Teknik- og Miljøudvalget: 10-04-2012 kl. 15:00\n10-04-2012 kl. 15:00\nåbent 2 Evaluering af natbusdrift\nåbent 3 Dieselprisernes udvikling og virkning på BAT og Vej & Parks budgetter, såvel indenfor som udenfor BRKs indkøbsaftale.\nåbent 4 Forslag til tillæg 1 til indsatsplanen for Pedersker og Sømarken Vandværker - nærområdet Hegnedevejen\nåbent 5 Endelig vedtagelse af lokalplan nr. 062 og kommuneplantillæg nr. 006 for et område på den sydlige del af Hasle Havn\nåbent 6 Anlægsbevilling til delprojektet under Mulighedrnes land: havnebad i Hasle by 1 tillægsbevillinger\nåbent 7 Vejledende retningslinjer for administration af bevarende lokalplaner - Revision 2012.\nåbent 8 Ansøgning om udvidelse af Bornholms Kunstmuseum\nåbent 9 Retningslinjer for opsætning af solceller\nåbent 10 Udtalelse vedrørende klage over tilladelse til omklædningsskur ved Østvej syd for Tejn Havn.\nåbent 11 Udtalelse vedrørende klage over tilladelse til et helårshus ved Bagå, Muleby.\nåbent 13 Forslag til arkitekturpolitik\nåbent 14 Budgetoverførsler fra 2011 til 2012 på Teknik- og Miljøudvalgets områder\nåbent 15 Økonomisk status 2011 Teknik- og Miljøudvalgets område\nåbent 16 Budget 2013 - Teknik og Miljøudvalgets budgetbidrag\n2 Evaluering af natbusdrift\nI forbindelse med den gennemgribende ruteomlægning i august 2010 begyndte BAT at betjene Bornholm med ture ud af Rønne ved midnat fredag og lørdag aften grundet færgeankomst kl. 23.40.\nDerudover kørte de første morgenbusser nu ud af Rønne ca. kl.04.30, hvilket skabte et serviceløft både til og fra Rønne for ”gå i byen”-kunder på hele øen, da ringruteprincippet betyder at ruterne starter og ender i Rønne.\nDet viste sig hurtigt at dette nye tiltag blev taget godt i mod af kunderne (og mange af bygæsternes forældre) da man før ruteomlægningerne ikke havde busbetjening i tidsrummet 2300 – 0630.\nat fortsætte ordningen frem til sommeren 2013\nTeknik- og Miljøudvalget d. 10. april 2012:\nBAT har efterfølgende fået mange henvendelser om udvidelse af driften om natten i weekenderne, da der var 4 ½ time mellem afgangene. Derudover blev der fra Teknik- og Miljøudvalget bedt om et oplæg til en eventuel udvidelse af driften med virkning fra 1.januar 2011. Det blev herefter besluttet at igangsætte yderligere kørsel pr. 1.januar 2011 efter følgende model:\nDe 2 busser der natten efter fredag og lørdag returnerer til Rønne kl. 01.55 kører endnu en runde kl. 02.00 fra Rønne og returnerer kl. 03.55\nDet betyder at natbusbetjeningen, der dækker stort set alle bysamfund på hele Bornholm, nu har 2 timesdrift hele natten med følgende afgange fra Rønne: kl. 2400 – 0200 – 0430 og igen mellem kl. 0530 og 0615 på det ordinære rutenet.\nDen forventede meromkostning til den udvidede kørsel forventedes at blive på ca. kr. 125.000 pr. år, som skulle dækkes af BAT’s driftsbudget.\nDer har været foretaget tre fuldstændige tællinger på hele rutenettet i 2011 og passagertallene på natbusturene har været som forventet med et gennemsnit på 10 passagerer pr. tur. Det betyder at den forventede økonomi i ordningen har været som forventet i første halvår af 2011.\nI forbindelse med de ændrede færgetider i efteråret 2011 forsvandt behovet for færgeture ud af Rønne kl. 24.00 fredag og lørdag, da sidste færgeankomst fremrykkedes til kl. 21.50.\nBAT har på trods af dette fastholdt afgangene fra Rønne kl. 2400 i køreplanerne, da der ellers igen ville være fire timer mellem afgangene og natbusdriften dermed ville være ”amputeret”. Samtidig kunne det også betyde, at økonomien i ordningen ville blive stærkt forringet, hvis der kun var de ekstra indsatte afgange kl. 02.00, da produktet så ville være kraftigt forringet med et generelt frafald af passagerer som følge.\nEt andet forhold der har og løbende vil påvirke brugen af natbusnettet, er implementeringen i august 2011 af Hypercard til unge på ungdomsuddannelserne. Disse kort har en egenbetaling på kr. 300 pr. måned og giver kortindehaverne ret til ubegrænsede rejser på hele rutenettet på Bornholm uden merbetaling. Ordningen er finansieret af staten og løber som forsøg frem til og med juli 2013. BAT modtager kr. 140 pr. måned pr. kort i refusion fra staten til dækning af forøget fritidskørsel.\nDer har endnu ikke været foretaget en egentlig opgørelse af om Hypercard har påvirket passagerindtægterne på Natbusruterne, men foreløbige tilbagemeldinger fra chaufførerne tyder på at flere af de rejsende end tidligere har Hypercard, altså støttede kort der giver rejseret uden direkte merbetaling. Der fortages tre målrettede tællinger i april/maj 2012, så resultatet kan nå at indgå i planlægningen af køreplanskiftet til august.\nDette sammenholdt med at finansieringen af natbusturene nu ikke længere ”støttes” af færgerejsende betyder at ordningens økonomi kan komme under pres og at den planlagte selvfinansiering fra BAT løbende skal vurderes.\nDet er BAT’s nuværende vurdering, at så længe BAT modtager ekstra refusion fra staten i forbindelse med Hypercard er den samlede økonomi på natbusnettet acceptabel og det anbefales derfor at fortsætte ordningen frem til sommeren 2013. På dette tidspunkt er det afklaret om Hypercard - ordningen gøres permanent og der vil frem til denne afklaring løbende blive gennemført målrettede tællinger både af passagerantal og betalingsform på natbusturene.\nDet skal samtidig bemærkes at det kan have en positiv effekt på opfattelsen af det samlede busprodukt på Bornholm, at man har Natbusbetjening som en integreret del af rutenettet.\nDe nuværende køreplaner er gældende frem til den 29. juni 2012, og eventuelle ønskede ændringer kan først igangsættes herefter.\n3 Dieselprisernes udvikling og virkning på BAT og Vej & Parks budgetter, såvel indenfor som udenfor BRKs indkøbsaftale.\nDa BAT etablerede sin driftsafdeling i august 2009 kontaktede BAT potentielle leverandører af diesel som i forvejen havde leverancer til kollektiv trafik. BAT ønskede tilbud på mængder op til 900.000 liter pr. år\nBAT var på dette tidspunkt ikke vidende om at BRK havde gennemført et udbud af de samlede brændstofs leverancer og havde bindende leveranceaftaler for det samlede forbrug.\nBAT informerede straks efter de kontaktede leverandører om denne bindende aftale, men bad samtidig om en prisindikation for at få en fornemmelse af prisniveauet på BAT’s forbrug. En af leverandørerne meddelte at de kunne levere til ca. 25 øre mindre pr. liter inkl. moms end BRK aftalen. Det ville betyde en besparelse på ca. kr. 250.000 pr. år for BAT i forhold til rabatsatserne i BRK-aftalen.\nBAT var opmærksom på at denne prisindikation var afgivet uden forpligtigelser, men undertegnede har tidligere indgået indkøbsaftaler vedrørende diesel i kollektiv trafik, der har været på det tilbudte rabatniveau.\nDet skal i denne sammenhæng bemærkes, at der til kollektiv trafik er tale om store enkeltleveringer som olieselskabet selv styrer i forhold til egen logistik og lagre, hvilket kan have stor betydning for rabatterne: ”høj volumen og få krav”.\nEn vurdering af BRK-aftalen generelt, kan BAT ikke indgå i, da man ikke har været med under udarbejdelsen af udbudsmaterialet og derfor ikke kender baggrunden for krav og ønsker, men Vej og Park Bornholm har følgende bemærkninger til aftalen listet herunder:\n· I forhold til sidste BRK brændstof udbud, som trådte i kraft i januar 2009, var det en klar bedre aftale end det SKI-udbud der var blevet gennemført. Ud over lavere priser fik vi også indarbejdet særlige kravspecifikationer i forhold til mange af de ønsker og m.m. virksomhederne i BRK havde (tankanlæg, IT, dropstørrelser, leveringstider i forhold til beredskabet m.m).\n· Den samlede mængde brændstof (diesel) steg betragtelig da BAT blev en selvstændig driftsenhed med ansvar for selve busdriften i 2009. Diesel mængden steg fra ca. 400.000 l. til 1.300.000 l., og det er klart en fordel i forhold til det nye udbud som er planlagt til gennemførelse i år.\n· Spørgsmålet om de økonomiske konsekvenser i at VPB og BAT er nødsaget til at købe diesel gennem BRK’s indkøbsaftale er en hypotetisk diskussion, da vi ikke nøjagtig ved hvad en anden aftale konkret ville indeholde. Desuden er det lovmæssigt for BRK ikke er muligt, at undgå udbud og bl.a. er det lovmæssigt nødvendigt med et EU-udbud. Man kan ikke bare sammenligne listepriserne, da der også er andre forhold ved leveringen som har betydning for rabattens størrelse jf. de særlige kravspecifikationer i udbuddet.\n· Der har tidligere været rygter om, at Shell kunne levere 25 øre billigere pr. liter diesel, men det er en rå pris uden nogen yderligere kravspecifikationer, og desuden valgte Shell slet ikke at byde ved sidste udbud.\n· VPB har været meget tilfredse med hidtidige aftale jf. udbuddet i 2009, hvilket har betydet sikkerhed i forhold til levering under f.eks. sneberedskab, levering/udlån af tankstandere med kortlæser på VPB’s materielpladser, levering af nødvendige data til vores økonomisystem, samt billigere priser end hvad SKI-aftalen kunne tilbyde.\n· Det eneste der kan diskuteres er, om der burde have været genforhandlet omkring priserne ved forlængelse af aftalen i yderligere et år, nu hvor BAT var kommet til med den store mængde diesel.\nBAT gjorde i forbindelse med indtræden i BRK aftalen opmærksom på, at det var overraskende at langt mere end en fordobling af dieselindkøbene ikke afstedkom en regulering af pris eller mulighed for en genforhandling. Det aftaltes at dette ville være et særligt opmærksomhedspunkt ved et genudbud.\nI forbindelse med forberedelserne til et nyt udbud har både BAT og VPB samt andre interessenter været med til at gennemgå et eventuelt nyt aftalegrundlag med Indkøb. Dette arbejde blev dog sat på hold, da SKI orienterede om deres nyligt gennemførte udbud på området.\nDen nye SKI aftale har tilvejebragt de ønskede forbedringer i forhold til den gamle BRK aftale og der var fuld enighed fra de væsentligste brændstofs indkøbere i BRK om at tilslutte sig aftalen. Der laves således ikke et nyt egenudbud fra BRK på dette område.\nAftalen er trådt i kraft pr. 1. marts 2012 og det betyder at BAT nu opnår den ”manglende” besparelse fra BRK-aftalen. Det vurderes samtidig at det ikke vil være muligt at opnå bedre indkøbspriser ved en selvstændig forhandling med olieselskaberne i forhold til den nye SKI-aftale.\nSamtidig giver den nye aftale mulighed for forøget rabat hvis leverancerne overstiger 20.000 liter pr. drop. BAT skulle under alle omstændigheder snarest købe nye tanke og derfor er der bestilt tankkapacitet der giver den højeste rabatsats. Brugen af de midlertidige tankfaciliteter efter oprydningen efter olieforurening på Remise ophører således. Omkostningerne til ny tank udgør ca. kr. 125.000.\nDe stigende listepriser på diesel over de sidste 3 år er fortsat med forøget hastighed efter nytår. Dette har særligt for BAT store konsekvenser i forhold til den samlede driftsøkonomi og i år 2011 betød prisstigninger ud over det budgetterede alene et merforbrug på ca. kr. 1.800.000. Den samlede omkostning til brændstof er vokset fra at udgøre 13 % af omkostningsbasen til nu at udgøre ca. 20 %.\nEffekten af de stigende energipriser påvirker naturligvis også andre afdelinger i BRK, men det skal bemærkes, at da BAT ikke kan modregne momsudgifter, påvirker prisstigninger særligt tungt i BAT’s regnskab.\nBeslutningen om at investere i nye busser med en bedre brændstofs økonomi forbedrer ikke BAT’s økonomi, da brændstofsbesparelsen skal finansiere anlægsinvesteringen over de næste 10 år.\nEn fuldstændig gennemgang af prisudviklingen på brændstof og de for BAT afledte konsekvenser heraf vil blive gennemgået på det kommende dialogmøde med TMU den 23.april 2012.\n4 Forslag til tillæg 1 til indsatsplanen for Pedersker og Sømarken Vandværker – nærområdet Hegnedevejen\nTeknik & Miljø har udarbejdet en indsatsplan for grundvandsbeskyttelse - ”Tillæg 1 til indsatsplanen for Pedersker og Sømarken Vandværker – nærområdet Hegnedevejen”. Planen har været i offentlig høring og indstilles nu til kommunalbestyrelsens endelige vedtagelse.