi opfører os underligt. At vi holder afstand og putter små klude i fjæset hver gang vi går indenfor et sted, som ikke er vores eget hjem.\nDen selvsamme virus som har vendt op og ned på samfundet, og holdt os i et jerngreb de sidste 10 måneder. Den der får os til at hælde mere alkohol på hænderne end i halsen.\nDen lille lede sømine-lignende mikrop som alle taler om, bor nu i min krop.\nJeg ved ikke rigtig om jeg skal være bange eller beæret?\nDet er jo ikke hver dag man deler liv med en kendis. Jeg kan dog ikke helt lade være med at føle det lidt antiklimatisk. Forstå mig ret, jeg har ikke ønsket mig at få Corona, men når nu det er sket, føler jeg mig sådan lidt ”meh”.\nJeg har ikke været ”rigtig” syg i 7 år, så jeg underkender ikke sygdommens alvor.\nJeg synes heller ikke at kampen for at undgå sygdommen har været ligegyldig.\nJeg ved egentlig heller ikke hvad jeg havde forventet. Men når noget har fyldt så meget i dit liv så længe, uden egentlig at være der, så må der skabes én eller anden form for forventning.\nMed alle de retningslinjer vi skulle indføre, og alle de omveje vi måtte tage. Al den vægt vi måtte bære, og alle de gange vi har diskuteret det. Alt dette har vi gjort, ikke for at nå frem, men for at undgå. Eller endnu mere usexet: For at nå tilbage til status-quo.\nDet lyder godt nok kedeligt.\nTænk at bruge så mange kræfter på at undgå, frem for at bygge. Intet under, at resultatet bliver antiklimatisk.\nNår vi nu står i dette store rum med 2 meters afstand, og venter på at coronaen måske rammer. Hvad er det så vi forventer? Forventer vi bare at komme uskadt tilbage til det vi kender? Eller er der måske en lille chance for, at vi kommer ud på den anden side med en ny erkendelse?\nJeg satser på det sidste.\nLektor: Erich Klawonn (1942 – 2011)


UU - Ungdommens Uddannelsesvejledning - Ungekompasset\nDu er her: Forside >> Få hjælp >> Hjælp til uddannelse >> UU - Ungdommens Uddannelsesvejledning\nEr du under 25 år, har du ret til at få vejledning om uddannelse og job, uanset om du er i gang med en uddannelse eller ej.\nUngdommens Uddannelsesvejledning, også kaldet UU, er din hovedindgang til uddannelsesverdenen og til støtte. Det er her, du skal starte, hvis du er under 25 år og har brug for hjælp til at komme i gang eller komme videre.\nEgentlig er det din kommune, der har ansvaret for at give dig viden og vejledning om uddannelse. Men det er UU, der varetager den opgave for kommunen. Er du over 25 år, skal du kontakte din sagsbehandler i kommunen for at få hjælp.\nHvad laver UU?\nUU’s primære opgave er at vejlede og hjælpe elever fra 6.-10. klasse i forhold til valg af uddannelse efter folkeskolen. UU er der altså for at hjælpe dig med at få et godt skifte fra folkeskolen til en ungdomsuddannelse, f.eks. teknisk skole, gymnasiet eller læreplads. Der ud over skal UU hjælpe unge under 25 år, som ikke er i gang med eller har gennemført en uddannelse. Det betyder, at du kan bruge UU, hvis du for eksempel:\nskal i gang med en uddannelse og har brug for vejledning\nstår uden arbejde og har brug for en uddannelse\nhar valgt forkert og ønsker at skifte uddannelse\nhar afbrudt en uddannelse og skal i gang med en ny uddannelse\nhar været i udlandet og skal i gang med en uddannelse\nbare gerne vil vide mere om ungdomsuddannelser\nhar brug for at høre en andens mening om dine planer\nhar brug for ansøgningsskemaer\nhar brug for hjælp til at skrive en jobansøgning\nønsker vejledning om SU\nFind dit lokale UU-center eller din personlige vejleder\nVed du ikke, hvem din uddannelsesvejleder er, kan du altid kontakte dit lokale UU-center.\nDu finder en oversigt og et kort over alle UU-centre i landet under links her på siden.\nPå alle UU-centrenes hjemmesider, er der link til at finde din personlige vejleder. Du kan også søge efter din personlige vejleder på linket www.minvejleder.dk