\nat indsatsplanen vedtages.\nKommunen udarbejdede i foråret 2008 sammen med vandværkerne og en lokal arbejdsgruppe\net forslag til indsatsplan for Pedersker og Sømarken vandværker. Planforslaget omfattede\nbl.a. et nærområde til Sømarkens vandværks nye indvindingsboring. Boringen var på dette\ntidspunkt på tegnebrættet og blev kaldt Gadegårdsboringen.\nEfterfølgende undersøgelser viste dog dels, at nærområdet til boringen skulle have en anden form og være væsentligt større end angivet i den oprindelige plan. Undersøgelserne viste også, at det ville være hensigtsmæssigt at flytte boringen et stykke mod nord.\nNærområdet blev ikke medtaget i den indsatsplan, som kommunalbestyrelsen godkendte i februar 2009. I stedet blev det besluttet, at der senere skulle laves en særlig indsatsplan for dette nærområde.\nPlanen er nu udformet som et tillæg til indsatsplanen for Pedersker og Sømarken vandværker.\nDet skyldes, at nærområdet Hegnedevejen meget ligner de øvrige nærområder i\nområdet, både mht. geologi og arealanvendelse.\nPlanen har været i 12 ugers høring i efteråret 2011.\nUnder den offentlige høring vedrørende indsatsplanforslaget for ”Tillæg 1 til indsatsplanen for Pedersker og Sømarken Vandværker – nærområdet Hegnedevejen”, som udløb den 28. september 2011, er der ikke indkommet indsigelser eller bemærkninger.\nBåde arbejdsgruppen, som har udarbejdet planforslaget, og Grundvandsgruppen for Bornholm anbefaler derfor at planen vedtages endeligt uden indholdsmæssige ændringer.\nPlanen vedlægges som bilag.\nBilag til Teknik- og Miljøudvalget 10. april 2012\nForslag til indsatsplan (DOC)\n5 Endelig vedtagelse af lokalplan nr. 062 og kommuneplantillæg nr. 006 for et område på den sydlige del af Hasle Havn\nKommunalbestyrelsen besluttede den 26. januar 2012 at offentliggøre kommuneplantillæg 006 og lokalplanforslag 062 for et område i på den sydlige del af Hasle havn. Lokalplanforslaget har nu været i 8 ugers høring, og der er i høringsperioden fra den 31. januar 2012 til den 27. marts 2012 indkommet 4 indsigelser/bemærkninger til lokalplanforslaget.\nat kommuneplantillæg nr. 006 lokalplanforslag nr. 062 vedtages endeligt.\nLokalplanen er udarbejdet for at skabe mulighed for rekreativ udnyttelse af området. En del af området udlægges til et kanallignende anlæg, til opfyld og anlæg af en bystrand samt tilknyttede ferie- og fritidsformål. Lokalplanen omfatter herudover et blandet bolig- og erhvervsområde, der rummer en eksisterende fiskefabrik, fiskeredskabsskure og et ubebygget område.\nTre eksisterende lokalplaner fra firserne som hidtil har udlagt området til havnerelaterede erhvervsformål aflyses med vedtagelsen af den nye lokalplan nr. 062.\nIndsiger udtrykker bekymring for mulige miljømæssige konsekvenser for fiskeproduktionsfabrikken ved en overførsel fra erhvervsområde til blandet- bolig og erhvervsområde (lokalplanens delområde 3)\nHerudover mener indsiger, at en afhændelse af fabrikken i praksis er umuliggjort ved overførsel til blandet- bolig og erhvervsområde.\nTeknik og Miljø kommentar\nDet er tidligere vurderet, at overførsel til blandet- bolig og erhvervsområde ikke vil medføre større ændringer for virksomhedens erhvervsmuligheder. Samtidig vil det betyde at området gradvist kan ændres til andre formål end erhvervsformål.\nIndsigelsen er drøftet med virksomhedens advokat, der ikke føler sig overbevist om at en ændret status kan give begrænsninger for dem. På den baggrund er virksomheden tilfreds, når Teknik og Miljø anbefaler at indsigelsen imødekommes så fabrikkens område forbliver i erhvervsområde.\nDer forslås på den baggrund følgende ændringer:\nKommuneplanens oprindelige udlæg af et erhvervsområde fastholdes for fabrikkens område. Tilhørende tekst tilrettes i overensstemmelse hermed.\nLokalplanen tilføjes tilsvarende et nyt delområde 5, erhvervsområde.\nI øvrigt konsekvensrettes lokalplanens bestemmelser således:\nSide 7, Pkt. Delområde 3 ændres til: Området udlægges til blandet- bolig og erhvervsområde. Før området kan tages i brug skal der udarbejdes en ny lokalplan for området.\nSide 7, ny tilføjelse: Delområde 5, Området udlægges til erhvervsområde.\nBestemmelserne pkt. 2.3 ændres til: Lokalplanområdet er underdelt i delområderne 1, 2, 3,4 og 5 som vist på kortbilag nr. 2.\nNyt pkt. 3.7. Delområde 5. Delområdet udlægges som erhvervsområde.\nPkt. 4.6 overføres til nyt pkt. 4.8 (delområde 5) og Delområde 3 udgår af teksten.\nPkt. 5.4 overføres til nyt pkt. 5.6\nKystdirektoratet gør opmærksom på at lokalplanen ikke muliggør en iværksættelse af selve det kanallignende byggeri. Kanalbyggeri og lignende der medfører en udvidelse af søterritoriet, kræver tilladelse fra Kystdirektoratet i henhold til § 16a i kystbeskyttelsesloven.\nIndsigelsen bør imødekommes og side 9 pkt. ”Tilladelse fra andre myndigheder, Kystdirektoratet”. tilføjes: Kanalbyggeri der medfører en udvidelse af søterritoriet kræver tilladelse fra Kystdirektoratet i henhold til § 16a i kystbeskyttelsesloven.\nAgnethe og Anthony O’Neill Strandgade 17, Hasle:\nIndsigerne ønsker ikke, at det skal være muligt at bebygge lokalplanens delområder 2 og 3, men at disse arealer reserveres til grønt område med havudsigt.\nDelområde 2 er i dag bebygget med et større fiskeredskabsskur på ca. 800m2. Delområdet er i lokalplanen udlagt til blandet bolig- og erhvervsformål og vil kunne anvendes til blandede byfunktioner, herunder mulighed for etablering af bytorv og andre funktioner med tilknytning til bycenteret. Der kan ikke etableres boliger i området.\nDelområde 3, der i dag rummer en fiskefabrik, er udlagt til blandet bolig- og erhvervsområde. Boliger o. lign. miljøfølsom anvendelse kan dog først etableres, hvis områdets nuværende erhvervsaktivitet er ophørt, og hvis der efterfølgende tilvejebringes en ny lokalplan for delområdet.\nDet ubebyggede areal syd for fabrikken kan ligeledes først tages i anvendelse til større bebyggelse gennem tilvejebringelse af en ny lokalplan for delområdet.\nIndsigelsen bør ikke imødekommes, bl.a. fordi delområde 2 i forvejen er bebygget og naturligt vil være adgang både til erhvervsdelen af Hasle Havn og til de nye rekreative arealer. Anvendelsesbestemmelsen for delområde 3 er en rammebestemmelse, der kræver en supplerende lokalplan før en større ændret udnyttelse af delområde 3 kan finde sted.\nFlemming Petersen, Søndre Bæk 11, Hasle\nDer gøres opmærksom på, at der i en illustrationsskitse i lokalplanen side 6, er tegnet en sti som fra kanalområdet føres mellem havet og en helårsboligbebyggelse mod Museums Røgerierne. Derved er der ikke meget plads til en sti, da terrænet ud for matriklen er tæt på en skrænt mod havet.\n- Teknik og Miljøs kommentar\nDet aktuelle areal er beliggende uden for lokalplanområdet og er ikke omfattet af denne lokalplan. Det er i øvrigt ikke besluttet, om der skal planlægges for et eventuelt stiforløb, som kan binde Museums Røgerierne sammen med kanalområdet.\nTeknik og Miljø foreslår, at den aktuelle stiforbindelse i illustrationsskitsen på side 6 retoucheres bort i den endelige lokalplan.\nIndsigelse 3 A. Espersen (MSG)\nIndsigelse 4 Kystdirektoratet (PDF)\nLPforslag 062 (PDF)\nindsigelse 1 Lokalplan 062 (MSG)\nIndsigelse 2 Offentlig Høring (MSG)\n6 Anlægsbevilling til delprojektet under Mulighedernes land: Havnebad i Hasle by 1 tillægsbevillinger\nKommunalbestyrelsen meddelte den 25. november 2010 en anlægsbevilling på 2.225.000 kr. (udgift) til projektet Havnebad i Hasle by 1 og en anlægsbevilling på -2.145.000 kr. (indtægt) vedrørende tilskud til projektet.\nProjektet er blevet dyrere end forventet, hvorfor der nu søges om tillægsbevillinger til anlægsbevillingerne.\na) at der gives en tillægsbevilling til anlægsbevilling og rådighedsbeløb på 2.060.000 kr. (udgift), således at den samlede anlægsbevilling til Havnebad i Hasle by 1 herefter udgør 4.285.000 kr.\nb) at der gives en tillægsbevilling til anlægsbevilling og rådighedsbeløb på -1.500.000 kr. (indtægt) vedrørende tilskud til projektet, således at den samlede anlægsbevilling til tilskud udgør -3.645.000 kr.\nc) at den kommunale nettoudgift på 560.000 kr. finansieres af det resterende overførte rådighedsbeløb fra projektet ”Helhedsorienteret byfornyelse i Gudhjem\nProjektet Havnebad i Hasle by indgår som et demonstrationsprojekt i Mulighedernes Land, et femårigt partnerskabsprojekt mellem Realdania og Bornholms Regionskommune. Projektet afsluttes i 2012. Havnebadet er ligeledes en del af områdefornyelsesprojektet i Hasle by, som blev igangsat i 2009 og afslutter i 2013.\nDer er afholdt en indbudt arkitektkonkurrence, hvor White arkitekters forslag blev udpeget som vinderprojektet. Teknik & Miljø har siden foråret 2011 arbejdet sammen med rådgivende arkitekter og ingeniører med tilrettelæggelse af vinderforslaget og projektering af udbudsmateriale. Projektet er sendt i udbud og licitation afholdes den 11. april 2012.\nTeknik & Miljø har i samme periode arbejdet på at skaffe den manglende medfinansiering til projektet ved at ansøge om tilskud til projektet fra diverse fonde. Det er lykkedes at skaffe yderligere eksterne midler, idet der er meddelt tilsagn om et tilskud til projektet på 1.500.000 kr. fra Lokale- og Anlægsfonden.\nAnlægsarbejdet skal igangsættes snarest muligt efter licitationen og afsluttes senest 30. juni 2012, så der er ikke mulighed for at arbejde videre med yderligere fundraising og projektet vil ikke kunne realiseres uden denne medfinansiering.\nProjektbudgettet i dagsordenen til kommunalbestyrelsens møde den 25. november 2010 udgjorde i alt 5.200.000 kr.\nProjektudgifterne er nu budgetteret til 7.140.000 kr. inklusiv anlægsarbejder, rådgivning, konkurrence, projektstyring, fondsafgift m.m. Der er således tale om en merudgift på 1.940.000 kr. i forhold til det oprindelige budget.\nSom det fremgår, er BRK’s oprindelige medfinansiering på 120.000 kr. fra en del af en anlægsbevilling på havneområdet udgået, idet disse midler alligevel ikke kan bruges som medfinansiering til havnebadet.\nDer er som nævnt ovenfor meddelt tilsagn om et tilskud på 1.500.000 kr. fra Lokale- og Anlægsfonden. Den resterende manglende medfinansiering på 560.000 kr. kan finansieres af overførte restanlægsmidler vedrørende det i 2011 afsluttede projekt ”Helhedsorienteret byfornyelse”.\nDer søges om en tillægsbevilling til anlægsbevilling på 2.060.000 kr. (udgift) samt en tillægsbevilling til anlægsbevilling på -1.500.000 kr. (indtægt):\n* Forskellen mellem de samlede projektudgifter på 7.140.000 kr. og anlægsbevillingen på 4.285.000 kr. udgøres af 1.821.500 kr. som afholdes under 00.25.15 Byfornyelse (områdefornyelse i Hasle), 578.500 kr. til myndighedsbehandling/arbejdstimer og 455.000 kr. til fondsafgift.\n7 Vejledende retningslinjer for administration af bevarende lokalplaner – Revision 2012.\nTeknik- og Miljøudvalget vedtog den 28. september 2010 reviderede retningslinjer for administration af områder omfattet af en bevarende lokalplan.\nSiden denne revision er der sket en væsentlig udvikling i antallet af ansøgninger om opsætning af solcellepaneler og andre tekniske anlæg samtidig med at der i forbindelse med den daglige administration af regler for etablering af kviste og isætning af ovenlysvinduer mv. er opstået et behov for tilretning af bestemmelserne i forhold til det oprindeligt vedtagne.\nOvennævnte har gjort en fornyet revision af retningslinjerne nødvendig.\nat de reviderede retningslinjer sendes i høring hos de relevante organisationer og bevaringsforeninger.\nGodkendt, idet retningslinjerne for så vidt angår tekniske anlæg ændres til følgende (gældende for samtlige områder - A, B, C, D og Svenskehuse): Tekniske energianlæg som solfangere, solceller, minivindmøller, varmepumper, køleanlæg og lignende må ikke opsættes eller installeres på hovedhusets facadeside. Til gårdside kan, efter konkret og individuel vurdering, meddeles tilladelse til opsætning på hovedhuset, på jorden, på side- og bagbygninger eller på udhuse, så de syner mindst muligt fra offentlige byrum og ikke er til gene for naboer.\nSiden vedtagelsen af de seneste gældende retningslinjer for administration af områder omfattet af en bevarende lokalplan er der igennem den daglige sagsbehandling og administration konstateret et behov for at revidere, præcisere og i enkelte tilfælde at blødgøre retningslinjerne.\nDer er foretaget en tekstmæssig præcisering af den anvendte praksis for administrationen af retningslinjer for bindingsværkshuse, hvor tidligere lerklinede tavler ikke behøver genopføres med lerklining, men fortsat vil kunne opmures glat med bindingsværk.\nVed etablering af tagkviste er der foretaget en præcisering af retningslinjerne, således at\nder fremover gøres opmærksom på, at såfremt man udnytter muligheden for etablering af tagkviste til det maksimale, kan muligheden for ilægning af ovenlysvinduer blive reduceret.\nDette begrundes med, at det er vigtigt efter ombygningen fortsat at bevare en væsentlig del af tagfladen som et rødt tegltag.\nI Bevaringsområde A har man som hovedregel mod gaden kun kunnet isætte tagvinduer i en størrelse på max. 3 x 3 tegl (ca. 55x75 cm). Fremover foreslås det, at man ved meget store tagflader får mulighed for i enkelte konkret bedømte tilfælde at isætte tagvinduer i en størrelse på maksimalt 66 x 118 cm. Begrundelsen er her, at disse vinduer i forhold til den aktuelle tagflade forholdsmæssigt modsvarer de mindre tagvinduer i mindre tagflader.\nRetningslinjerne for isætning af ovenlysvinduer i svenskehusområderne foreslås tilrettet, således at det nu er muligt at isætte ovenlys i tagfladerne mod gadeside.\nDer har tidligere været en praksis med afvisning af at isætte ovenlysvinduer mod gade, medmindre der af indretningsmæssige opdelinger af værelser i tagetagen var behov for at etablere nødvendige brandredningsåbninger. Den tidligere vurdering har været, at det var vigtigt af historiske og æstetiske grunde at bevare tegltagflader mod gade som hele tagflader uden ovenlysvinduer. Det er dog vanskeligt at argumentere for en fastholden af denne praksis, når det er muligt at etablere ovenlysvinduer i langt ældre, bevaringsværdige huse i de øvrige bevaringsområder. Samtidig har det i svenskehuskvartererne, hvor husene er placeret med gavl mod gade, været vanskeligt at definere hvilken af tagfladerne, der vender mod gade.\nEndelig er der tilføjet et selvstændigt, nyt afsnit om retningslinjer for tekniske anlæg i bevaringsområderne og svenskehuskvartererne, idet især den tekniske udvikling af energibesparende anlæg og den positive, øgede fokus hos den enkelte husejer om at foretage energibesparende foranstaltninger har medført et behov for at præcisere mulighederne for at etablere disse anlæg. Som tekniske anlæg regnes solfangere, solceller, varmepumper, minivindmøller, køleanlæg, antenner, paraboler mv.\nRetningslinjer * Skema (DOC)\n8 Ansøgning om udvidelse af Bornholms Kunstmuseum\nBornholms Kunstmuseum har fremsendt ansøgning om at udvide museet med ca. 2.000 m2. Byggeriet indrettes i tre etager, hvoraf 2 ligger under terræn. Tilbygningen skal anvendes som lyskunstmuseum med udstillingsarealer m.v.\nOmrådet omfattes af lokalplan 06-04 for et kunstmuseum m.v. ved hotel Helligdommen i Rø. Det skal vurderes om der, efter endt naboorientering, kan dispenseres fra lokalplanens bebyggelsesregulerende bestemmelser.\nNaturstyrelsen har i forvejen meddelt dispensation til projektet ift. 300 m strandbeskyttelseslinje, ligesom der er meddelt dispensation ift. gældende skovbyggelinje.\nat der meddeles dispensation fra lokalplan 06-04 til en udvidelse svarende til det ansøgte.\nBornholms Kunstmuseum, ved museumsdirektør Lars Kærulf Møller, har ansøgt om tilladelse til udvidelse af Bornholms Kunstmuseum i forhold til gældende lokalplan, naturbeskyttelse og strandbeskyttelse. Ansøgningen er vedlagt projektforslag, projektbeskrivelse samt begrundelser for udvidelse.\nAreal og bygninger ejes i dag af Bornholms Regionskommune. Kommunalbestyrelsen besluttede den 26. januar 2012 en model for, hvordan en tilbygning kan gennemføres med kommunen som bygherre eller, alternativt, en selvejende fond som bygherre.\nAnsøgningen har været forelagt Naturstyrelsen, Roskilde, der har behandlet sagen i forhold til gældende 300 m strandbeskyttelseslinje. Naturstyrelsen meddelte januar 2012 dispensation ift. naturbeskyttelsesloven, til den ansøgte udvidelse. Afgørelsen blev ikke efterfølgende påklaget inden for 4 ugers klagefrist og er dermed trådt i kraft.\nBornholms Regionskommune har desuden gennemført dispensationsbehandling ift. en gældende skovbyggelinje. Den 9. februar 2012 blev der meddelt dispensation til udvidelsen. Heller ikke her indkom der klager inden klagefristens udløb.\nMed disse tilladelser står kun tilbage at vurdere ansøgningen ift. en gældende lokalplan 06-04.\nBornholms Kunstmuseum blev opført 1993 efter en arkitektkonkurrence der blev vundet af tegnestuen Fogh og Følner. Byggeriet anses af mange for at være et af de vigtigste arkitektoniske værker der er opført i Danmark i nyere tid.\nKunstmuseet blev efterfølgende opført omtrent som det var beskrevet i skitseprojektet. Museet er siden blevet udvidet med en tilbygning mod øst, dog udformet helt i overensstemmelse med den oprindelige arkitektur.\nAf ansøgningen og den vedlagte projektbeskrivelse fremgår, at museet ønsker at udvide med et lysmuseum for at sikre at museet gøres tidssvarende, så det kan fastholde og udbygge kundegrundlaget, og dermed et fremtidigt forretningsgrundlag, der bl.a. modsvarer stigende forventning om egenfinansiering. I lysmuseet skal der arbejdes med lyset som et afgørende element for vores forståelse af kunsten, samt for hvordan vi selv påvirkes af lys.\nEn tilbygning finansieres med fondsmidler, men mangler nu en myndighedsmæssig godkendelse før man kan få det sidste på plads.\nMuseet har, i samarbejde arkitekt James Carpenter, fået udarbejdet et projektforslag. I projektmaterialet indgår tegningsbilag og illustrationer der viser eksisterende og fremtidige bebyggelsesforhold, inkl. planer, snit og perspektiver. Projektet opfattes her som et skitseprojekt, der må forventes justeret eller tilpasset i en kommende projekteringsfase.\nDet nuværende museum er over 3.400 m2 etageareal. Der ønskes nu tilladelse efter lokalplanen til yderligere udvidelse med ca. 2.000 etage-m2. En mindre servicebygning nedrives.\nTilbygningen ønskes påbygget det nuværende museum mod vest.\nByggeriet indrettes i 3 etager, hvoraf de to nederste i hovedsagen ligger under terræn. Ca. 276 m2 ligger fuldt synlige over terræn, mens der på de nederste etager vil være henholdsvis 703 m2 og 946 m2 (kun partielt synlige set fra nord). Udover adgang fra den nuværende ankomsthal vil der være adgang til mellemetagen fra syd.\nArealerne der indgår, består af udstillingsarealer, teknik- og lagerrum, ”teater-rum”/auditorium samt adgangsarealer og udvendige terrasser.\nForhold til gældende lokalplan\nOmrådet ved Bornholms Kunstmuseum omfattes af lokalplan 06-04 for kunstmuseum mv. ved Hotel Helligdommen i Rø. Lokalplanen blev tilvejebragt i 1991, bl.a. for at muliggøre realiseringen af et nyt kunstmuseum. Det fremgår af lokalplanens formål og anvendelsesbestemmelser, at man ønskede at skabe mulighed for et kunstmuseum samt et kursuscenter/hotel (sidstnævnte er dog aldrig realiseret).\nAf lokalplanens bestemmelser fremgår en omtrentlig placering af et kunstmuseum, svarende til det nuværende museum. Det fremgår desuden af lokalplanens § 7 (bebyggelsens omfang og placering) at bebyggelsens omfang ikke må afvige væsentligt fra et i lokalplanen vedhæftet skitseprojekt for et nyt kunstmuseum.\nDa det kun er en mindre del af tilbygningen der fremstår synligt, over terræn, vurderes det at der er tale om en mindre tilbygning, med begrænset indvirkning i det omkringliggende landskab (dette svarer også til hvad Naturstyrelsen har vurderet i deres afgørelse vedr. standbeskyttelseslinjen).\nMen da lokalplan 06-04 ikke rummer klart definerede muligheder for udvidelse af museet på dette sted, kræves det minimum, at ansøgningen behandles som dispensation ift. lokalplanens § 7 eller – alternativt -, at der udarbejdes en ny lokalplan.\nNaboorientering – indkomne bemærkninger\nTeknik & Miljø har gennemført naboorientering, i overensstemmelse med planlovens § 20 (ejere, brugere, naboer og andre som vurderes at have en interesse i sagen, herunder kulturmiljørådet og Danmarks Naturfredningsforening og Bornholms Museum).\nEfter endt høring var der kun modtaget bemærkning fra Kulturmiljørådet, der anbefaler en tilbygning.\nDesuden var der tidligere modtaget et åbent brev til Kommunalbestyrelsen, underskrevet af 5 arkitekter med tilknytning til organisationer og uddannelsesinstitutioner. Af brevet fremgår en protest mod projektet, som de mener, strider mod den oprindelige arkitektoniske ide der omfatter en sammenhængende kæde af udstillingsarealer omkring en glasoverdækket trappegade, tilpasset og udformet på langs af sprækkedalen. Det fremhæves at den foreslåede tilbygning udgør et tværstillet selvstændigt kompleks, der ikke i nær tilstrækkelig grad respekterer den oprindelige bygning. Mellembygningens panoramavinduer fremhæves bl.a. som et arkitektonisk element der ikke hænger sammen med det oprindelige byggeri.\nHvis det vurderes at den kreds der er hørt i naboorienteringen er for snæver, kan man evt. beslutte at udvide høringskredsen gennem udarbejdelsen af en helt ny lokalplan for området.\nMen da der indtil nu, i Naturstyrelsen og kommunens behandling af sagen, kun er fremkommet bemærkninger fra ganske få, vurderes det at en ny lokalplan kun vil have en meget begrænset offentlig interesse.\nTeknik & Miljø anbefaler i stedet, at der meddeles dispensation fra lokalplanens § 7, evt. på planlægningsmæssigt begrundede vilkår vedr. byggeriets omfang eller udformning, som kan stilles med henvisning til planlovens § 19. Det vurderes, at der trods alt er tale om en mindre synlig udvidelse af museet, og at museets argumenter for udvidelse, er velbegrundede, bl.a. af hensyn til museets fortsatte virke. Desuden indgår i overvejelsen, at et større planlagt byggeri af hotel mv. sydøst for museet aldrig er realiseret, og at den samlede bebyggelsesmæssige indvirkning derfor er væsentligt mindre end oprindeligt planlagt.\nI lokalplan 06-04 er der lagt særligt vægt på at kunstmuseets omfang og udtryk skal svare til det oprindelige vinderprojekt. Hvis der dispenseres fra lokalplanen kan dette f.eks. ske på vilkår vedrørende byggeriets omfang eller udformning, herunder arkitektonisk tilpasning.\nSelvom tilbygningen skiller sig ud fra den oprindelige arkitektur, så er de foreslåede byggematerialer holdt i hvidt og gråt, omtrentligt svarende til det oprindelige byggeri.\nHvis den protestskrivelse der blev fremsendt fra 5 arkitekter blev fulgt, skulle projektet helt afvises, bl.a. med henvisning til den påbyggede mellembygning med panoramavinduer i glas.\nDet kan godt vurderes, at den valgte tilbygning afviger fra den oprindelige arkitektur, speciel i overgangen mellem den nye tilbygning og det oprindelige byggeri, hvor mellembygningen beskrives med meget store vinduesarealer.\nHvis man skal imødekomme den kritik, der er fremkommet, kunne man f.eks. forestille sig at adgangen til den nye bygning blev tilpasset bedre. Dette kunne f.eks. ske ved at lægge adgangen helt ned i niveau med mellemste tilbygningsetage. Tilbygningen kunne på den måde markere sig mere som et selvstændigt, men materialemæssigt tilpasset element – ved siden af og med en vis afstand til det oprindelige byggeri, der ikke slører den oprindelige arkitektur.\nMen der kunne sikkert også overvejes helt andre arkitektoniske løsninger, og der er mulighed for, at der kan ske en arkitektonisk bearbejdning i den videre projektering af byggeriet, inden der ansøges om byggetilladelse.