Bedste online casinoer i Sydkorea - Skæbne onlinespil\nJanuar 10, 2020 0 216\nHvad er de bedste online casinoer i Sydkorea?\nLad os se nærmere på en særlig gennemgang af de bedste online casinoer i Sydkorea.\nSydkorea har, ligesom ethvert andet land i verden, en relativt høj aktivitet med hensyn til spil, spil, sportsvæddemål eller hestespil.\nSom på stedet er der næsten den samme spilaktivitet på Internettet, selvom regeringen er mere fokuseret og orienteret mod nationale lotterier. Imidlertid opererer mange legitime offshore-virksomheder inden for landet og accepterer spillere over 18 år, og nogle kasinoer er over 21 år.\nMange online casinoer i Sydkorea tilbyder en bred vifte af spil, indbetalings- og tilbagetrækningsmetoder fra de mest attraktive og let tilgængelige for spillere.\nOgså førende software i verdenen af online casinoer Microgaming eller NetEnt, har fået en stor del af koreanske spillere til at opleve den samme adrenalin, som spillet med slots eller videopoker tilbyder i et fysisk casino.\nVi har valgt nogle af de mest fremtrædende kasinoer, der tilbyder service af høj kvalitet med Microgaming. Også software, der indeholder et rigt bibliotek med spilleautomater, videospil, bordspil osv.\nGrundlaget for din underholdning vil være over 500 spil.\nDisse kasinoer er en del af Casino Rewards-gruppen, som har fungeret med succes på online casino markedet i 20 år, og selvfølgelig kan vi stolt kalde dem "De bedste online casinoer i Sydkorea".\nYukon Gold Casino blev grundlagt for mange år siden og er et meget velrenommeret casino med over hundreder af tusinder af registrerede spillere fra hele verden. Dette casino tilbyder de mest praktiske udbetalings- og indbetalingsmetoder til spillere fra Sydkorea.\nIndbetalingsmetoder hos YOKON GOLD CASINO:\nClickandBuy, EcoPayz, Kaliber kort, Maestro, MasterCard, Neteller, Paypal, Paysafe-kort, Efterbetaling, Ukash, Visa Electron, instaDebit, ewire, Visa, Przelewy24, Nordea, POLi, GiroPay, EPS, Abaqoos, Swedbank, eKonto, Moneta, Ticket Premium, Euteller, u net, Neosurf, Multibanco, UseMyFunds, eChe Skrill, direkte bankoverførsel, udsending, iDEAL, iDebit, øjeblikkelig bankvirksomhed, PugglePay, QIWI, softwareudvikling\nTilbagetrækningsmetoder hos YUKON GOLD CASINO:\nClickandBuy, Kalibra Card, Maestro, Neteller, PayPal, Postepay, Visa Electron, Visa, Entropay, eChecks, Skrill, Direkte bankoverførsel, EcoPayz, MasterCard\nMaksimal tilbagetrækning $ 4000 per uge!\nSpil på Yukon Gold Casino\nGrand Mondial Casino er en anden gigant, der slutter sig til listen over de bedste online casinoer i Sydkorea.\nIndbetalingsmetoder på Grand Mondial Casino:\nBankoverførsel, ClickandBuy, EcoPayz, Calibra-kort, Maestro, MasterCard, Neteller, PayPal, Paysafe-kort, Postepay, Ukash, Visa-debet, Visa Electron, instaDebit, ewire, Visa, Entropay, Nordea, POLi, GiroPay, EPSo, Abaq Swedbank, Moneta, Ticket Premium, EZIPay, Euteller, u net, Neosurf, Multibanco, UseMyFunds, eChecks, Trustly, Skrill\nClickandBuy, Kalibra Card, Maestro, Neteller, PayPal, Postepay, Visa debet, Visa Electron, Visa, Entropay, EZIPay, eChecks, Skrill\nBlackjack Ballroom Casino er et af de ældste online casinoer med et internationalt ry og tilbydes på mange forskellige sprog.\nLad os se nærmere på, hvad der gør dette casino specielt for spillere fra Sydkorea.\nKasinoet har en indgangsbonus, der gælder for alle, der ønsker at spille online casino, men den reelle værdi tilhører selvfølgelig spillere fra lande med højt BNP, hvilket betyder, at indkomsten pr. Indbygger er betydelig .\nNye medlemmer til casinoet modtager en bonus på $ 500. Uanset hvad online-spiloplevelsen tilbyder, kan du finde det på Blackjack Ballroom Casino. Dette casino er vurderet som et af de bedste kasinoer i Sydkorea, men ikke kun. Det har også modtaget prisen som "Bedste online casino" i de sidste 20 år.\nDe spil, som casinoet tilbyder, er blandt de bedste på online underholdningsmarkedet, såsom: Video Poker, Roulette, spilleautomater, Video Slots, Progressive Jackpots osv.\nI hvilken alder kan du spille på Blackjack Ballroom Casino?\nAldersgrænsen på dette casino er over 18, fordi onlinespil og spil betragtes som farlige for yngre aldre, som ikke kan træffe modne beslutninger om at administrere deres penge.\nIndbetalingsmetoderne i dette casino er meget forskellige og nævner: Neteller, Skrill og de fleste typer kreditkort, såsom: Visa eller Mastercard. Du kan også trække dit overskud ud med de samme metoder ved at tilføje mange andre processorer afhængigt af hvor du bor såvel som bankoverførsel.\nSPIL I BLACKJACK BALLROOM CASINO\nSpil på Blackjack Ballroom Casino\ngrand mondial casino Sydkorea, bedste online casinoer i Sydkorea, spille online casino, online casino Sydkorea, Yukon guld casino Sydkorea