\nEn yderligere tilpasning af byggeriet kunne være en fordel, men det anbefales ikke at der stilles konkrete krav om ændringer set i forhold til lokalplanen, fordi byggeriet er søgt tilpasset med hensyn til farve og proportioner, svarende til lokalplanens formelle krav.\nHvis projektet alligevel ændres, vil det ikke nødvendigvis medføre en fornyet dispensationsbehandling – så længe projektet ikke afviger væsentligt fra det fremsendte forslag.\nDet anbefales derfor at der meddeles dispensation til en udvidelse, svarende til det ansøgte.\nAnsøgning og beskrivelse fra kustmuseet (DOCX)\nProjektmateriale vedr. udbygning (PDF)\nAfgørelse fra Naturstyrelsen (PDF)\nAfgørelse vedr. skovbyggelinje (DOC)\nUdtalelse fra Kulturmiljørådet (DOC)\nÅbent brev til Regionskommunen (DOC)\n9 Retningslinjer for opsætning af solceller\nDet kan have afgørende betydning for en bygningens arkitektur, påvirke landskabet samt have en betydning for naboer når der ansøges om etablering af solceller på bygninger eller i terræn. Der hvor opsætningen kræver tilladelse eller dispensation, bliver de vurderet i hvert enkelt tilfælde. I sagsfremstillingen er det beskrevet, hvordan anlæggene behandles. Der er behov for at vedtage nogle supplerende retningslinjer, som er nævnt til sidst.\nat retningslinjer for opsætning af solceller vedtages.\nTeknik- & Miljøudvalget d. 10. april 2012:\nNår man ønsker at opsætte solceller/fangere på en bygning eller som fritstående anlæg, skal man altid undersøge om det kræver en tilladelse. Det kan kræve en byggetilladelse, en landzonetilladelse eller en dispensation fra en lokalplan eller fra Naturbeskyttelsesloven. Hver gang der skal gives tilladelse eller dispenseres kræver det en vurdering og derfor er der for nogle af områderne brug for retningslinjer. Ved større markanlæg skal der udarbejdes en lokalplan.\nDette dagsordenspunkt beskriver kun opsætning af solceller i forhold til planloven, dvs. de ejendomme der er omfattet af en lokalplan eller er beliggende i landzone. Dog er ejendomme der er omfattet af bevarende lokalplaner ikke medtaget her, da de behandles under et særskilt dagsordenspunkt.\nSolceller fremstilles i dag i flere former og typer der varierer mht. ydelseseffekt, refleksion, monteringsmetoder og farve.\nI vurderingen af solcelleanlæg oplever Teknik & Miljø ofte at der opstår problemer, f.eks. når et anlæg kan påvirke naboer med refleksioner. Hvis et solcellepanel medfører refleksgener kan det f.eks. forventes, at en klagebehandling i Natur og Miljøklagenævnet medfører krav om at anlægges tages ned igen. Resultatet er f.eks. at ansøgeren afkræves særlig dokumentation for, at et anlæg ikke medfører refleksgener for naboer. Alternativt kunne der stilles krav om, at anvende et solcelleanlæg der er antirefleksbehandlet. Det er dyrere, men det er også et mere energieffektivt anlæg. Der efterlyses derfor principielle retningslinjer til afgørelse af disse sager.\nTil orientering vedlægges en artikel der belyser forskellige forhold vedr. solcelleanlæg som bilag.\nTilladelse eller dispensation i lokalplanområder iht. Planloven\nHvis en ejendom er omfattet af en lokalplan eller byplanvedtægt skal man sikre sig at opsætningen er i overensstemmelse med denne ellers skal der ansøges om dispensation. Bestemmelser i lokalplaner kan f.eks. være krav om røde tage eller at tagmaterialer ikke må være reflekterende.\nEn konkret ansøgning vurderes i hvert enkelt tilfælde i forhold til lokalplanens hensigter, områdets nuværende karakter og arkitektur og evt. gene for naboer. Dispensation skal behandles i overensstemmelse med planlovens §19-20(med naboorientering).\nVed dispensation kan der f.eks. stilles krav om refleksdæmpede paneler og lignende planlægningsmæssige begrundede vilkår, f.eks. for at reducere mulighederne for evt. nabokonflikter vedr. refleksioner.\nTilladelse i landzone iht. Planloven\nAnsøgninger om landzonetilladelse til solcelleanlæg skal ligesom andre anlæg i det åbne land behandles på baggrund af en konkret vurdering af de stedlige forhold ud fra de hensyn, landzonebestemmelserne skal varetage.\nVed opstilling af solcelleanlæg er det især landskabelige hensyn, naturbeskyttelsesmæssige hensyn, kulturhistoriske hensyn samt hensyn til nabobeboelser.\nVed vurderingen skal der ske en afvejning af regionskommunens overordnede vision om, at Bornholm skal være selvforsynende med vedvarende energi, samtidig med at der skal værnes om Bornholms unikke og mangfoldige landskaber, naturområder og kulturmiljøer.\nNedenstående forslag til retningslinjer bygger på de ansøgninger, der indtil nu er modtaget om opstilling af solcelleanlæg i landzone. De største anlæg har været de anlæg, hvor solcellepladen følger solen ved at dreje fra øst til vest i løbet af dagen. Disse solcelleplader har en bredde på 8 m og en højde på 5 m. Ud fra dette og hensynet til landskabet m.m. foreslås der en maksimal højde over terræn på 6 m (inkl. fundament), og et maksimalt fladeareal på normalt 50 m².\nSolcelleanlæg på bygninger kræver ikke landzonetilladelse, hvis de er integreret i bebyggelsen, dvs. ligger fladt langs tagflader eller facader.\nHvis anlægget afviger væsentligt fra tagfladen eller facaden, kan det kræve landzonetilladelse (sidestilles med en tilbygning til bebyggelsen).\nFritstående solcelleanlæg i landzone kræver derimod altid en landzonetilladelse, da det er et teknisk anlæg.\n1. Ved en dispensation/tilladelse til opsætning af solcelleanlæg stilles der krav om refleksdæmpede solcellepaneler. Alternativt skal ansøger dokumentere at anlægget ikke medfører refleksgener i forhold til naboerne. Hvis der ikke vurderes at være risiko for gener for naboer og trafik (f.eks. ved store afstande til naboer og offentlig vej), kan kravet dog fraviges.\nFritstående anlæg i landzone\nDer kan normalt gives landzonetilladelse til et fritstående anlæg, hvis følgende forhold er opfyldt:\n1. Anlægget skal opstilles i umiddelbar tilknytning til eksisterende bebyggelse (normalt højst 20-30 m fra bebyggelsen), således at anlægget sammen med ejendommens bebyggelse opfattes som en samlet enhed i landskabet.\n2. Anlæggets totalhøjde over terræn må højst være 6 m.\n3. Anlæggets fladeareal må normalt højst være 50 m² (svarende til det bygningsareal, der kan opføres uden landzonetilladelse). Hvis anlæggets totalhøjde er væsentligt lavere end 6 m, og der ikke er væsentlige hensyn til landskab eller naboer, der taler imod, kan der tillades et større fladeareal.\nArtikel: Solceller er blevet en god forretning (PDF)\n10 Udtalelse vedrørende klage over tilladelse til omklædningsskur ved Østvej syd for Tejn Havn.\nTeknik & Miljø har den 12. januar 2012 meddelt landzonetilladelse til at opføre et skur til omklædning for badende ved Østvej syd for Tejn Havn. Ansøgeren er bestyrelsen for Tejn Borgerforening. Skuret opføres på et kommunalt ejet areal.\nEn nabo har klaget over afgørelsen til Natur- og Miljøklagenævnet.\nTeknik- og Miljøudvalget skal herefter sende en udtalelse vedrørende klagen til Natur- og Miljøklagenævnet, der er klagemyndighed for landzoneafgørelsen.\nat der sendes bemærkninger til Natur- og Miljøklagenævnet som vedlagte udkast til brev.\nDer er modtaget følgende klage:\n1. Ejeren af Sdr. Strandvej 21, Tejn, 3770 Allinge.\nEjeren af Sdr. Strandvej 21 mener at ingen af de badende vil anvende skuret med den ansøgte placering. Efter klagers opfattelse ønsker de badende et mere simpelt skur i umiddelbar nærhed af badestedet.\nKlager mener derfor ikke, at der er behov for dette skur, og han fremhæver bl.a., at der ikke bades fra dette sted om vinteren.\nKlager mener at projektet er meningsløst og skæmmende for den smukke natur.\nI vedlagte udkast til brev er klagen kommenteret. Det fremhæves bl.a., at Tejn Borgerforenings bestyrelse har meddelt, at det er en enig bestyrelse, der står bag ansøgningen, og at der efter bestyrelsens opfattelse er behov for dette omklædningsskur både for beboerne i Tejn og for gæster/turister.\nI vedlagte udkast til brev henvises der endvidere til landzonetilladelsen, hvor det er vurderet, at det ansøgte er i overensstemmelse med kommuneplanens retningslinjer for rekreative områder og friluftsliv, at placeringen tager hensyn til de landskabelige forhold, samt at bygningen i øvrigt er beskeden og tilpasset området. Skuret er 6 m2 og ca. 3 m højt. Det opføres med træbeklædning.\nKlagepunkterne fremgik i øvrigt også af de bemærkninger, som regionskommunen modtog i naboorienteringen forud for afgørelsen.\nRegionskommunen har således allerede forholdt sig til disse bemærkninger, før der blev givet tilladelse, og det foreslås derfor, at der henvises til vurderingen i den givne tilladelse.\nPå denne baggrund foreslås det i udkastet til brev, at man meddeler Natur- og Miljøklagenævnet, at den meddelte landzonetilladelse fastholdes.\nLandzonetilladelse af 12. januar 2012 (DOC)\nTegninger af omklædningsskuret (PDF)\nOversigtskort over placering (PDF)\nKlage af 12. februar 2012 (PDF)\nUdkast til brev til Natur- og Miljøklagenævnet (DOC)\n11 Udtalelse vedrørende klage over tilladelse til et helårshus ved Bagå, Muleby.\nTeknik & Miljø har den 9. februar 2012 givet landzonetilladelse til at udstykke en grund samt opføre et nyt helårshus ved Bagå, Muleby.\nEn række naboer har klaget over afgørelsen til Natur- og Miljøklagenævnet.\nLandzonetilladelsen er givet efter en ny bestemmelse i planloven. Efter denne bestemmelse skal der gives landzonetilladelse til nye helårshuse i umiddelbar tilknytning til landsbyer eller anden tilsvarende, sammenhængende bebyggelse. Tilladelsen skal dog ikke gives, hvis væsentlige hensyn til landskab, natur, miljø, planlægning eller naboer afgørende taler imod.\nEt helårshus opført efter denne bestemmelse må ikke senere ændres til et fritidshus.\nTeknik & Miljø har vurderet, at opførelse af et nyt helårshus i forlængelse af bebyggelsen ved vejen Bagå ved Muleby er omfattet af denne bestemmelse.\nFormålet med bestemmelsen (som er en væsentlig lempelse af hidtidig praksis) er, at det skal være lettere at få tilladelse til at bygge nye helårshuse i landzone.\nBestemmelsen gælder kun for kommuner i yderområder og ikke brofaste øer, herunder Bornholm.\nHuset der ansøges om er et lavt nulenergihus (højde ca. 3,5 m). Huset er på ca. 152 m2 og fremtræder med græsbeklædte skråninger på de 3 sider. Huset vil nærmest fremtræde som en græsbeklædt skanse, hvor sydsiden består af et stort vinduesparti.\n2. Ejerne af Bagå 10, 3790 Hasle.\nKlagerne oplyser, at klagen indsendes på vegne af lodsejere på vejen Bagå.\nKlagerne mener ikke at den nye bestemmelse i planloven kan bruges her, idet området ved Bagå ikke er en sammenhængende bebyggelse. Der er efter deres opfattelse heller ikke nogen umiddelbar tilknytning til Muleby.\nKlagerne henviser bl.a. til gældende praksis i Natur- og Miljøklagenævnet, hvorefter der ikke kan bygges udenfor landsbyer eller udenfor byzonegrænsen.\nKlagerne mener endvidere ikke, at der kan dispenseres fra skovbyggelinjen, idet man herved tilsidesætter væsentlige naturhensyn.\nI vedlagte udkast til brev er klagen kommenteret. Det fremhæves bl.a., at lovgivningen netop er ændret for at muliggøre nye helårshuse i umiddelbar tilknytning til landsbyer eller anden tilsvarende, sammenhængende bebyggelse. Der kan derfor ikke henvises til hidtidig praksis.\nI brevet fastholdes at ansøgningen er omfattet af den nye bestemmelse i planloven, og at der ikke er væsentlige hensyn til landskab, natur, miljø, planlægning eller naboer, der afgørende taler imod en tilladelse.\nI brevet fremhæves det afslutningsvis, at ansøgningen er i overensstemmelse med de overordnede visioner om, at Bornholm skal være et attraktivt bosætningssted med et mangfoldigt bolig- og serviceudbud, herunder brug af alternative boligformer og lavenergibyggeri.\nEt nulenergihus som det ansøgte er endvidere i overensstemmelse med visionen om en grøn bæredygtig ø.