Sundhedsjobs.dk - Afdelingssygeplejerske til Intensiv-/Opvågningsafsnittet, Anæstesiologisk afdeling, Holbæk Sygehus\nAfdelingssygeplejerske til Intensiv-/Opvågningsafsnittet, Anæstesiologisk afdeling, Holbæk Sygehus\nVi søger endnu en afdelingssygeplejerske, der skal være makker til vores nuværende afdelingssygeplejerske, så I bliver to sidestillede på vores Intensiv-/Opvågningsafdeling.\nVi søger en afdelingssygeplejerske, der tør at tænke nyt og anderledes i bestræbelserne på til stadighed at udvikle en specialiseret og spændende afdeling.\nVi søger en visionær, motiverende og ansvarsfuld afdelingssygeplejerske, der har lyst og evne til – i fællesskab med vores afdelingssygeplejerske og den specialeansvarlige overlæge - at lede Intensiv- og Opvågningsafsnittet.\nAfdelingen består af et Intensivafsnit med 7 intensive pladser og 2 NIV-pladser. Herudover et Opvågningsafsnit med 10 pladser og et Dagkirurgisk opvågningsafsnit med 6 pladser.\nDesuden skal afdelingen åbne 5 intermediære senge i foråret.\nPå Intensivafsnit behandles årligt ca. 800 patienter. Patienterne kommer fra de medicinske og kirurgiske specialer, og den hyppigste årsag er respiratorisk- og cirkulatorisk svigt.\nI afdelingen har vi mulighed for noninvasiv- og invasiv respiratorbehandling, kredsløbsunderstøttende behandling samt mulighed for dialyse.\nVi er 70 sygeplejersker og 1 SSA samt en opnormering til intermediær-sengene. Vi er en motiveret og engageret personalegruppe, som spænder vidt både alders- og erfaringsmæssigt. Afdelingen har en meget lille personaleomsætning, og 85% af sygeplejerskerne er specialuddannede i intensivsygepleje.\nVi har endvidere ansat en postdoc sygeplejerske, hvis forskning er forankret i afdelingen.\nVi har et tæt samarbejde med anæstesilægerne og derved rig mulighed for sparring.\nVi brænder for at arbejde med den kritisk syge patient, og vi vil gerne kendes på:\nHøj faglighed og ambitioner\nKvalitet i patientpleje og behandling\nEn høj grad af tværfaglighed\nVi varetager specialuddannelsen i intensivsygepleje og uddanner ca. 4 kursister om året. Uddannelsen varetages af mentorer i samarbejde med den uddannelsesansvarlige.\nVores intensivstuer er enestuer med fleksibel indretning. Der er skydedøre imellem stuerne, og vi har døgnrytme-belysning.\nVi søger en afdelingssygeplejerske, der er:\nGod til at samarbejde internt og eksternt\nHar lederambitioner og gerne ledelseserfaring\nHar en tydelig, involverende og dialogbaseret lederstil samt er en engageret og god personaleleder\nKan medvirke til at udvikle og optimere patientforløbet\nKan skabe et dynamisk uddannelsesmiljø, som udvikler den enkeltes kompetencer\nKan medvirke til at udvikle og fastholde det gode arbejdsmiljø gennem nærhed, fleksibilitet, begejstring og involvering\nKan styrke det tværfaglige samarbejde internt og eksternt\nHar en diplom i ledelse og/eller en masteruddannelse. En diplom i ledelse og/eller en masteruddannelse vægtes højt.\nHvis du vil vide mere om stillingen, er du meget velkommen til at kontakte oversygeplejerske Jette Jensen på tlf. 24 59 49 26 eller på mail: jjne@regionsjaelland.dk\nEller kontakte afdelingssygeplejerske Janne Egegaard Rosenberg på tlf. 24 92 21 80 eller på mail jero@regionsjaelland.dk\nFunktionsbeskrivelse kan rekvireres hos ledende lægesekretær Vivian Dyrup Juhl på mail: vidj@regionsjaelland.dk\nAnsøgningsfrist den 7. oktober 2021. - og der afholdes samtaler den 11. oktober 2021.\nDel jobbet "Afdelingssygeplejerske til Intensiv-/Opvågningsafsnittet, Anæstesiologisk afdeling, Holbæk Sygehus"


Skagen kirke, interiør og altertavle | SkagensAvis.dk - lokale nyheder fra Skagen\nSkagen kirke, interiør og altertavle\n2. november 2013 - kl. 11:34 - af Michael Egelund (WebRedaktør)\nTror man, at Skagen kirke er udsmykket af de kendte kunstnernavne fra Skagen, så venter der en overraskelse! Men som altid har lokalmiljøet spurgt de på den tid mest velanskrevne kunstnere i det danske kunstmiljø om bi- stand: Thorvald Bindesbøll var den geniale designer og Joakim Skovgaard landskendt for udsmykningen af Viborg Domkirke.\nNina Hobolth vil fortælle om de kunstneriske strømninger og den æstetik, der ligger bagom kunstnernes personlige udtryk og belyse, hvor-dan Bindesbølls og Skovgaards samarbejde havde rødder tilbage i 1880’ernes København. C. F. Hansens nyklassicistiske kirke blev nok udvidet i årene 1909-10, men hvordan balancerede Bindesbøll, Ulrik Plesner og Joakim Skovgaard mellem fornyelse og respekt for fortiden? Også dette aspekt er værd at overveje i relation til vores egen tid, hvor store forandringer påvirker landets kirkerum og hele kulturarven.\nOnsdag den 6. november kl. 15.00 – ca. 16.30 v/ seniorforsker og fhv. museumsdirektør Nina S. Hobolth, Aalborg\nEmail en kopi af 'Skagen kirke, interiør og altertavle' til en bekendt


Frekvens » Månedens koncerter\nDer er kommet lidt mere gang i spillestederne, så vi har som sædvanligt samlet en række af månedens mest interessante koncerter sammen.\n06. februar Tina Dickow (Vega)\nDen århusianske sangskriver kan opleves akustisk rundt om i landet, hvor hun bl.a. vil spille numre fra sin seneste plade “Notes”.\n06. februar Van Morrison (Tivoli)\nDen irske sanger giver intet mindre end to koncerter i København i denne måned, hvor han vil spille sange fra hans næsten 40 år lange musikalske karriere.\n07. februar Van Morrison (Tivoli)\n07. februar Bleeder (Vega)\nPeter Peter tager sit band Bleeder med på turné i denne måned, hvilket nok betyder, at der er en opfølger til 1997s “Psycho Power” på vej. Vi ved faktisk ikke alverden om, hvordan Bleeder er ud lige nu, men har da ladet os fortælle, at Marie Eline fra Traening medvirker til koncerterne.\n12. februar The Darkness + The Wildhearts (KB Hallen)\nSpandex og falset er tilbage i stor stil, når The Darkness indtager scenen, og mon ikke der bliver knald på i KB Hallen. Og det ser ud som om Ginger har gendannet The Wildhearts besætningen fra midten af 90erne, så opvarmningskoncerten kunne også blive en ret forrygende oplevelse.\n14. februar Kraftwerk (KB Hallen) (Udsolgt)\nOgså Kraftwerk giver to koncerter i denne måned, men mon ikke deres shows bliver noget anderledes end dem Van The Man har tænkt sig at spille. De tyske technokonger medbringer formodentligt en del visuelt udstyr, der sammen med klassikere som The Model og Autobahn nok skal garantere en fantastisk oplevelse.\n15. februar Kraftwerk (KB Hallen)\n17. februar The Raveonettes + The Veils + Learning From Las Vegas (Vega)\nDen danske støjrock duo har klaret sig ganske godt i udlandet og er nu tilbage for at give danskerne en dosis af deres Whiplash Rock ‘n’ Roll.\n18. februar A Silver Mt. Zion (Vega)\nBandet med det lidt specielle navn består af medlemmer fra Godspeed You Black Emporer!, men skulle være mere melodisk og tilgængeligt, hvilket sikkert ikke er så skidt endda.\n21. februar Dicte + Claus Hempler (Vega)\nEn af landets mest roste og populære sangerinder tager på tur i denne måned, og det plejer altid at være billetprisen værd at opsøge. Med sig har hun den tidligere Fielfraz sanger Claus Hempler, der nu er soloartist.\n22. februar Black Eyed Peas + Swollen Members (Vega) (Udsolgt)\nBlack Eyed Peas har hittet voldsomt med Where is the Love?, men de har faktisk lavet to plader før “Elephunk”, så mon ikke de har mere at byde på end bare det ene hit.\n25. februar Air (Falkoner)\nFranske Air er tilbage med pladen “Talkie Walkie”, og der er vel næppe tvivl om, at de er et af verdens mest interessante elektroniske navne. “Moon Safari” er en klassiker, der brød grænserne for, hvad elektronisk musik er, og koncerten bliver uden tvivl en unik oplevelse.\n05. februar Tina Dickow (Voxhall)\n07. februar Kaizers Orchestra (Train)\nDet norske orkester har en solid fanbase i Danmark og blev fornyligt af Gaffas læsere kåret som Årets Udenlandske Livenavn. Så er du til norsk ompa musik, er det om at få købt billet til koncerten.\n12. Dicte + Claus Hempler (Train)\n16. februar The Raveonettes + The Veils + Learning From Las Vegas (Voxhall)\n17. februar A Silver Mt. Zion (Voxhall)\nSkriv en kommentar Skrevet den 02/02-2004 kl. 18:53 af John Fogde


Optimér din nordiske stil med få sjove designs | bobedre.dk\nGlasdøre kan åbnes direkte til haven, hvor parret nyder udelivet om sommeren. Havemøblerne i galvaniseret jern og teaktræ, som er købt på Den Blå Avis, blev oprindelig speciallavet til Novo Nordisks udendørskantine.\nI et gammelt hus i Skælskør har Fil de Fers butikschef, Henrik Hemmingsen, skabt et fransk-inspireret univers fyldt med autentisk industrielt design, antikke kuriositeter og samlerobjekter. Kom med indenfor i det stemningsfulde hjem, hvor en svunden fransk stil er tilsat lyse, nordiske noter.\nDet lyse hus skaber en sart ramme for en indretning med franske antikviteter, samlerobjekter og vintagefund fra loppemarkeder fra Frankrig, New York og Danmark.\nHuset er et fristed\nHvor fjord og nor mødes ligger den gamle købstad Skælskør med en havn i midten af den velbevarede by med gamle huse og gårde og en smuk handelsgade, som emmer af uspoleret autenticitet. I denne idyl bor butikschef fra vintagebutikken Fil de Fer, Henrik Hemmingsen, og hans kæreste, Bo, i et hus, som tidligere har rummet en stald og vognrum, og som de gennem årene har renoveret og bygget til på.