\nAnsøgning om landzonetilladelse (PDF)\nLandzonetilladelse af 9. februar 2012 (DOC)\nKlage af 27. februar 2012 (PDF)\n132 Forslag til arkitekturpolitik\nMed vedtagelse af den Regionale udviklingsplan 2008 ”Visioner om det gode liv på Bornholm” ønskede kommunalbestyrelsen, at øen skulle tilføres nye boligformer og ny arkitektur gennem udarbejdelsen af en arkitekturpolitik. En følgegruppe, nedsat af Regionskommunen i 2009, har udarbejdet et inspirationsoplæg til arkitekturpolitik for Bornholm, som blev overrakt til formanden for Teknik og Miljøudvalget ved et offentligt arrangement den 27. oktober 2011. Forslaget til arkitekturpolitik for Bornholms Regionskommune er udarbejdet med udgangspunkt i følgegruppens oplæg.\na) at forslaget til arkitekturpolitik for Bornholm vedtages.\nTeknik- og Miljøudvalget d. 10.januar 2012\nGenoptages på udvalgets møde i marts, idet administrationen fremlægger vurdering af ressourceforbrug og konsekvenser i de enkelte aktiviteter i arkitekturpolitikken.\nat forslaget til arkitekturpolitik for Bornholm vedtages.\nI foråret 2007 blev regeringens arkitekturpolitik offentliggjort under overskriften: "Arkitekturnation Danmark, rammer for liv - rammer for vækst." Samtidig blev kommunerne opfordret til at udarbejde kommunale arkitekturpolitikker. Efter at Bornholms Regions-kommune i samarbejde med Akademisk Arkitektforening havde afholdt et par inspirations-møder, vedtog Teknik- og Miljøudvalget på deres møde den 1. april 2009 at igangsætte arbejdet med at udforme en arkitekturpolitik for Bornholm og dannelsen af en bredt sammensat følgegruppe og en arbejdsgruppe med det formål at udforme forslag til arkitekturpolitisk vision for Bornholms Regionskommune.\nFølgegruppen, som bestod af 15 medlemmer med faglig indsigt i fysisk planlægning og byggeri, udviklingstendenser og -muligheder på Bornholm, holdt deres første møde i august 2009. Formanden for Teknik- og Miljøudvalget har fungeret som formand for følgegruppen. Udover møder og workshops i Følgegruppen er der i samarbejde med Arkitektforeningen afholdt diverse arrangementer til formidling af viden og nye metoder, for at skabe fokus og bevidsthed omkring kvalitet i vores fysiske omgivelser.\nPå vegne af følgegruppen overrakte formanden for Akademisk Arkitektforening på Bornholm følgegruppens inspirationsoplæg til arkitekturpolitik til formanden for Teknik og Miljøudvalget ved et offentligt arrangement på Svankegården den 27. oktober 2011.\nFølgegruppen bestod af repræsentanter for Teknik- og Miljøudvalget, Teknik og Miljø, Akademisk Arkitektforening Bornholm, IDA Bornholms afdeling, Dansk Byggeri Bornholm, Bygningskonstruktørerne, Bygge- og Anlægsklyngen, Bornholms Landbrug, Borgerforeningernes Samvirke, Destination Bornholm, Kulturmiljørådet og Regional udvikling.\nAf oplægget fremgår, at arkitektonisk kvalitet er samlet set en forøgelse af livskvaliteten. Forslaget til arkitekturpolitik omhandler det åbne land, overgangen mellem land og by, byerne og havnene, og kommunens rolle som planlægningsmyndighed og bygherre. For hvert emne opstilles mål og handlinger. Arkitekturpolitikken forventes revideret mindst én gang i en valgperiode.\nVurdering af et eventuelt ressourcebehov\n”KOMMUNEN SOM MYNDIGHED”\nDer er allerede afsat ressourcer til en årlig arkitekturpris. Udviklings- og bevaringsplaner er indarbejdet som en del af Plans arbejdsopgaver.\nHvor mange ressourcer ”konkrete temaer til fremme af kvaliteten af vores fysiske omgivelser” kræver, afhænger af det valgte tema. Hvilket tema, der ønskes behandlet, skal ses i relation til Kommunalbestyrelsens beslutninger og de faktiske ressourcer i Byggeri og Plan.\n”DET ÅBNE LAND”\nAnalyser af landskabs- og naturkvaliteter foregår allerede løbende i forbindelse med sagsbehandlingen i Natur og Miljø.\nFokus på kulturarven er et af de temaer, der ajourføres i forbindelse med den kommende Kommuneplan.\n”OVERGANGEN MELLEM LAND OG BY”\nI forbindelse med Kommuneplan 2013 revideres afsnittet ”Bystruktur og byudvikling”. Der fokuseres på centerstrukturen og de statslige krav om, at der skal foretages en revurdering af kommuneplanens arealudlæg. I denne forbindelse vil byernes afgrænsninger ligeledes blive vurderet.\nDer indarbejdes praksis i den løbende sagsbehandling, således at byrummenes brug og udformning overvejes på tværs af Teknik og Miljøs afdelinger, når der foretages omlægninger/renoveringer.\nDer er allerede igangsat en proces med at åbne op for alternative anvendelser af havnearealer og –bygninger, som ikke længere anvendes til havnerelaterede formål. Ligeledes arbejdes der løbende med udviklingsplaner for de bornholmske havne.\nDet vurderes således, at der ikke vil være behov for at afsætte yderligere ressourcer i forbindelse med vedtagelsen af en arkitekturpolitik, idet de beskrevne handlinger og aktiviteter allerede i dag varetages i forbindelse med den daglige sagsbehandling i Teknik og Miljø.\nForslag til arkitekturpolitik (PDF)\n143 Budgetoverførsler fra 2011 til 2012 på Teknik- og Miljøudvalgets områder\nBudgetoverførsler fra 2011 til 2012 på Teknik- og Miljøudvalgets områder i henhold til de nye overførselsregler. Samlet set har området et underskud på 6,4 mio. kr. som indstilles overført til 2012.\nat det indstilles til Kommunalbestyrelsen, at der overføres -6.443.000 kr. til 2012 som anført i bilag 1 kolonne 6\nPå Teknik og Miljøudvalgets områder udviser driften et samlet underskud på 6,4 mio. kr. på den overførbare bevilling.\nFølgende virksomheder har anmodet om at overføre et større overskud end 5 pct.:\n· RKR Service anmoder om at overføre yderligere 200.000 kr. til start af BRK Ejendomsservice, idet der forventes merudgifter i 2012 til samkøring af lønvilkår og –aftaler.\nFølgende virksomhed har underskud på mere end 2 pct. som overføres til 2012:\n· Teknik og Miljø har et underskud på 6.061.000 kr., som overføres til 2012. Underskuddet i 2011 kan i al væsentlighed henføres til merudgifter til bl.a. snerydning i 2011. I Teknik og Miljø er der truffet beslutning om gennemførsel af besparelser med henblik på at nedbring det merforbrug, der overføres fra 2011 til 2012. Dette arbejde er foreløbig mundet ud i forslag til besparelser på samlet set ca. 5,2 mio. kr.. Forslagene forelægges på Teknik og Miljøudvalgets møde den 10. april 2012.\n· BAT har et underskud på 2.718.000 kr. som overføres til 2012.\nPå Teknik og Miljøudvalgets områder udviser driften et samlet underskud på 6,4 mio. kr. på den overførbare bevilling, fordelt med 2,3 mio. kr. i overskud og 8,8 mio. kr. i underskud.\nDen samlede budgetoverførsel fra 2011 til 2012 udgør 6,4 mio. kr. (bilag 1, kolonne 6), idet RKR Service har anmodet om at hele overskuddet på 1,1 mio. kr. overføres til 2012, Vej og Parks overskud på 1,2 mio. kr. overføres automatisk, mens Teknik og Miljøs samt BATs underskud overføres til virksomhedernes budget 2012.\nBilag 1 TMU - Overførsler fra 2011 til 2012 (PDF)\n154 Regnskab 2011 og tiltag til budgetoverholdelse i 2012\nTeknik- og Miljøudvalget, godkender\nI det foregående punkt på dagsorden blev en anmodning om overførsel af et merforbrug på Teknik- og Forsyningsområdet på i alt ca. 6,4 mio. behandlet. I nærværende punkt beskrives hvor merforbruget er opstået samt tiltag til sikring af overholdelse af budgettet for 2012.\na) Orienteringen om det økonomiske resultat for 2011 for virksomhederne på Teknik- og Forsyningsområdet til efterretning\nb) De beskrevne tiltag til nedbringelse af merforbruget fra 2011 under forudsætning af at dette overføres til 2012 godkendes\nDe oplyste tal skal tages med det forbehold at der kan foretages omposteringer frem til 1. april, der forventes dog ikke at ske ændringer af betydning.\nRegnskab 2011 – Teknik & Miljø\nVed budgetopfølgningen pr. 31. oktober 2011, var forventningen at Teknik- og Forsyningsområdet samlet set ville komme ud af 2011 med et merforbrug på 5,6 mio. Regnskabet for 2011 viser et forventet resultat på kr. 6,4 mio. Det kan således konstateres, at der er sket en forværring af resultatet på 0,8 mio. kr.\nTeknik & Miljøs samlede merforbrug skyldes overskridelser på flere poster, som kort beskrives nedenfor:\nNatur & Miljø kom ud af 2011 med et mindreforbrug på 2,95 mio. kr. Overskuddet skyldes for en stor del engangsindtægter på salg af træ fra skovene, hvor priserne var gunstige.\nDertil kommer, at der som følge af beslutninger om samlet at sikre budgetoverholdelse er sket en nedsættelse af aktivitetsniveauet.\nI forhold til budgetopfølgningen pr. 31. oktober 2011 er der tale om et resultat der er 0,5 mio. dårligere, hvilket skyldes at medfinansieringen til projektet Mulighedernes Land fejlagtigt ikke var indregnet i budgettet.\nVeje & Havne kom ud af 2011 med et merforbrug på 6,7 mio., hvilket er en forværring i fht. forventningen pr. 31. oktober 2011 med 0,9 mio. kr. Den væsentligste årsag til merforbruget – i alt 5,6 mio. kr. - er forbruget til vinterberedskabet de første måneder af 2011. Hertil kommer at havnene havde et merforbrug på 1,6 mio. kr., hvilket bl.a. skyldes manglende lejeindtægter på Tejn havn og færre indtægter end forventet fra fiskerierhvervet. På vejområdet har en opbremsning på belægningsarbejdet tilsvarende reduceret merforbruget med 0,6 mio. kr.\nByggeri & Plan kom ud af 2011 med et beskedent mindreforbrug på 0,06 mio. kr. Dette er dog en forringelse i forhold til forventningen pr. 31. oktober 2011 om en mindreforbrug på 0,7 mio. kr. Dette skyldes bl.a. at der ikke er sket regulering af budgettet som følge af manglende huslejeindtægt, samt at der fortsat er et er et gab, mellem de budgetterede fremskrevne huslejeindtægter og de faktiske huslejeindtægter.\nBeredskabets resultat for 2011 viser et merforbrug på 2,8 mio. kr. Ved budgetopfølgningen pr. 31. oktober 2011 var der forventning om et regnskab på kr. 2,1 mio. Udvalget blev oplyst om at var igangsat en undersøgelse af beredskabets samlede økonomi. Ud fra de foreløbige konklusioner af undersøgelsen kan det konkluderes, at der ikke er sammenhæng mellem aktiviteter og økonomi og at det således ikke er muligt for beredskabet alene at imødekomme merforbruget.\nDer er igangsat flere forskellige tiltag til sikring af at det tildelte budget overholdes. Således er der i beredskabet bl.a. sket en optimering af udkald ved hændelser samt en gennemgang af al materiel med henblik på klarlægning af behovet herfor.\nDerudover vil der fra andre områder i Teknik og Forsyning blive neddroslet aktiviteter og overført ressourcer mhp. at beredskabets økonomi- og aktivitetsniveau samlet set stemmer overens.\nSekretariatet kom ud af 2011 med et overskud på 0,6 mio. kr. Dette skyldes dels besparelse på konto 0,6 (løn udgifter) i forbindelse med personalereduktionen som blev igangsat medio 2011 og dels øgede indtægter i forbindelse med opførelse af støttede boligbyggerier.\nRegnskab 2011 – Bofa, BAT, RKR Service samt Vej & Park Bornholm\nBofa har netop afleveret deres årsregnskab 2011 og har overholdt budgettet.\nRKR Service og Vej & Park Bornholm, er ligesom Bofa, virksomheder uden driftsbudget. De kom ud af 2011 med overskud på hhv. 0,9 og 1,2 mio. kr.\nVej & Park Bornholm fremsender i forbindelse med budgetprocessen en anmodning om anlægsbevilling til reparation og efterisolering af tag på bygningen på Sandemandsvej, som foreslås finansieret med 0,6 mio. kr. af overskuddet.\nBAT kom ud af 2011 med et merforbrug på 2,7 mio. kr. Dette skyldes primært de øgede brændstofpriser, der udgjorde en meromkostning på ca. 1,8 mio. kr. i 2011. Dertil kommer bl.a. udgifter til oprydning efter en olieforurening.\nTiltag til imødekommelse af merforbruget\nI det følgende beskrives tiltag til imødekommelse af merforbruget.\nChefgruppen i Teknik & Miljø har i enighed besluttet at beredskabets merforbrug imødegås således, at beredskabet finder besparelser på 1,0 mio. kr. inden for egen budgetramme, mens den øvrige del af Teknik & Miljø finder yderligere besparelser på indtil videre 1,8 mio. kr. til afhjælpning af beredskabets merforbrug, således at det totale merforbrug i beredskabet på 2,8 mio. kr. dækkes. Når arbejdet med at analysere økonomier er tilendebragt vil sagen bliver genovervejet.\nDer foreslås besparelser på følgende områder:\nStranddrift: Som følge af at der i 2011 blev udført en del nye ramper på standene, forventes det at der i 2012 vil kunne spares 100.000 kr. på området.\nHegn og Hække: Vedligehold af private personers hegn eller hæk mod offentlig vej, kan i hht. hegnslovens bestemmelser forlanges udført af borgeren – dette har dog i mange tilfælde tidligere været gjort af kommunen. Det forventes at der kan spares 50.000 kr. på området.\nAnalyse af svømmebad- og badevandskvalitet: Som følge af nyt udbud i 2011 forventes det at der i 2012 kan spares 50.000 kr. på området.\nØgede indtægter på salg af træ: Med midlertidigt gunstige priser på træ forventes det at være muligt at skabe øget indtægter for 750.000 kr.\nVeje & Havne:\nDer foreslås en besparelse på 5,0 mio. kr. på belægningskontoen samt 0,2 mio. på havnenes fællesomkostninger.\nDet forventes at en optimering af udkald ved hændelser samt en gennemgang af materiel, herunder køretøjer, med henblik på en afdækning af behovet herfor, vil medføre en besparelse på 1 mio. kr.\nDet foreslås at BATs merforbrug på 2,7 mio. kr. finansieres af besparelsen på bus-indkøbet, der i alt udgør 3,7 mio. kr.\nTiltag til nedbringelse af merforbrug\nBesparelse (mio. kr.)\nAnalyse af svømmebad- og badevandskvalitet\nØgede indtægter på salg af træ\nReduktion af belægningskontoen\nSåfremt de foreslåede tiltag til nedbringelse af merforbruget i 2011 godkendes, vil den økonomiske konsekvens blive at der kan skabes balance i budget 2012. Dette vil dog medvirke de i sagsfremstillingen beskrevne forringelser af serviceniveau mm.\n165 Budget 2013 - Teknik og Miljøudvalgets budgetbidrag\nVed Teknik- og Miljøudvalgets møde d. 6. marts 2012, blev udvalget præsenteret for en række emner til drøftelse med henblik på mulig op- eller nedprioritering af budgettet for 2013 samt overslagsårene. Efter en drøftelse af emnerne, besluttede Teknik- og Miljøudvalget at bede administrationen om, til mødet i april, at fremlægge forslag til en reduktion på 5 % af Teknik og Forsynings budget.\nOmrådechefen for Teknik og Forsyning indstiller forslag til en reduktion af aktivitetsniveauet og det tilhørende budget med henblik på beslutning om hvilke forslag der arbejdes videre med i forbindelse med udvalgets budgetbidrag 2013.\nSom opfølgning på Budgetseminar 1 og ØKEs beslutning af 22. februar 2012, blev fagudvalgene bedt om at arbejde videre med budget 2013 samt overslagsårene, indenfor en række fokusområder. Dette medførte, at Teknik- og Miljøudvalget på mødet d. 6. marts 2012 drøftede en række emner. I det følgende er disse emner beskrevet med overskriften (idet der henvises til dagsordenspunktet af 6. marts for uddybende beskrivelse) samt bemærkninger fra administrationen, fremkommet efter mødet.\nVand- og Natura2000 handleplaner\nDet vurderes at der bør afsættes 400.000 kr. til vand- og naturindsatsen i 2013.\nDet vurderes at der bør afsættes 400.000 kr. til udarbejdelse af klimahandleplan samt yderligere 1 mio. kr. til at gennemføre udvalgte klimaforanstaltninger fx på kommunens egne arealer til at sikre egne kommunale bygninger.\nDet vurderes at der bør afsættes 300.000 kr. til at gennemføre jordforureningsindsatsen i 2013.\nDet foreslås at budgettet til fredningserstatninger overføres til den ikke-overføre del af budgettet. Det skal ses i lyset af at der er tale om et område som reelt er ude af kommunens indflydelse, både for så vidt angår antallet og erstatningernes størrelse.\nDigitalisering af byggesagsarkivet kan ske på flere måder: f.eks. kan det samlede byggesagsarkiv scannes efter at klargøring hertil er sket med ekstern assistance. Eksempelvis kan scanningen ske efter egen klargøring – hvilket vil kræve at der afsættes ekstra ressourcer hertil. Hertil kommer udarbejdelse af udbudsmateriale, efterbehandling samt udgifter til hosting og vedligehold af weblager samt hotlinesupport. Det vurderes at den første løsning i alt koster ca. 4,5 mio. kr. mens den anden løsning koster ca. 3 mio. kr.\nØget tilladeligt akseltryk\nDa der ikke kan indføres kørselsrestriktioner på alle de mindre veje, vil det formentlig være nødvendigt at ændre belægningstyper på en væsentlig del af de smalle veje i åbent land. Det skønnes at der skal udlægges ændrede belægninger på ca. 1/3 af de mindre veje i åbent land, i alt ca. 200 km. Dette vil medføre en udgift på ca. 25 mio. kr.\nGrusveje som alternativ til asfalt\nEn nedklassificering af de mindre veje i det åbne land, hvor asfaltveje gøres til grusveje, vil have vidtrækkende konsekvenser for drift, vedligeholdelse af vejene, og dermed også af det oplevede serviceniveau. Hvis der skal alene skal henses til trafiksikkerheden vil der være behov for at vejene tilses – og repareres – jævnligt, da der meget hurtig kan opstå huller i belægningen, specielt efter meget nedbør.\nFor at undgå de værste skader vil det være nødvendigt at der sker en omprofilering af vejene hvor der etableres betydelig mere sidefald for at lede vandet bort fra vejen. Samtidig skal afvandingskonstruktionen gennemgås for at bortlede vandet. Det vil være vanskeligt at udføre snerydning på vejene, specielt fordi temperaturen i den typiske bornholmske vinter ofte varierer fra frost – tø - frost. Det er Teknik & Miljøs vurdering at der ikke vil kunne opnås driftsmæssige besparelser, men måske ligefrem medføre øgede driftsudgifter.\nDet vil heller ikke medføre driftsbesparelser for de mindre væsentlige veje, hvis man nedbringer standarden til et niveau hvor kun skader der er af trafiksikkerhedsmæssig betydning udbedres. Det er typisk at de første mindre skader (slaghuller mv.) der opstår på en vej, vil være skader der kan medføre problemer for trafiksikkerheden. De større strukturelle skader på selve vejkonstruktionen vil opstå på et langt senere tidspunkt.\nOffentlig vej overgår til privat vej\nMed ændringen af Privatvejsloven, der trådte i kraft den 1. januar 2012, er der stillet så store krav til den standard de overdragne kommuneveje skal have inden de overdrages til lodsejerne, at det efter Teknik & Miljøs vurdering vil være urealistisk at overdrage kommunale veje i åbent land til lodsejerne, specielt fordi det netop vil være de dårligst vedligeholdte veje der vil være relevante at nedklassificere til private veje. De eneste veje der kan nedklassificeres til private uden en betydelig renovering af vejene, er de bygader der ligger i afgrænsede beboelseskvarterer i byerne.\nBelysning i byer (LED lamper/optimeret styring)\nKontrakten med Østkraft om drift og vedligeholdelse af vejbelysningsanlægget er en 3-årig kontrakt der udløber ved udgangen af 2012. Det vil formentlig være muligt at indgå en ny kontrakt der også indebærer en kontinuerlig udskiftning af den ældre del af belysningsanlægget, men der vil i givet fald blive stillet krav om at kontrakten skal gælde i en betydelig længere periode (10-20 år).\nOmrådet bør generelt gennemgås mhp. at vurdere hvilke opgaver der vil egne sig til konkurrenceudsættelse.\nVed sammenlægningen af amt og kommuner i 2003 blev det besluttet at indføre en BUM-model der betyder at kommunens entreprenørafdeling – Vej & Park, Bornholm, i princippet skulle hvile i sig selv, og skulle drives efter forretningsmæssige principper, således at man kunne konkurrere på lige vilkår med det private erhvervsliv. Der blev opstillet regler og retningslinjer for hvornår drifts- og anlægsopgaver skulle i udbydes, og her kunne Vej & Park i princippet byde ind på opgaverne på lige vilkår med det private erhvervsliv.\nDer er dog en lang række driftsopgaver der ikke er egnede til udbud (ad hoc-opgaver, mindre driftsopgaver, serviceopgaver og lignende), og disse opgaver bliver i dag udført primært af Vej & Park men også af private entreprenører efter bestilling fra de enkelte driftsområder. Pt. har vejområdet en aftale med Vej & Park om 3 vejservice-kolonner der udfører tilsynsopgaver, mindre driftsopgaver og opgaver i forbindelse med akutte opståede situationer, og som styres direkte af vejdrift.\nFor at afdække om der er økonomiske fordele ved at indføre en sådan model for en langt større del af driftsopgaverne, bør der gennemføres en analyse af problemstillingen. Man kunne forestille sig en mindre entreprenørafdeling under Teknik & Miljø, der udførte alle eller de fleste mindre og ikke udbudsegnede opgaver, medens de fleste andre større drifts- og anlægsopgaver blev udbudt.\nDet vil naturligvis kræve at man definerede hvilke opgaver der var primæropgaver og hvilke der skulle udbydes. Det kunne måske gøres ved at fastlægge en størrelse på den kommunale entreprenørafdeling i overensstemmelse hermed, og så udbyde de resterende opgaver.\nKonsekvenserne – som naturligvis skal undersøges nærmere – vil måske være at driftsarbejderne kunne udføres til kostpris, da der ikke vil være krav om at entreprenørafdelingen skal drives efter forretningsmæssige principper.\nPå vejområdet – belysning af hvor mange opgaver kan lægges ud (konkurrenceudsættelse)\nNæsten hele vejdrifts-området kan i princippet lægges ud til private. I dag udføres driftsarbejderne som bestillingsarbejder eller for de større opgavers vedkommende, efter udbud af både private entreprenører og af Vej & Park.\nI dag er ca. 40 mio. kr. af driftsbudgettet på ca. 63 mio. kr. konkurrenceudsat.\nI flere kommuner har man udbudt alle belægningsarbejder i funktionsudbud i en 15-årig periode, hvor der er stillet krav til de enkelte vejes tilstand i perioden og ved aftalens udløb. Også andre større driftsområder er udbudt, men generelt i lidt kortere perioder.\nDe forhold der i givet fald skal tages højde for er bl.a. konkurrencesituationen og kommunens mulighed for at tilbagetage opgaverne efter kontraktperiodens udløb. Desuden skal man være opmærksom på at man binder sig til et fast beløb i en kortere eller længere periode, hvilket vil medføre mindre muligheder for at ændre prioriteringen af opgaverne.\nSnerydning – kan det gøres bedre og billigere\nDer sker i dag en løbende evaluering af vinterindsatsen, både mellem Vej & Park og Vej internt og med de private aktører. Der afholdes start- og evalueringsmøder med Beredskabet, politiet og med hjemmeplejen for at sikre en optimal indsats i vintertjenesten.\nI vinterregulativet er omfanget af vintertjenesten fastlagt, både med hensyn til snerydning og glatførebekæmpelse. Derudover er der en række faste udgifter til klargøring, materiel og rådighedstillæg til vagtpersonale og øvrige rådighedstillæg til eget og privat mandskab.\nGlatførebekæmpelsen består i dag af en præventiv saltning på det overordnede vejnet og en ad hoc-saltning når der er konstateret glatte veje på de større sekundære veje, fortrinsvis på skoleveje og på bygader. Derudover saltes der på cykelstier i byerne og på større cykelstier i åbent land jf. vinterregulativet. Udgifterne til glatførebekæmpelse er på ca. 4,5 mio. kr., fordelt med ca.2,3 mio. kr. til præventiv saltning, og ca. 2,2 mio. kr. til ad-hoc på det sekundære vejnet og på cykelstier.\nSnerydning udføres i henhold til vinterregulativet. Udgifterne forventes at udgøre ca. 7 mio. kr. på en normal-vinter. De sidste to vintre har været væsentlig dyrere end ved normale vintre.\nFaste udgifter udgør i gennemsnit ca. 3,8 mio. kr., heraf ca. 1,6 mio. kr. til drift, indkøb og vedligeholdelse af materiel og anlæg, ca. 0,7 mio. kr. til opstartsudgifter (snepæle, klargøring af snerydningsmateriel, driftsudgifter til varslingssystemer mv.) og ca. 1,5 mio. kr. til rådighedstillæg mv.\nDrift og vedligehold af de kommunale havne\nDe kommunale havne har i dag et budget der gør det muligt at opretholde den nuværende standard af havneværkerne men hvor der ikke er mulighed for en væsentlig og tiltrængt renovering af disse, endsige at højne standarden af den daglige vedligeholdelse og drift af havnene. Der vil således fortsat være områder på de enkelte havne der ikke har en standard der er i overensstemmelse med ønsket om at have attraktive havnearealer til glæde for de lokale brugere, turister og gæstesejlere.