\n– Jeg elsker at bo ved vandet, og holder meget af vores privatliv. I en travl hverdag i Fil de Fer, er huset mit fristed, fortæller Henrik, der med det samme kunne se masser af muligheder i huset fra 1930’erne. Indenfor bliver man mødt af overraskende store, lyse rum, der dog først blev skabt, da parret overtog huset for snart sytten år siden. Her fjernede de nedsænkede trælofter og flere skillevægge for at få et åbent og luftigt layout, ligesom de opførte en tilbygning til stuen med loft til kip og store glaspartier, så rummet dagen igennem er badet i lys. Derudover har de fået bygget et atelier – et multirum til kreativitet og et spiserum, der bruges om sommeren.\nDe mange rejser viser sig tydeligt i husets fund, hvor stilen forener skandinavisk enkelthed og fransk industrialisme. Daybedden består af en vintage gymnastikmåtte og et understel fremstillet af Toke Smed fra Kødbyen. Puderne er fra Margit Brandt, Jieldé-standerlampen er købt hos Galleri 14 i København, mens sidebordet er en gammel kabeltromle i poleret krom fra Fil de Fer. Henrik har monteret spejlglas i antikke sølvrammer fra et loppemarked i Sydfrankrig, og de fremstår nu næsten som et kunstværk på væggen.\nHenrik Hemmingsen er butikschef i butikken Fil de Fer i København, og har gennem årene specialiseret sig i franske antikviteter og interiør.\nStilleben og tableauer skaber levende billeder i hjemmet. Høvlebænken bruges som råt konsolbord og er fra et loppemarked i Vestsjælland. Glasklokker fra et loppemarked i det nordlige Frankrig bliver brugt til udstilling af dekorative unikaobjekter.\nDekorative objekter og franske klassikere\nHusets 150 m² er indrettet med en blanding af en klassisk, fransk stil og skandinavisk lys minimalisme, med en gennemgående farveholdning af hvide og grålige toner, der passer til huset og tegner den optimale baggrund for Henriks samling af gamle industrielle møbler og vintagefund fra Fil de Fer.\n– Min inspiration henter jeg på mine mange rejser og indkøbsture, gerne til Sydfrankrig, hvor jeg holder af at besøge loppemarkederne, men også i New York, der på mange måder er helt igennem fantastisk. Et loppemarked på en gammel sydsjællandsk skole kan også sætte en masse i gang, fortæller Henrik om sin indretning, som derfor også er et afslappet miks af dekorative objekter og franske klassikere fra 1920’erne og frem, som fx Tholix-spisestole og en skulpturel Jieldé-lampe, som er kombineret med en gammel gymnastikbænk, der bliver brugt som sofabord.\nFransk landstemning møder skandinavisk minimalisme, hvor de rolige, lyse omgivelser giver visuelt spillerum. Vitrineskabet, der er et gammelt biologiskab fra en lokal skole, var ådremalet i en gul lakfarve, men blev afslebet og malet i en støvet lysegrå. Boksepuden er købt på et loppemarked i Bella Center, mens handskerne er fundet på loppemarkeder i henholdsvis Sydfrankrig og New York. Sofaen er fra Ilva, og gymnastikhesten, der bliver brugt som sofabord, er fra Fil de Fer.\nStablede nagelstager bruges skulpturelt ved siden af et hestekranie fra Susanne Varming i Odense og et maleri af Karsten Thorsted.\nEt staffeli, købt på en auktion, bliver brugt som fladskærmsophæng.\nI spisestuen troner et gammelt svensk langbord, som er blevet opdateret med ny bordplade i mdf med jern på, så det sammen med Tholix-stole er råt i udtrykket. På bordet står en samling vintage tinstager og farvede lysglas fra en katolsk kirke. De gamle Louis Poulsen-værkstedslamper er fra et loppemarked. Arkivskabet, der understøtter det rå udtryk, er fra Frankrig, mens fægtemasken er dansk og købt hos Zoll Antik.\nDet ældre hth-køkken er blevet lakeret i højglans hos en autolakerer. Reolen har Henrik selv tegnet og fået en ven til at lave, hvorefter den er blevet galvaniseret, så den matcher kanten på bordpladen.\nEn samling vintage-bælter og solbriller købt hos blandt andet Bau Bau på Nørrebro ligger på parade i en gammel metalreol fra et bilværksted.\n– Min allerstørste passion er at finde gamle kuriositeter, som kan bruges funktionelt og ikke bare er til pynt. Mange af vores ting er samlet over tid, og alt har betydning og en lille historie, som vi kender, siger Henrik. Hans eget yndlingssted er stuen med udgang til haven. Efter en travl dag på jobbet kan han komme hjem og lave sig en kop te, og sætte sig i den grønne oase lige udenfor døren.\n– Jeg elsker at være her, bare slappe af, læse, og se lyset ændre sig omkring mig.