\nI forbindelse med ”forkastningsprojektet” der blev udført samtidig med fjernelsen af Vang pieren, er der dog sket en væsentlig forbedring af sikringen af de ydre havneværker, som på længere sigt vil medføre at der kan ske forbedringer af de indre havneværker.\nI det følgende beskrives forslag til en reduktion på 5% af Teknik og Forsynings budget, svarende til i alt ca. 6,6 mio. kr.\nHåndhævelse af hegnsloves bestemmelser, således at hegn og hække i privat eje, mod offentligt areal vedligeholdes af ejeren.\nBesparelse som følge af udbud\nDrift af Natur og Grønne områder\nEkstensivering af græsslåning på grønne områder. Løbende effektiviseringer og forringelse af serviceniveau og kvalitet\nOffentlige legepladser (OPP)\nSamarbejde med borgergrupper om vedligehold af offentlige legepladser. Reduktion i antallet af legeredskaber.\nOffentlige legepladser (lukning)\nNedlæggelse af sydstien\nFærdslen henvises til stranden, der dog kan være vanskelig passabel ved bl.a. odderne\nOphør af tangrensning\nFjerne skraldestativer på strande\nDer udlægges i højere grad overfladebelægning på bygader (asfalt med nedtromlede skærver)\nForenkling af vejvisning. Der skiltes fortrinsvis til fjernmål og ikke til delmål\nIngen glatførebekæmpelse og snerydning på cykelstier uden for byområderne\nIngen glatførebekæmpelse på sekundære veje. Der saltes kun ved isslag på veje uden for det overordnede vejnet\nForeløbige beregninger viser at det er muligt at hæve byggesagsgebyrerne.\nTotal* (mio kr.)\n* I sammentællingen er medtaget besparelsen ved en lukning af de offentlige legepladser, og dermed ikke medtaget besparelsen ved fortsat at vedligeholde de offentlige legepladser i samarbejde med fx borgerforeningerne.\n176 Gensidig orientering\nTeknik- og Miljøudvalget 10. april 2012:\nIngen sager til orientering\n187 Sager til høring i Ældreråd og Handicapråd\nIngen sager til høring i Ældreråd og Handicapråd


Sikker indkøb | På Tilbud Online\nVores butik er forpligtet til at skabe en sikker online shopping oplevelse. For at sikre din ro i sindet bruger vi avancerede sikkerhedsteknologier, der bruger branchens mest betroede serviceudbydere. Vores medlemslande med paypal og branchens mest betroede kurertjenester, herunder UPS, FedEx og USPS, viser vores engagement i at beskytte vores kunder og vores opretstående forretningsomdømme.\nHver dag testes vores butik for at sikre, at den overholder de strenge standarder for "Norton Secure" Security Scan, som angivet af Norton Secure-mærket, der vises på vores websted. Denne beskyttelsesforanstaltning hjælper med at beskytte dine økonomiske oplysninger mod hackere, adware, spyware, spam og andre ondsindede aktiviteter. Norton multi-trins scanninger udføres af det største online sikkerhedsselskab i verden, hvilket giver et stærkt beskyttelseslag til mere end 250.000 hjemmesider i over 70 lande.\nNår din ordre er behandlet og afsendt, sender vi dig en bekræftelses email om sporingsnumre. Vi bruger branchens mest betroede kurertjenester, herunder UPS, FedEx og USPS, for at sikre, at din pakke leveres hurtigt og sikkert. Vi forsikrer hver pakke for sin fulde købsværdi, indtil modtageren underskriver levering, så du kan nyde fuldstændig ro i sindet under forsendelsen.


Særtilbud til XAL-kunder uden abonnement!\nForfatter NORRIQ · 22. november 2010 · ERP · 2 minutter\nHar jeres virksomhed en eksisterende XAL-licens uden opdateringsabonnement? Så kan I købe en ny Microsoft Dynamics ERP-licens, hvor der modregnes 50% af værdien på jeres eksisterende XAL-licens.\nFra 31. januar 2011 er det som bekendt ikke længere muligt at foretage tilkøb til XAL-licenser. Dette tilbud er derfor særdeles attraktivt i relation til en fremtidig overgang til ét af Microsoft fremtidssikrede ERP-systemer.\nBetingelsen for at gøre brug af dette fordelagtige tilbud er, at der tilkøbes en 3-årig opdateringsaftale til den nye Dynamics ERP-licens. Derudover betinger Microsoft sig også, at man ved køb samtidig lukker for yderligere tilkøb til jeres eksisterende XAL-licens.\nKampagnen er gældende frem til d. 27. december 2010 og kan ikke kombineres med andre rabatformer eller rabataftaler hos Microsoft.\nKontakt NORRIQ for en drøftelse af fordele for netop din virksomhed, samt en beregning af eksakte priser på en ny Dynamics ERP licens, hvor der modregnes 50% af jeres eksisterende XAL-licensværdi.\nXAL Microsoft Dynamics ERP Licens Like


hjemmebryggeren Archives - mc-kirken.dk\nUdstyret til hjemmebryg skal være i orden\nGår du og savner en meningsfuld hobby, hvor du kan udfolde dig kreativt og teknisk, og samtidig komme hurtigt i gang med at opnå brugbare resultater? Så skulle du overveje at indrette et hjemmebryggeri, og tage ølbrygning op som fritidsbeskæftigelse. Det er blevet mere og mere populært at brygge sit eget øl derhjemme – flere og flere har fået øjnene op for fornøjelsen ved at fremstille sit eget, hjemmelavede øl og servere det for vennerne til mande-aftenen, fodboldkampen eller grillfesten. Der er masser af muligheder for anskaffelse af udstyr til hjemmebryggeriet, både i fysiske butikker og på nettet, så hvis du virkelig har mod på at slå dig ned som hobby-brygger, kan du nemt og hurtigt anskaffe dig det relevante materiel og tilbehør, der skal til for at gøre din bryg til en succes.\nDet kan dog godt betale sig at sætte sig grundigt ind i sagerne på forhånd, så man undgår at købe katten i sækken. Udbuddet af butikker og webshops, som tilbyder bryganlæg og andet udstyr er som nævnt stort og omfattende, og selv om de fleste tilbyder prima varer og brygger-udstyr af høj kvalitet, kan der godt være faldgruber i det marked. Det er en god idé at forhøre sig rundt omkring hos andre, som har prøvet at indrette et hjemmebryggeri, og som har erfaringer med at brygge forskellige typer øl på det. Hvis du ikke selv kender nogen, som har prøvet kræfter med hjemmebrygning i fritiden, kan du med fordel kigge på nedenstående link. På denne blog finder du blogindlæg fra folk, som har købt brygge-udstyr, og som gerne giver deres erfaringer videre samt vejledning og gode råd til, hvad du bør anskaffe dig, hvis du ønsker at få succes som hjemmebrygger. På denne blog kan du finde al den information, du har brug for i forbindelse med indkøb af udstyr, anvendelse af dit hjemmebryggeri og selve brygge-processen.\nPå http://xn--lbrygger-44a.dk kan du møde Kim, som i en ekstra udtømmende blogpost giver gode råd til den absolutte nybegynder ud i ølbrygningens ædle kunst – her kan du læse om, hvad et bryganlæg er, og hvorfor det er vigtigt, at du anskaffer dig et godt og solidt et af slagsen. Du kan også læse om Renees’ erfaringer med færdigblandede krydderblandinger versus egne blends – som nybegynder er det for eksempel hensigtsmæssigt at holde sig til de nøje afmålte færdigblandinger, for eksempel all-grain kits, for at sikre, at det færdigbryggede batch bliver en ubetinget succes.


Business Lounge med Jesper Bergstrøm - Styrk din X-factor - Fynsk Erhverv\nBusiness Lounge med Jesper Bergstrøm – Styrk din X-factor\nStyrk din X-factor – skab resultater med non-verbal kommunikation\nPå mindre end 10 sekunder har andre dannet sig et førstehåndsindtryk af dig. Sekunderne kan for dig som erhvervsleder betyde forskellen mellem ja/nej til en handelskontrakt, en samarbejdsaftale eller en ny netværksrelation. Dygtige ledere er bevidste om deres signaler og bruger den non-verbale kommunikation hver dag over for kunder, medarbejdere samt andre ledere og relationer.\nJesper Bergstrøm har specialiseret sig i at styrke ledere, sælgere og rådgiveres gennemslagskraft og derigennem at få mere succes ved bl.a. kundemøder, networking og præsentationer.\nI Business Lougen vil Jesper Bergstrøm instruere dig i, hvordan du med enkle teknikker fremkalder motivation, energi og tillid, hvilket kan bruges i enhver situation – professionelt såvel som personligt. Han demonstrerer også implementeringen af teknikkerne, så du er forberedt til selv at gå i gang. Du får desuden en række værktøjer, som gør dig i stand til at håndtere udfordringer, nedture og stress på en konstruktiv måde.\nHalvanden time med Jesper Bergstrøm kan være den vigtigste investering i dig selv længe. Få viden om, hvordan du styrker dit førstehåndsindtryk og bringer din X-factor i spil, så vejen til gode resultater åbner sig.\nBasis-partnere & ikke-medlemmer: Kr. 200,- inkl. moms.\nPå aftenen serveres en let forplejning\nOdd Fellow Logen Nonnebakken 1, 5000 5000 Odense C


Fibernet skaber samarbejde på kryds og tværs i Egedal | Vores Egedal\nFibernet skaber samarbejde på kryds og tværs i Egedal\nSådan så det ud i Stenløse Kulturhus, da der var informationsmøde om fibernet.\n“I første omgang regnede vi med at vi selv skulle trække ”læsset”, fortæller Klaus K. Jakobsen der er idemand og en af kræfterne bag udvalget i Egedal Rotary klub.\n“Vi har mødt stor opbakning og interesse for projektet, rundt omkring i hele Egedal. Folk har åbnet deres døre for os, og hjulpet så meget de kunne”.\nGik på jagt efter erfaringer med fiber-leverandøren\n“På et tidspunkt blev der stillet spørgsmålstegn ved leverandøren Gigabit, som gerne vil etablere fibernettet i vores område. Vi tog derfor til Ledøje og talte med flere brugere af virksomhedens fibernet – bl.a. Morten Neergaard-Kofod, som er formand for Ledøje Bylaug.\nI Ledøje har de haft fibernet hos Gigabit i 6-7 år. De havde kun ros, både til det daglige og til virksomhedens serviceniveau”.\nDu kan se interview med Morten Neergaard-Kofod her:\nEgedal Rotary Klub som fiber-ambassadører\nKlaus fortæller at Rotary klub Egedal er gået all in i projektet. Der er både lavet hjemmeside for projektet- streamers til bilerne, og trøjer med logo.\n“Vi mener at der skal skabes stort fokus på vores projekt og har lavet en konkurrence, hvor man kan vinde en Sound Box, alt hvad man skal gøre, er at købe en støtte T-shirt, og indsende det bedste feriebillede med T-shirten på”, fortæller Klaus.\nFristen er nu!\nI skrivende stund er fase 1 ved at nå sidste tilmeldingsmulighed. Generelt er der stor tilslutning, men der mangler lige 12 tilmeldinger i et af områderne i Ølstykke.\nDerfor tager fiberambassadørerne rundt i aften i det område og taler med beboerne. Så tæt på målet og så lidt manglende tilmeldinger, vil det være ærgerligt hvis de i det område af Ølstykke ikke får fibernet.\nKlaus og de øvrige fiberambassadører har brug for al den hjælp de kan få:\nSå hvis du har tid og lyst til at hjælpe os, mødes vi på Q8 tanken i dag tirsdag d. 2. juli kl. 17 på Karmstensvej 2A i Ølstykke, hvor vi vil dele folk op i områder for at ringe på døre og få de sidste 12 med.\nOmråde 2+7+8 i Ølstykke er et kæmpe stort område så det vil være rigtigt trist ikke at få dem med i Fase1.\nDu kan læse mere om Egedal Fibernet på hjemmesiden:\nFølg også med i Facebookgruppen: https://www.facebook.com/groups/2151614221756495/


Surbund | LISBETHS HAVEBLOG\nI april viste jeg de smukke blomster på Pieris japonica ‘Katsura’. Dengang i april nævnte jeg den smukke røde farve, som kommer på de nye skud, så dem skal I se i dag. Fotogene blade Jeg nyder bladfarven dagligt i et par måneder og kan ikke lade være at fotografere dem om og om igen. … Læs mere\nKategorier Buske, Farver i haven, Stedsegrønne Tags Fyrstien, Planter i halvskygge, Planter i sol, Surbund 17 kommentarer\nSå har man hørt det med: Havemandens kone har købt et par planter, fordi navnet er sjovt! Hvor useriøs og barnlig kan man blive? Eller smårusten og affældig? Ret meget, åbenbart. Planterne er nu seriøst gode nok, for jeg har i årevis ledt efter noget, der kunne erstatte nogle hostaer i gårdspladsens to store, sorte … Læs mere\nKategorier Farver i haven, Rhododendron Tags Gårdspladsen, Krukker, Planter i halvskygge, Planter i skygge, Surbund 22 kommentarer\nDet er rododendrontid… og som en behagelig afveksling fra tæt, massiv og nærmest monstrøs blomstring er jeg lettere forelsket i en lille krybende rododendron med navnet ‘Camtschaticum’. Den er hverken overdådig, anmassende eller vulgær. Den kravler bare lige så stille hen over jorden med fine blomster på hver sin lille stilk med plads til masser … Læs mere\nKategorier Bunddække, Rhododendron Tags Blomster, Efterårsfarver, Fyrstien, Planter i halvskygge, Surbund 14 kommentarer\nSå går det løs! Det lilla bed eksploderer i farver, der er sat sammen, så det hele brager løs samtidigt, og oplevelsen bliver overvældende og intens som i den skønneste buket. Andre vælger at lade det blomstre lidt over det hele hele tiden, men jeg er vild med farveeksplosioner, hvor et bed tilplantes således, at … Læs mere


Spil Epic Quest online - spille gratis på Game-Game\nSpil Epic Quest\nDen bedste Spil Epic Quest\nEpic Games online søgen indeholdt i sig selv de mest interessante og farverige lande i verden\nSpil Online Alle Spil Epic Quest online\nGame episke quest: Spil et gætteri game\nLogik og opfindsomhed er en hel del spil, og for at fange spillerens opmærksomhed skal udviklere forsøge hårdt at slå konkurrencen. Samtidig bør det sjove ikke være kompliceret, men få dig til at tænke. Ikke dårligt at klare denne opgave med spillet episke quest. En række legetøj bygget på princippet om en quiz, hvor hvert spørgsmål gives flere svar. Du skal bare vælge kun en korrekt, og så videre til slutningen af spilprocessen. I spillets historie diskuterer den episke quest passagen i grupper, og først efter at have afsluttet med en kan du gå videre til en anden. I starten er 2 eller 3 stillinger åbne, resten er under lås og nøgle. Det er nødvendigt at håndtere en af de åbne, da en af låserne åbnes. Der kan være op til seks sådanne overskrifter i forskellige serier, og hver har et andet antal genstande til identifikation. Da legetøjet er designet i forskellige retninger, har spilleren mulighed for at teste og forbedre sin viden på forskellige områder også.\nLogoer af virksomheder\nHvad er der i dit billede?\nLad os se, hvad de episke questspil har forberedt, og hvad vil de tilfredsstille dem. I Quiz Epic: Biler skal anerkendes blandt de mange muligheder for bilmærket. Enhver, der anser sig for at støbe jernheste, vil kunne kontrollere, hvor dybt hans viden er. Måske blandt mulighederne er der dem, der vil være en opdagelse for dig. Prøv at gætte alle bilens dragter på de præsenterede logoer. Nu åbner du versionen af spillet Epic Quest Flag Trivia, som genkender alle flag, korrekt svar på hvilket land de tilhører. Sikkert du blev undervist i skolen, så opgaven må ikke medføre særlige vanskeligheder. Hvis dette emne endnu ikke er bestået, er det okay også. I quizet kan du nemt huske denne lektion og være forberedt på skole. Dette er en stor chance for at få en high score for de rigtige svar på et emne, som læreren kun vil begynde at fortælle. Som allerede nævnt skal du først vælge en gruppe, og her er de opdelt af kontinenter og dele af verden:\nIgen skal du finde ud af landet, mens du spiller den episke quest Country by Picture, men nu fra billederne. Hvert billede viser noget, der er et genkendeligt symbol på landet, dets hovedattraktion. For eksempel genkender alle Frankrig kun ved at kigge på Eiffeltårnet. I Quiz Epic: Comic Book til at spille, vil fans af tegneserier elske det, da det foreslås at genkende populære tegneserier skurke som en opgave. Blandt dem er Loki, Joker, Mandarin, Doctor Doom og andre antiheldere. Men åbner Quiz Epic: Logoer, se logoer fra forskellige virksomheder. Mange af dem er velkendte selv til børn:\nSom du kan se, er ikke alt så vanskeligt som det ser ud til i begyndelsen. Vælg din fritid for din fritid, og start legetøjet en efter en. Gætsprocessen er ret hurtig, og du vil sandsynligvis ikke stoppe quizzen, før du har gennemgået alle mulighederne. Der er ingen tabere her, fordi ideen er for at få ny viden og konsolidere de modtagne. Hvis du går gennem niveauerne flere gange, vil dette være en fantastisk måde at huske alle landene og deres flag på. Det er bedre at lære at forstå biler eller lære nogle nye tegneserier. For at være spændende behøver spillet ikke være dynamisk og støjende. Det er netop tilfældet, når du får mere glæde og tænker over de rigtige svar.


En revolution i den danske food industry | CSR.dk\nMatt Orlando er stifteren bag restaurant Amass på Refshaløen.\nI det seneste blogindæg på Ternede Fortællinger kan du læse om vores besøg hos Amass restaurant, hvor vi fik en god snak med stifteren Matt Orlando. Her får du et uddrag.\nDu kan læse hele interviewet på Ternede Fortællinger\nLæs hele interviewet med Matt Orlando på Ternede Fortællinger, og hvordan ansvarligheden breder sig ud i alle hjørner af restauranten – fra råvarerne og behandlingen af disse til kokkejakkerne, som er fra DFD upcy.\nTags: De Forenede Dampvaskerier A/S, Ansvarlighed, Stop madspild, Upcycling


Royal Casino Århus - Det eneste landbaserede casino i København!\n/ Anmeldelse af Royal Casino Århus\nAnmeldelse af Royal Casino Århus\nRoyal Casino i Århus er uden tivl Danmarks flotteste casino, med et altid professionalt personale, som også altid er behjælpsomme. Vi har haft mange fantastiske nætter på Royal Casin i Århus!\nMandag 15:00 - 02:00\nSøndag 15:00 - 02:00\nTelefon: +45 86 19 21 22\nRoyal Casino er en del af hotel Royal, som har en lille parkering ude foran åbningen, det er dog anbefalet at man vælger at parkere i en af de nærliggende parkeringskældre, hvis man skal holde der længe. Hvis vi kender os selv ret her hos Casinobutler, så kommer vi i hvert fald altid til at blive holdende et godt stykke tid!\nRoyal Casino ligger yderst centralt i århus centrum, og det er derfor nemt at komme dertil med bus eller tog. Det er bare at finde en rejseplan der passer.\nMed Royal Casinos majestætiske charme og fantastisk flotte udsmykning, så føler man sig næsten altid “under dressed”, men det skal ikke betyde, at man ikke bliver taget imod med åbne hænder, så længe man holder sig indenfor “pænt tøj” dvs. Så længe man ikke tropper op med joggingtøj, klipklapper, undertrøje, træningstøj, læderveste osv. Så kan man altså godt komme ind. Når vi besøger Royal Casino er det faktisk som regel i en pæn skjorte og et par pæne bukser, men man kan jo selv vurdere, hvad der bringer mest held! Det er heller ikke tilladt at have hat eller solbriller på derinde.\nRoyal Casino er et delikat lille casino med flot udsmykning og en lang bar. Entré koster 20-70 kr. Og der er masser spilleautomater, roulette, blackjack og poker borde, så der er altså rig mulighed for at spille lige hvad man lyster.\nEr du pokerspiller er der rig mulighed for at udfolde dig på Royal Casino. Der er daglige cash games i spil som Omaha, Texas Hold’em og 7-card Stud, samt diverse pokerturneringer. Undersøg deres hjemmeside for at se hvilke turneringer der er, inden du tager afsted.\nEr du interesseret i et lækkert måltid, og måske endda bor på hotel royal så kan vi anbefale også at besøge deres in-house restaurant.\nBedste nærliggende hoteller\nDa Royal Casino er en del af Hotel Royal, så er det selvfølgelig oplagt at vælge Hotel Royal, som i øvrigt er et formidabelt og stilfuldt hotel. Er det ikke noget, så kan vi også anbefale Hotel Atlantic, som også ligger i gåafstand fra casinoet.\nBedste nærliggende restauranter\nDa Royal Casino ligger så centralt i Århus gader, er der altså et utal af spisemuligheder. Selvfølgelig er in-house restauranten den oplagte mulighed, men er man interesseret i andre muligheder, så er der masser af muligheder i nærheden.\nEr man interesseret it arbejde for Royal Casino, så er der altid mulighed for at sende en uopfordret ansøgning. Om man ønsker job som dealer, rengøring, garderobe, bartender eller lignende, så kan det selvfølgelig altid være, at det er lige præcis dig de går og mangler, der er jo ikke noget federe end at arbejde med casino er der?


Hvordan bliver jeg en Communications Manager? - Zajacperrone.com\nHvordan bliver jeg en Communications Manager?\nDu kan blive en kommunikationschef gennem en kombination af undervisning på et relateret område og ca. fem år eller mere erfaring med at arbejde i en markedsføringstilladelse eller kommunikationsafdeling. Titlen har et omfang af ansvar og lønskala, der afhænger af den underliggende ansættelsesforhold. En kommunikation manager i et virksomhedsmiljø er et medlem af et hold inden for en struktureret markedsføring eller kommunikationsafdeling. I andre sammenhænge, manager titel tyder ansvaret for alle kommunikationsfunktioner med minimal ekstra bemanding.\nEn kommunikation manager er typisk en mid-niveau generalist med erfaring i de fleste af de store funktionelle områder, der definerer virksomhedens kommunikation. Dette omfatter færdigheder i intern og ekstern korrespondance, offentlige og medierelationer, reklame, event og produktsupport, messaging, nye medier, og sociale netværk. Du har brug for en bachelorgrad i kommunikation eller en større, som typisk er forbundet med området, såsom journalistik, engelsk, public relations, eller markedsføring, der skal i betragtning til stillingen. Nogle arbejdsgivere foretrækker en kandidatgrad, især i virksomhedernes indstillinger.\nAntallet af års erfaring, du bliver nødt til at blive en kommunikationschef afhænger af arbejdsgiveren. Mange arbejdsgivere forventer, at du har fem år eller mere erfaring som kommunikation eller marketing assistent med stigende ansvar. Nogle arbejdsgivere ser primært på dygtighed og vil erstatte specifikke færdigheder til mange års erfaring. For eksempel kan en virksomhed på udkig efter en kommunikationschef for at køre sit omfattende online community måske foretrække en person med en færdighed hjælp internetapplikationer og sociale netværk i løbet af en person med flere år tilbragt perfektionere traditionelle kommunikationsevner.\nDer er to funktionelle veje til at blive en kommunikationschef. Den traditionelle vej er i en corporate marketing eller kommunikationsafdeling. Hvis stillingen rapporterer til chefen for markedsføring, vil de primære ansvarsområder kredser reklame, branding, og produktsupport. Hvis stillingen rapporterer til chefen for kommunikation, er det typisk fokuserer på en specialitet, som forvaltningen medierelationer.\nDen anden vej til at blive en kommunikationschef er at tage en position i en ikke-traditionel miljø, såsom en lille virksomhed, en nonprofit, eller en politisk kampagne. Disse typer af arbejdsgivere ofte behandler en meddelelse manager som en generalist. Manager, og måske en assistent, typisk omfatte hele kommunikationsmedarbejdere. Håndtering i dette tilfælde betyder, at du vil ende med at gøre noget, der skal gøres, der vedrører området. Omvendt kan en lille virksomhed leje det, den kalder en meddelelse til håndtering en uundværlig område af kommunikation, såsom dens online tilstedeværelse, uden at kunne tillade sig omfattende kommunikation ledelse.\nEn kommunikationschef for en nonprofit kan prøve at direkte donor eller frivillige til sin organisations hjemmeside.\nEn kommunikation leder skal være dygtige med intern og ekstern korrespondance, offentlige og medierelationer, reklame, event og produktsupport, messaging, og sociale netværk.\nKommunikation ledere bør være bekendt med en række sociale netværk platforme.\nHvordan bliver jeg en Kitchen Manager?\nHvordan bliver jeg en Product Manager?\nHvordan bliver jeg en Relationship Manager?\nHvordan bliver jeg en Distribution Manager?\nHvordan bliver jeg en Community College Professor?\nHvordan bliver jeg en Studio Manager?\nHvordan bliver jeg en Procurement Manager?\nHvordan bliver jeg en Category Manager?\nHvordan bliver jeg en Landskab Manager?\nHvad er de forskellige typer af marketing bannere?\nHvad er de forskellige typer af percussion grupper?\nHvordan kan jeg undgå dårlig personlig hygiejne?\nHvad er et depositum Note?\nOvervågning CPU-brug med Windows Vistas Jobliste\nHvad er Doll Making?\nNemme måder at skære kalorier for sundere kost\nBlokering Udstyr til strikning eller hækling\nHvordan at fremme dit produkt på YouTube