\nKøkkenet er indrettet med grafisk sort og hvidt med åbne hylder til både de praktiske og smukke køkkenting.\nLys og rummelighed præger indretningen i soveværelset, hvor en gymnastikplint bruges som konsolbord til den antikke kranbil. Illustrationerne er gamle tryk, der stammer fra det nationale lotterispil i Frankrig. Sengetæppet er fra H&M Home.\nTerrassen er på 100 m² og er indrettet med en blanding af zink, trækar og antikke sandstenskrukker.\nBlomstrende pæoner skaber romantisk liv i den frodige have.\nOp ad husfacaden står en gammel vaskebænk med en antik dansk balje fra Glud & Marstrand. Zinkkarret er et fransk douche d'appartement, som blev brugt til bad i tidligere tider.\nSoveværelset grænser op til atelieret, hvor de gamle døre er fra et loftsrum i København. De er købt i Genbyg og efterfølgende patineret i en rå matsort farve.


Computerspil er fantastiske. Unge mennesker kan tabe mange timer, når de sidder alene i computerens skær. Til gengæld får de masser af social stimuli og skræddersyede udfordringer ud af spillene. Computerspillene fylder mere og mere i vores unges hverdag\nMen fylder de for meget?\nCoronaregler: Der skal bæres mundbind eller visir til arrangementet, ligesom alle opfordres til at holde afstand, bruge håndsprit mv\n08. dec 2020 , kl. 19:00


Versele-Laga Oropharma Opti Digest - Fodersupplement til hunde.\n> Kosttilskud til hund>Orop Opti Digest\nGiver god tarmfunktion og afbalanceret tarmflora.\nVed ændring af foder eller i tilfælde af en nedsat modstandskraft, kan din hund have problemer med sin fordøjelse. Ligesom hos mennesker, udgør tarmene en væsentlig barriere mod angreb udefra. En sund tarmflora er derfor nødvendigt for opbygningen af godt heldbred og tarmfunktionen.\nOpti Digest supplement til hunde, som ønsker en normal tarm funktion og tarm bevægelse. Den unikke kombination af fugtbindende naturlige mineraler og opløselige kostfibre har en regulerende virkning på fordøjelsen og fremmer sund stool.\nOpti Digest indeholder montmorillonitler der absorberer urenheder i tarmene og fjerner dem fra kroppen.\nPsyllium absorberer overskydende vand i tarmene.\nPrebiotika og probiotika øge gode tarmflora.\nAnvendes i tilfælde af blød afføring.\nTilsæt 1 dosis per 10 kg vægt.\nFedt 0,1 %\nRåaske 39,4 %\nE1707 - Enterococcus faecium DSM 10663\nNCIMB 10415 2555 x 108 CFU / kg\nTørrede fructooligosaccharider (FOS)


Det gode portfolio kommunikerer klart - HK\nDet gode portfolio kommunikerer klart\n(direkte link: http://www.hk.dk/aktuelt/blogs/charlottes-blog/2016/04/19/det-gode-portfolio-kommunikerer-klart)\nMed det kreative portfolio, udstilles vores grafiske evner og sans for design. Men vores portfolio kommunikerer langt mere end det. Få indblik i områder, du bør være opmærksom på.\nMan kommunikerer en hel masse med sit portfolio, som man ikke nødvendigvis selv er bevidst om.\nJeg er taget til Trapholt i Kolding, for at møde Camilla Gustavson, til en snak om det gode portfolio. Trapholt har erfaring med formidling af design, kultur og kreativitet. Og da de også i skrivende stund er ved at ansætte museets nye grafiske designer, har de netop gennemgået et hav af grafiske portfolier. Det er grundene til mit besøg.\nCamilla Gustavson er Kommunikationschef på Trapholt. Hun har en Bachelor fra Arkitektskolen og en kandidat i Designledelse fra universitetet. Hun har tidligere været ansat på et teater og været projektleder på reklamebureau. Hun har dermed både teoretisk og praktisk erfaring med grafisk materiale og kulturformidling.\nNår vi søger en grafisk designer, så forventer vi, at håndværket er i orden.\nDen kreative brief\nCamilla viser mig først jobannoncen til stillingen som Grafisk Designer hos Trapholt. Det er ikke en typisk jobbeskrivelse, med en række krav til din erfaring og dit studie. Jeg vil snarere kalde annoncen for en design brief. Trapholt taler til kreativiteten, ved at efterspørge værdier, der kan afspejles og kommunikeres i et portfolio: du er nysgerrig, fagligt stærk, kvalitetsbevidst, du skal kunne tænke konceptuelt. Samtidig beskrives de arbejdsopgaver, der indgår i jobbet.\nTil en stilling som denne behøver vi egentlig ikke at læse ansøgning og CV. Vi læser dem, men vi kan se alting ud fra et portfolio.\nFagligt stærk og kvalitetsbevidst kommunikeres igennem dine projekter, men også via dit design af portfoliet. Det er klart, at der skal være styr på den helt basale designlære, i det du viser frem.\nIndholdet af et portfolio kan være rigtig fint, men selve udformningen af det kan spænde ben for at kommunikere repræsentativt.\nDet er de helt basale design temaer, der især spænder ben: tynd font på meget mørk baggrund, dårlig fotoredigering, uhensigtsmæssig brug af tomrum, for lidt relevante, grafiske projekter (eller helt manglende grafiske projekter), dårlige farvevalg og brug af for mange skrifttyper. Men det er også selve design elementerne i portfoliet. Det design vi pakker vores design ind. Er det bombastisk, dårlig smag, for mørkt, for lidt, for utydeligt, for ligegyldigt? Og vigtigst af alt: viser det vores arbejde og evner klart og tydeligt?\nJobannoncen stiller også helt specifikke krav til ansøgningens format: send ansøgning, CV samt portfolio med udvalgte projekter i en samlet pdf på max 10 A4-sider.\nDet betyder, at hvis du vælger at afvige fra de her specifikke krav, har du i princippet samtidig kommunikeret, at du ikke kan følge en brief.\nHvis du afviger fra en brief, er du nødt til at være helt skarp på din faglige styrke. I tilfældet med Trapholt er det f.eks. ok, at sende 3 sider i alt, når bare de 3 sider viser, det de skal; dit CV, din ansøgning og et fyldigt portfolio der kommunikerer, at du er nysgerrig, fagligt stærk etc.\nLige i dette tilfælde skal du afkode i kravene, at ansøgningen bliver printet ud. Du får altså som grafisk designer mulighed for at vise, at du forstår at designe til både print og skærm. Du kommunikerer dermed, at du er fagligt stærk.\nTrapholt modtog 171 ansøgninger. 7 ansøgere kom til samtale. Inden samtalen fik de en design opgave, de skulle løse og præsentere ved samtalen. Opgaven indgik i den samlede vurdering af kandidaten.\nDet gode portfolio kommunikerer\nKommunikationen er et af de punkter Camilla, nævner som vigtig, når man laver et portfolio, fordi det gode portfolio viser styrken i det man kan - det gode portfolio kommunikerer klart.\nDu skal tage mig i hånden og føre mig igennem dit portfolio. Hvordan kan jeg vide, hvad du har lavet, hvis ikke du kommunikerer det til mig?\nIgennem min snak med Camilla bliver det tydeligt, at vi bør tænke på vores portfolio som et enkeltstående eksempel. Det skal kunne kommunikere så meget og så bredt, så ansøgning og CV bliver det ekstra element.\nHvis dit portfolio mangler projekter, for at være fyldigt og bredt nok til at præsentere dit talent, så kan du roligt skabe dine egne projekter. De virksomheder jeg har talt med, er enige om, at projekterne i et portfolio ikke behøver være ‘virkelige’. Virksomhederne kan sagtens gennemskue dit talent alligevel.\nDet tomme lærred\nOvervej hvor meget du kommunikerer ved dine tilvalg, men også dine fravalg.\nDet gode portfolio er først og fremmest, det portfolio der findes.\nNår Camilla vælger at understrege noget så banalt, er det fordi hun modtager en del ansøgninger, der ikke indeholder et portfolio. Og hun fortsætter:\nDet er ærgerligt, hvis man rent faktisk har evnerne til at bestride stillingen, men ikke gør sig den umage at vise mig det. Det grafiske arbejde er formidlingsvenligt! Det er lækkert håndgribeligt. Så vis det!\nCamilla savner overordnet fokus på, hvordan man kommunikerer sine kompetencer og sine projekter i et portfolio. Det kan være svært at vurdere sin egen kommunikation, og derfor er det altid en god ide, at få et par andre øjne på. Spørg en kollega, en ven, en kunde.\nRåd nr. 2 - Det gode portfolio\nDit portfolio skal kommunikere klart.\nCamilla uddyber: ”Det er vigtigt, at dit portfolio kommunikerer. Her har du en unik chance for at vise mig, hvad du kan. Du skal tage mig i hånden, sørge for portfoliet kommunikerer og er let at afkode: Hvad har din rolle været? Har du lavet det hele? Og vis samtidig det du er stolt af."\nOg hun slutter af med at sige: "Du skal ikke være nærig med dit portfolio. Bare giv den gas og vis hvad du kan."\nHvordan kommunikerer vi klart igennem vores portfolio? Del din viden, inspiration, holdning eller ideer til, hvordan vi kommunikerer igennem vores portfolio. Det kan du gøre via facebooksiden: HK grafisk kommunikation\nLæs her Råd nr. 1 - Det gode portfolio\nTrapholt er museum for moderne kunst og design. Det blev grundlagt i 1988 i Kolding, på en skrænt med en fantastisk udsigt over Kolding Fjord. Museet har tradition for at vise designmæssigt, spændende udstillinger – i 2015 var der en udstilling kurateret af trend ikonet Lidewij Edelkoort, der kom med bud på de trends eller fetichismer, vi styres af i vores valg af design. Læs også blogindlæg om udstillingen her.


Lysene i de lange nætter\nEtiketter: billeder, steder\nDrøm om at rejse til skyfrie egne\nDette er et forslag om at læse min artikel på det idéhistoriske site Baggrund om manden Walther Rathenau med de mange egenskaber.\nRathenau (1867-1922) var en alsidig person: tysk-patriotisk sekulær jøde, elektrokemiker, kunstkender og amatørmaler, (hemmeligt homoseksuel,) koncernarving, forfatter, forretningsmand og erhvervsleder, politiker, med mere.\nDa 1. verdenskrig brød ud, blev Rathenau ansat i det preussiske krigsministerium. Da sejrherrerne tvang det tabende Tysklands kejser til at gå af, blev han ”genopbygningsminister” i den nye tyske republik i 1921. Derefter blev Rathenau udenrigsminister, men terrorister myrdede ham snart efter på åben gade.\nDesuden brugte Robert Musil ham i romanen Manden uden egenskaber som model for en tysk ”kongekøbmand”, en sværmerisk kapitalist og intellektuel våbenhandler.\nLæs hele artiklen om denne sammensatte, både tidstypiske og originale mand på Baggrund: Rathenau med de mange egenskaber\nEtiketter: Europa, krig & politisk vold, litteratur, Vergangenheitsbewältigung\nKernekoalition og flagdag\nJeg har et indlæg på DenFri om kernekoalitionen mod IS, som Danmark deltager i - hvilket blev oplyst i fredags, på flagdagen for udsendte danske soldater: Kernekoalition og flagdag. Et kvindehyggeteselskab i helvede\nPacifisme og andre spøgelser\nBertha von Suttner, 1843-1914,\nøstrigsk pacifist og forfatter\nDer findes (stadig) racisme. Der findes (stadig) uligestilling mellem mænd og kvinder.\nDisse genfærd eller overlevere, disse sejlivede uretfærdigheder findes (stadig) nu og her. Dette er blevet sagt mange gange i det sidste års danske debatter rundt omkring. Det forekom nogle, at disse uretfærdigheder var bortskaffet – eller havde skiftet skikkelse til ukendelighed. Men måske var de snarere fortrængte, og det fortrængte vendte tilbage, om end i nyt (mode)tøj. Og således bekendtgjorde stærke kvinder, at kvinder slet ikke er stærke, men stadig kommer i anden række. Og privilegerede mænd udtalte, at mænd stadig har privilegier, som kvinder ikke har. Mens andre påstod, at de så spøgelser …\nI al fald findes der spøgelser: tvetydige fænomener.\nI dag vil jeg præsentere et godt spøgelse: PACIFISMEN.\nSkønne oplevelser i sommerlandet\nHvis man har været en tur uden for byen – ude i sommerlandet – og på et tidspunkt uden skybrud og regn er kommet igennem en lille havneby eller sommeråben sommerhusby, så må man bare sige: Fuck hvor er der mange oplevelser!\nGeneration grænseløs etik\nFor tiden foregår der en samtale om litteratur og etik, og generelt om etisk og politisk ansvar - er dette ansvar grænseløst? - i kommentartråden her\nTråden er åben ...\n"Selv det vilde æbletræ tilhører æbleslægten. Slægtens ejerskab, dens orden."\nJulie Sten-Knudsen, Atlanterhavet vokser (2013).\nIdentiteter stikker deres grønne, gule, hvide, rosa, lilla ansigter frem og sol skinner offentligt på alle såfremt ingen skygger.\nJeg vil gerne citere skribenten Siri Ranva. Hun skriver:\nHomogenitet ≠ Fællesskab\nAltså ensartethed er ikke lig fællesskab.\nFællesskab og "sammenhængskraft" er ikke det samme som enshed.\nEtiketter: gruppe/identitet, integration\nAf Marie Møller Kristensen 10 kommentarer:\nAf Marie Møller Kristensen 6 kommentarer:\nAf Marie Møller Kristensen 8 kommentarer: