Gyngen – AArhus Pilot\nForside » café » Gyngen\nI en baggård til Mejlgade 53 finder du Gyngen – en café, restaurant, og spillested i et hyggeligt hus fra 1860.\nGyngen er et kultursted af ældre dato, da det startede tilbage i 1987.\nGyngen er ikke bare et vidunderligt sted, der tager imod alle med åbne arme. Foreningen Kulturgyngen, er en socialøkonomisk virksomhed i Aarhus, der tilbyder Vejlednings- og opkvalificeringsforløb.\nNøgleordene i Kulturgyngens arbejde er: helhed, anerkendelse, og inklusion – en cocktail der er brugbart for ethvert samfund, så allerede hér scorer Kulturgyngen høje points hos mig.\nMed årene er Gyngen blevet rigtig fint og kørestolstilgængeligt. For at finde elevatoren, må du ind først ind i den første baggård, hvor du kommer til hovedindgangen med trappen op, dernæst går du videre til næste baggård, hvor Musikcaféen lå i gamle dage.\n(Musikcaféen har skiftet navn til Radar, og ligger nu ved Godsbanen. Istedet finder du Tape, der er en forholdsvis nyt spillested.)\nGyngen har siden dets begyndelse, ligget mit hjerte nært. Det har i hvert fald aldrig været kedeligt, at komme på Gyngen. Det alsidige publikum, og skæve eksistenser trives side om side, og gør dette vidunderlige sted, til noget ganske særligt.\nMaden, musikken, roen og larmen\nMaden er måske ikke hipt, eller raffinerede gastronomiske overvejelser, men det er som regel tilberedt af friske økologiske råvarer, der er tænkt på bæredygtighed, og alt er lavet fra bunden. Du vil finde et skønt udbud af skønne kød-, fiske- og vegetarretter.\nGyngen er rustik med en afslappet atmosfære, der er roligt i dagtimerne, og et godt sted at tage et hvil fra byens ellers pulserende liv.\nTil gengæld er der sjældent ro om aftenen. Der er ofte mange mennesker at finde i restauranten, og efter 21, er der flere gange om ugen musik eller andre kulturelle arrangementer.\nSom allerede nævnt, er der fine forhold for kørestolsbrugere, som nyeste tiltag (som har eksisteret i nogle år!), er der kommet et fint handicaptoilet. Der er elevator, og ok plads at komme mellem bordene.\nI forhold til støjgener, anbefaler jeg absolut formiddag og eftermiddag. Aftenerne kan blive larmende, hvis der er mange gæster, og helt forfærdeligt, hvis der er optræden.\n📌 Mejlgade 53, 8000 Aarhus C.


9/16 t slot klemme kit\nSpansk online casino spil udvikler Triple Cherry har meddelt, at undertegnelsen af en aftale, der er at se sin komplette portefølje af høj kvalitet, video slots integreret på iGaming domæne på SekaBet.kom.\nValencia-hovedkvarter innovator anvendes et officielt tirsdag den pressemeddelelse, der blev offentliggjort af European Gaming Medier og Arrangementer for detaljer, at den nye aftale vil tillade spillere på SekaBet.com at nyde adgang til den fulde vifte af tolv video slots, herunder den populære Monstre Frygt Kugler, Starfall Mission og Carnaval do Rio fremskridt astuce roulette casino rouge noir. Seneste forening: Juan Antonio Galindo, Chief Executive Officer for Tredobbelt Kirsebær, anvendes den korte tryk slip for at afsløre, at denne alliance følger i sidste måned rentegning af lignende aftaler med iGaming teknologi-løsninger virksomheden BetConstruct samt online casinoer på BetMotion.com og BigBola.kom. Læs en erklæring fra Galindo.. waveguide hulrum bakket slot antenne.\n"Vi er meget tilfredse med dette samarbejde. Det arbejde, som teamet på SekaBet.com har været meget effektivt og hurtigt på alle tidspunkter waveguide fed slot array antenne.\nVi er glade for at have en plads i denne store casino, og vi håber at fortsætte med at arbejde sammen i lang tid." Operatøren optimisme: For hans del, og Andreas Zimmermann fra SekaBet.com erklæret, at han er "meget glad" om evnen til at tilføje video slots fra den Tredobbelte Kirsebær til hans domæne er allerede stort udbud waveguide slot array antenne design. Den administrerende udtalt, at han er visse spillere på hans site vil vælge at nyde disse spil i forhold til andre, som de kommer komplet med detaljeret grafik og animationer, samt avanceret matematik og god musik. Zimmerman erklæring læse.. 90 dages forlovede poker dæk.\n"Triple Cherry har været fantastisk at arbejde sammen med hele integrationsprocessen, og vi håber, at nyde et langt og succesfuldt forhold, som vi udvikle vores virksomheder sammen." 9/16 t slot klemme kit.


Hvordan man kan lindre ubehagelig kløe med allergier hos et barn - hvilke lægemidler og folkemedicin bruges derhjemme? - Klinikker 2022\nKløe er det mest almindelige symptom på en allergisk reaktion. Det er ikke en separat patologi, men det forårsager alvorligt ubehag for mennesker. Det manifesterer sig på grund af irritation af nerverne på overfladen af huden. Langvarig badning, lav luftfugtighed i rummet eller stramt syntetisk tøj - alle disse faktorer kan øge kløen og forsinke processen med at genoprette huden. Derfor er det bedre at straks fjerne et sådant ubehageligt allergisymptom. I denne artikel vil vi se på, hvilke midler der kan bruges til hurtigt at lindre kløe fra allergier derhjemme, og hvordan man fremskynder processen med at genoprette huden eller slimhinden.\nEn af de mest almindelige allergener, især blandt kvinder, er kosmetik. I nogle tilfælde shampoo, geler, sæbe, smykker eller smykker. Allergisk kløe i huden hos mænd kan være forårsaget af alkohol, stress, stofskifteforstyrrelser eller lidelser i indre systemer (organer).\ni området med øjets slimoverflade (allergi over for kosmetik, støv, kæledyrshår, linser).\nDet er nødvendigt at lindre kløe med allergier, så snart tegn på hudirritation begynder at dukke op. Dette hjælper med at forhindre yderligere udslæt og forhindrer indtrængning af infektiøse patogener gennem mikrosprækkene, der dannes, når de kløende områder kæmpes kraftigt..\nså kan sodavand bruges til at reducere irritation. Det er nødvendigt at fugte en vatrondel (tampon) i den og behandle huden med den;\nIkke-hormonelle lægemidler har minimale bivirkninger, derfor er de tilladt til recept i barndommen og under graviditeten. Med en mild form for allergi ledsaget af kløe og irritation i huden tilrådes det at bruge netop sådanne lægemidler. Lad os overveje de mest effektive.\nyderligere effekt: svag antiserotonin- og antibradiuinin-virkning;\nanvendelsesfunktioner: Påfør gelen i små mængder på irriterede hudområder 2-4 gange om dagen.\nHormonale midler garanterer et hurtigt og synligt resultat, hvilket eliminerer alle tegn på en allergisk reaktion, men samtidig absorberes de aktivt i blodplasmaet og kan have en systemisk effekt på kroppen. Derfor kan de ikke bruges uden samtykke fra en læge..\nyderligere effekt: anti-kløe og anti-inflammatorisk egenskab;\nOvervej de mest effektive folkemusikopskrifter til at bekæmpe kløe derhjemme.\nrå kartofler. Hvis din hud klør efter et insektbid, skal du bruge rå kartoffelgrød. Riv grøntsagen og påfør blandingen på de kløende områder;\nsodavand og æblecidereddike. En opløsning af bagepulver og æblecidereddike hjælper med at klare mild kløe. Bland disse ingredienser, blød en vatpind i opløsningen og påfør på kløende hud.\nSeparat er det værd at tale om effektive bade med medicinske urter.\nDet er muligt at tage bad med urter i alle aldre, derfor bruges denne metode oftest til at eliminere kløe hos et barn. Du kan bruge samlingerne af forskellige planter:\nLæg 3 store skeer af en af de ovennævnte urter i en termokande. Du kan også blande dem i lige store mængder..\nDet er værd at bemærke, at bouillon fremstillet i en termokande også kan bruges til kompresser. Sug en steril klud godt i blød i en urteløsning, og hold den på det kløende område i huden.\nAllergisk kløe er almindelig. Det kan manifestere sig som lokaliseret i visse områder af huden og spredes over hele overfladen af kroppen. Det vigtigste er ikke at starte situationen og starte behandlingen ved hjælp af folkemedicin eller færdige salver og cremer. Ved at vælge den rigtige kontrolmetode kan du hurtigt fjerne kløe og irritation.!\nAllergi er ikke en sygdom. Dette er kroppens immunsystems reaktion på forskellige eksterne stimuli, der normalt er uskadelige for mennesker.


Symbicort Forte Turbuhaler AstraZeneca A/S inhalationspulver 9+320 mikrog/dosis\nSymbicort® Forte Turbuhaler® 320 mikrogram/9 mikrogram/dosis inhalationspulver\nLægen har ordineret Symbicort Forte Turbuhaler til dig personligt. Lad derfor være med at give lægemidlet til andre. Det kan være skadeligt for andre, selvom de har de samme symptomer, som du har.\nSymbicort Forte Turbuhaler er en inhalator , der anvendes til behandling af astma hos voksne og unge i alderen 12-17 år. Den bruges også til behandling af symptomer på kronisk obstruktiv lungesygdom (KOL) til voksne fra 18 år og derover. Den indeholder to forskellige lægemidler: budesonid og formoterolfumaratdihydrat.\nBudesonid tilhører den gruppe lægemidler, som kaldes "kortikosteroider". Det virker ved, at det dæmper og forebygger den betændelseslignende tilstand, som er i lungerne.\nFormoterolfumaratdihydrat tilhører den gruppe lægemidler, som kaldes "langtidsvirkende beta2- adrenoceptoragonister" eller "bronkodilatatorer". Det virker ved, at det får de små muskler i luftvejene til at slappe af. Derved får du lettere ved at trække vejret.\nhvis du er allergisk over for budesonid, formoterol eller et af de øvrige indholdsstoffer i Symbicort Forte Turbuhaler (angivet i punkt 6), hvilket er lactose (som indeholder små mængder af mælkeproteiner).\nBrug af andre lægemidler sammen med Symbicort Forte Turbuhaler\nLægemidler som kaldes proteasehæmmere (f.eks. ritonavir) til behandling af hiv-infektion.\nHvis du er gravid eller planlægger at blive gravid, skal du spørge din læge til råds, før du tager Symbicort Forte Turbuhaler.\nHvis du ammer, skal du spørge din læge til råds, før du bruger Symbicort Forte Turbuhaler.\nSymbicort Forte Turbuhaler påvirker ikke eller i ubetydelig grad evnen til at føre motorkøretøj eller betjene maskiner.\nDet er vigtigt at bruge Symbicort Forte Turbuhaler hver dag, også selvom du ikke har nogen astma- eller KOL-symptomer.\nBrug din separate inhalator med anfaldsmedicin til behandling af astmasymptomer, når de opstår. Du bør altid have din inhalator med anfaldsmedicin på dig, så du kan bruge den, når du får behov for det. Anvend ikke Symbicort Forte Turbuhaler til at behandle astmasymptomerne - anvend din inhalator med anfaldsmedicin.\nDin Symbicort Forte Turbuhaler inhalator er nu klargjort og parat til brug.\nHold ikke om mundstykket, når du klargør din Symbicort Forte Turbuhaler inhalator. Drej bundstykket én gang frem og tilbage (det er underordnet, om der drejes til højre eller til venstre først).\nDu vil høre en klikkende lyd. Det gør ingen forskel, om klikket kommer, når du drejer bundstykket til højre eller til venstre. Din Symbicort Forte Turbuhaler inhalator er nu klar til brug. Klargør kun din Symbicort Forte Turbuhaler inhalator, når du har brug for den.\nForsøg ikke at fjerne eller vride mundstykket. Det er fastgjort til din Symbicort Forte Turbuhaler inhalator, og må ikke tages af. Anvend ikke din Symbicort Forte Turbuhaler inhalator, hvis den er beskadiget, eller hvis mundstykket er faldet af.\nFor de sidste 10 doser er baggrunden i dosisindikatorens vindue rød. Når mærket "0", på den røde baggrund, har nået midten af dosisindikatorens område, skal du tage en ny Symbicort Forte Turbuhaler inhalator i brug.\nHvis du har taget for meget Symbicort Forte Turbuhaler\nKontakt lægen, skadestuen eller apoteket, hvis du har taget mere af Symbicort Forte Turbuhaler, end der står i denne information, eller mere end lægen har foreskrevet (og du føler dig utilpas).\nHvis du har glemt at tage Symbicort Forte Turbuhaler\nBrug ikke lægemidlet efter den udløbsdato, der står på æsken eller på inhalatorens etiket efter EXP. Udløbsdatoen er den sidste dag i den nævnte måned.\nSpørg apotekspersonalet, hvordan du skal bortskaffe lægemiddelrester. Af hensyn til miljøet må du ikke smide rester i afløbet, toilettet eller skraldespanden.\nSymbicort Forte Turbuhaler indeholder\nAktive stoffer: budesonid og formoterolfumaratdihydrat. Hver inhaleret dosis indeholder 320 mikrogram budesonid og 9 mikrogram formoterolfumaratdihydrat.\nSymbicort Forte Turbuhaler er tilgængelig i pakninger a 1, 2, 3, 10 eller 18 inhalatorer a 60 doser.\nIkke alle pakninger er tilgængelig i alle lande.\nAstraZeneca A/S, World Trade Center Ballerup, Borupvang 3, 2750 Ballerup, Danmark\nSymbicort Turbuhaler, 320 μg/9 μg\nSymbicort Turbuhaler forte.320 μg/9 μg/inhalation


Elever fra modtageklasser scorer høje karakterer – Pingvinnyt.dk\nJack, Matteusz og John er ekstra glade for tiden. De har rundet folkeskolen af med flotte karakterer trods sproglige udfordringer.\nJack, Matteusz og John har klaret sig rigtig godt til afgangseksamen på Østervangskolen i Hadsten.\nDet er sin sag at flytte til et andet land og lære landets sprog, kultur, traditioner og historie at kende. Og samtidig at skulle gå til eksamen i det nye land.\nFor tre år siden kom Jack Trouma fra Syren til Danmark. Matteusz Precht kom fra Polen og John Bosco fra Rwanda. De lærte hinanden at kende i modtageklassen på Østervangskolen i Hadsten, hvor Mina Alang er lærer og koordinator. Hun har fulgt dem i alle årene og været med til at give dem intensiv sproglig hjælp i de første to år, hvor de var i modtageklassen.\n– Eleverne har gennem deres tid i modtageklassen fået en gradvis tilvænning af dansk skolekultur, hvor tilegnelsen af de forskellige læreprocesser skal ses i lyset af de rammer og betingelser, som eleverne har fået stillet til rådighed. Det er essentielt, at elever med to sprog får mulighed for at bygge bro mellem de erfaringer, de selv kommer med og indsigt i den nye kultur og det nye sprog, de skal lære at navigere rundt i, forklarer Mina Alang.\nI modtageklassen har eleverne haft mulighed for at deltage i de almene klasser, hvor de både har fået indsigt i det faglige niveau og på samme tid dannet nye relationer til de danske elever.\n– Man kan med andre ord sige, at eleverne får tid og mulighed for at kunne definere sig selv både fagligt og socialt i de nye rammer, som de på et senere tidspunkt skal lære at indgå i, siger Mina Alang.\nErfaringerne med at bruge modtageklasser er gode, og det viser sig, at eleverne klarer sig bedre fagligt, hvis de kommer i en modtageklasse, end hvis de blev sat ind i en almindelig klasse.\n– Det kan være vanskeligt for en ny elev, som endnu ikke mestrer sproget, at blive placeret i en almen klasse og forvente, at de lærer skolesproget med tiden. Det ligger naturligt for en ny elev at forsøge sig bedst muligt i det nære hverdagssprog, da det er her, de i første omgang opnår et vist niveau for social anerkendelse. Det er derfor helt centralt at udvikle hverdagssproget, så eleven kan trække paralleller fra det nære hverdagssprog til det mere abstrakte skolesprog, og at eleven får hjælp til det. Det handler ikke om, at det ikke er vigtigt at kunne sige ”Hej! Jeg hedder Ali. Jeg kommer fra Syrien”. Det vigtige er, at eleven i modtageklassen får kompetencer til at lære det sprog, der egner sig bedst til den situation, de befinder sig i. På den måde kan man sige, at der er et højt fokus på at udvikle på elevernes handlemuligheder i modtageklassen. Det viser sig også at give gevinst i både inklusionsprocessen og integrationsprocessen, lyder det fra Mina Alang.\nMina Alang er stolt af de tre elever, der blandt andet har hevet 10 og 12’taller hjem i dansk, matematik og naturfag.\n– Eleverne har arbejdet benhårdt for at lære dansk, og de vidste godt, hvad der blev forventet af dem gennem deres tid på Østervangskolen. De konkurrerer lidt med hinanden og stiller høje krav til sig selv. De har valgt at fortsætte i 10. klasse, fordi de gerne vil blive endnu bedre til dansk. Der er ingen tvivl om, at det øger deres motivation for mere uddannelse, at det er gået dem så gået ved 9. klasses afgangseksamen, siger Mina Alang.\nI modtageklasserne på Østervangskolen i Hadsten går der elever fra hele Favrskov Kommune. Klasserne er for 7.-9. klasse, og eleverne må maksimalt gå i klassen i to år. Derefter skal de sluses ind i en almindelig klasse. Favrskov Kommune har ikke modtageklasser for de yngre årgange.


Tech-tirsdag: 3 topseje dimser for hørehæmmede og døve – LOUD.land\nDer udvikles hele tiden nye teknologiske virkemidler, der gør livet lettere for alle, men langt fra alle er noget, døve og hørehæmmede kan få gavn af. Her er tre cool fiduser, som kunne være fede at eje for dem med en hørenedsættelse.\nBillede taget fra wikimedia commons\n1. Intelligente handsker\nTo driftige (og geniale!) fyre, Thomas Pryor og Navd Azodi fra USA har opfundet et sæt handsker, der oversætter amerikansk tegnsprog til tale – simultant. Pæære-nemt. Når man har knækket koden bag det danske talesprog – som trods alt skulle være en af verdens mest svære talesprog at tilegne sig.\nHvordan teknikken fungerer i praksis: Handskerne registrerer diverse håndbevægelser. Dataen sendes via Bluetooth til et computerprogram, som Thomas Pryor har udviklet. Programmet oversætter så gestusserne til tale. Vupti. Hvad er endnu mere interessant er, at fyrene også er ved at udvikle en app til smarttelefonen, så du ikke skal slæbe rundt på en bærbar for at kunne få oversat dine tegn til tale.\nKøb nu – eller senere: Det er stadig på udvikler-niveau, så hold øjnene – og hænderne – åbne, for når handskerne engang rammer markedet, vil mange sikkert gerne hapse et par til eget forbrug.\nBilleder lånt fra yankodesigns\n2. Aria armbånd\nMary Wilson fra USA (igen) har opfundet et armbånd, der gør døve og hørehæmmede opmærksom på, hvad der sker rundt omkring dem – fx når en ambulance nærmer sig, mens du krydser en fodgængerfelt med næsen begravet i mobilen. Eller når telefonen/dørklokken ringer. Så slipper du for de uskønne blinklys, som det kommunale serviceorgan ikke har formået at forskønne – eller forbedre – væsentligt i løbet af de sidste 30 år, de har eksisteret.\nHvordan teknikken fungerer i praksis: Armbåndet har kontaktflader af gummi, som vibrerer ganske let, så snart den identificerer en lyd rundt omkring dig, så du bliver opmærksom på, at der sker noget.\nKøb nu – eller senere: Den findes kun som en prototype, men hvis du er heldig, kan du måske finde et eksemplar via AbleData.\n3. Babelfisk briller\nDet her bliver et sikkert hit, hvis den bliver masseproduceret – og det lykkes at få knækket koden bag autogenererede oversættelser, som tit ender helt ude i hampen. Brillerne oversætter nemlig tale til skrift – simultant. Næsten som den her opfindelse, LOUD omtalte for et par uger siden, dog med det plus, at det også kan bruges ude i den virkelige verden og ikke kun i teatret. Og så har brillerne en dansk bagmand: Mads Hindhede.\nHvordan teknikken fungerer i praksis: På siderne af brillerne sidder der et par mikrofoner, som opfanger tale og filtrerer alle baggrundsstøjen fra. Derefter overfører en chip teksten til videosignaler, mens to mikroprojektorer viser teksten på indersiden af brilleglasset, der består af to lag.\nKøb nu – eller senere: Brillerne er stadig under udvikling, og kan derfor ikke købes – endnu i hvert fald.


Du er her: Holbæk By Skole / Afdelinger / Orø Skole\nAfdelingen på Orø har i dag ca. 42 børn fra 0. klasse – 6. klasse. Der er desuden en SFO samt et børnehus. Skole, SFO og børnehus udgør tilsammen en enhedsinstitution med fælles ledelse.\nVi har selvfølgelig de samme udfordringer som andre steder, og læringsmæssigt byder den geografiske ø-placering med få børn både på store fordele og små ulemper, men med en lav klassekvotient får børnene stærke forudsætninger for social og akademisk succes. Vore elever klarer sig godt i deres videre liv på fastlandet.\nBygaden 50, Orø\nHolbæk By Skole - Orø Skole


Kapitlet om tv er struktureret på følgende måde:\nPræsentation af hovedresultaterne med oversigtsgrafikker med kort ledsagende tekst.\n• Tv-husstande og tv-sening i Danmark\nBeskriver hvor mange tv-apparater de danske husstande har, hvor mange kanaler husstandene kan modtage, hvor lang tid vi ser traditionelt tv, hvor ofte vi streamer og ser tv på internettet og hvilke de mest sete kanaler er.\n• Public service-tv og ikke-public service-tv i Danmark\nPublic service-tv og ikke-public service-tv’s andel af tv-seningen, udvikling over tid og i forskellige målgrupper. Public-service-share fordelt på kanaler og public service-share i nordiske lande. Sening af de regionale TV 2-stationers hovedudsendelse kl. 19.30 i TV 2’s sendeflade.\n• Brug af resultater\nKapitlet om tv er som udgangspunkt baseret på den officielle, brancheanerkendte måling af tv-seningen i Danmark – Gallup/TV-Meter (inklusive Annual Survey-resultater). Dertil kommer tal fra Danmarks Statistiks registre. Der henvises til metodeafsnittet i slutningen af dette kapitel for en nærmere beskrivelse af metoderne.\nGallup/TV-Meter har frem til december 2013 alene målt den traditionelle sening af lineært (flow-)tv i Danmark. Fra og med 1. december 2013 er måling af tv-sening på computere (PC og MAC) inkluderet i målingen men vises ikke separat. Dette betyder, at kapitlet om tv, der omfatter årene 1992-2015, i perioden 1992-2013 ikke indeholder resultater for sening af tv på andre platforme og hos nye on-demand-udbydere og streamingtjenester som f.eks. YouTube, Netflix og HBO Nordic, men fra og med 2014 inkluderer sening på computere. Der inkluderes dog kun sening på computere i op til cirka en uge efter udsendelsen i tv, og sening på streamingtjenesterne er fortsat ikke omfattet af TV-Meter-målingerne.\nTraditionel tv-sening, som er den sening, vi hovedsageligt beskæftiger os med i dette kapitel på baggrund af målingerne i Gallup/TV-Meter, omfatter således broadcasternes programmer men ikke streamingtjenester som f.eks. Netflix, HBO eller Youtube.\nPå grund af en stigning i andelen af husstande, der ikke har noget tv-apparat, har TNS Gallup i samarbejde med tv-stationerne per 30. marts 2015 nedjusteret TV-Metermålingens univers, således at Danmarks Statistiks befolkningstal, der danner grundlag for beregningen af TV-Metermålingens univers, korrigeres med information om andel af husstande med et eller flere tv. Derfor er Danmarks Statistiks befolkningstal per 1. januar 2015 for personer på 3 år og derover på 5.452.000 i TV-Metermålingens univers nedjusteret til 5.229.000 personer.\nEffekten af denne justering er primært, at antallet af seere i tusinder vil falde, hvilket f.eks. kan ses i Gallups ugentlige pressemeddelelser med seertal.\nNår man ser på udviklingen i det traditionelle tv-forbrug fra 2014 til 2015, er der ved første øjekast umiddelbart tale om stor stabilitet:\nI 2014 så danskerne (i alderen fra 3 år og ældre) i gennemsnit traditionelt tv 173 minutter om dagen og i 2015 172 minutter om dagen – et fald på blot ét minut.\nSet i forhold til 2010, som er det år, hvor der med 201 dagligt sete minutter er blevet set allermest tv i Danmark, er der tale om et fald på 29 minutter i den daglige tv-sening.\nDen andel (share), henholdsvis public service-tv og ikke-public service-tv udgør af danskernes traditionelle tv-sening, ligger også på et relativt stabilt niveau:\nPublic service havde i 2014 en share på 57,9 % og i 2015 på 58,4 %, mens ikke-public service-tv fastholdt en share på 38,6 %. Public service-tv udgør altså fortsat den største del af danskernes tv-sening.\nVil man have en idé om den udvikling, der kan være på vej for det traditionelle tv-medie et stykke ud i fremtiden, er det relevant at se på udviklingen i udvalgte aldersgrupper fremfor i befolkningen generelt. Ved at gøre det, afdækkes nogle meget markante forskelle i udviklingen i den traditionelle tv-sening:\nFra 2014 til 2015 faldt de 12-18-åriges daglige tv-sening med 12 minutter, mens den i aldersgruppen 71 år og ældre steg med 10 minutter.\nFra 2010 til 2015, er der tale om en ganske markant udvikling: De 12-18-åriges daglige tv-sening er faldet med 71 minutter, svarende til et fald på mere end 52 %, mens de 71+-åriges daglige sening er faldet med 9 minutter eller 3,1 %. I aldersgruppen 55-70 år er der derimod tale om en stigning i den daglige seertid på 7 minutter fra 2010 til 2015 (+3 %).\nFor de 12-18-årige er der på visse tidspunkter af eftermiddagen tale om et fald på op mod 70 % i hvor mange i aldersgruppen, der ser traditionelt tv.\nSammenligner man, hvor stor en andel af 12-18-årige, der i 2010 så traditionelt tv enten alene eller sammen med andre, med de tilsvarende tal for 2015, kan man se, at en større andel af aldersgruppens traditionelle tv-sening i 2015 er foregået sammen med andre end i 2010.\nEn del af den alenesening (dvs. hvor man ikke ser tv sammen med andre), der i 2010 fandt sted på traditionelt flow-tv, kan i 2015 være overgået til at være alenestreaming fra diverse streamingtjenester f.eks. Netflix og YouTube, på enten smartphone eller tablet, der ikke fanges i TV-Metermålingerne.\nDe 12-18-åriges traditionelle tv-sening er altså faldet kraftigt fra 2010 til 2015, men når de i 2015 har set traditionelt tv, har det i højere grad end i 2010 været en social ting – noget man gør sammen med andre.\nDen stigning, der de seneste år har været i andelen af husstande, der ikke har noget tv-apparat i husstanden, er fortsat i 2015:\nI 2014 havde 6,3 % af husstandene ikke noget tv-apparat. I 2015 var dette tal steget til 8,1 % af husstandene, der ikke havde noget tv-apparat.\nDertil kommer, at der igen i 2015 har været en stigning i husstandenes besiddelse af apparater, der kan ses audiovisuelt indhold på:\n77 % af husstandene har i 2015 en smartphone (73 % i 2014) og 50 % en tablet eller minicomputer (45 % i 2014). 85 % har en bærbar pc/lap top (86 % i 2014).\nAndelen af husstande med adgang til den helt store kanalpakke med flere end 50 kanaler ser nu også ud til at vise en faldende tendens, mens andelen af husstande med adgang til 31-50 kanaler har været faldende siden 2009.\nStreaming af både film, serier eller tv-programmer samt musik fortsætter med at vokse i stort set alle aldersgrupper:\n48,4 % af de 16-89-årige danskere har i 2015 streamet film, serier eller tv-programmer inden for de seneste tre måneder, hvilket er en stigning fra 45,4 % i 2014.\nAndelen, der har streamet musik, er steget fra 43,5 % i 2014 til 51,8 % i 2015.\nI forhold til filmstreaming har der været fremgang i alle aldersgrupper på nær de 16-24-årige, hvor der har været tilbagegang fra 82,9 % til 79 %. De 16-24-årige er dog fortsat den aldersgruppe, der har den største andel, der har streamet inden for de sidste tre måneder. Den største fremgang ses i aldersgruppen 35-44 år, hvor 62,2 % har streamet i 2015 mod 55,8 % i 2014.\nI forhold til streaming af musik er der fremgang i alle aldersgrupper. Den største stigning er sket i aldersgruppen 35-44 år, hvor 53,5 % svarede at have streamet i 2014, mens det i 2015 er 67,6 %. De 16-24-årige har med 83,4 % den største andel, der har streamet musik i 2015. Der er dog tale om en relativt beskeden fremgang fra 80,3 % i 2014.\n4 Tv-husstande og tv-sening i Danmark\nKapitlet om tv er som udgangspunkt baseret på den officielle, brancheanerkendte måling af tv-seningen i Danmark – Gallup/TV-Meter (inklusive Annual Survey-resultater). Dertil kommer tal fra Danmarks Statistiks registre.\n4.1 Tv-husstande i Danmark\nDer er fra slutningen af 2014 til slutningen af 2015 sket en stigning i andelen af husstande, der slet ikke har noget tv-apparat (fra 6,3 % til 8,1 % af husstandene). Selvom andelen af husstande, der ikke har noget tv-apparat i husstanden, fortsat er relativt lav, er der tale om en stort set konstant stigende andel siden 2008, hvor 2,1 % af husstandene ikke havde noget tv-apparat jf. Figur 1 nedenfor.\nFigur 1: Antal tv-apparater i de danske husstande i 2001-2015 – fordeling af husstandene i %\nUdviklingen ser altså ud til for alvor at have taget fart de seneste par år, hvilket også kan ses af Tabel 1 nedenfor. Her er resultaterne for, hvor mange tv-apparater husstandene har, blevet indekseret med 2001 sat som indeks 100. Her kan det ses, at husstande uden tv-apparater er steget fra indeks 78 i 2008 til indeks 305 i 2015.\nTabel 1: Indekserede tal – udviklingen i antal tv-apparater i de danske husstande 2001-2015. 2001 Basisår – Indeks 100\nSer man som i Figur 2 nedenfor imidlertid på familiernes besiddelse af andre apparater end det traditionelle tv-apparat, der kan ses tv på, har der fra 2013 til 2015 været relativt store stigninger for især smartphone (steget fra 63 % til 77 % af husstandene), tablet pc, mini computer (fra 33 % til 50 %), mens der er stagnation eller tilbagegang for bærbar computer, lap-top og stationær computer.\nDette er igen en understregning af, at medieforbruget er blevet mere og mere mobilt. Der er derudover fra 2013 til 2015 sket en stigning fra 24 % til 40 % i andelen af husstande, der har smart-tv (Kilde: Danmarks Statistiks opgørelse af Familiernes besiddelse af elektronik i hjemmet efter forbrugsart og tid, VARFORBR).\nFigur 2: Familiernes besiddelse af elektronik i hjemmet efter forbrugsart og tid (% af familierne), 2013-2015. Apparater, der kan ses tv/video på/ved hjælp af\nFigur 3 til Figur 8 nedenfor viser karakteristika for husstande med forskellige antal tv-apparater eller ingen tv-apparater i husstanden i forhold til adgang til internettet hjemme, boligtype, ejerform af boligen, husstandsindkomst, husstandsstørrelse og livscyklus. Det er værd at bemærke, at der for husstande, der ikke har noget tv-apparat, er sket en stigning i andelen, der har adgang til internet hjemme fra 76,6 % i 2014 til 81,4 % i 2015. Der er således en større andel af de, der ikke har et traditionelt tv-apparat, der principielt har mulighed for at se tv via internettet på andre typer af apparater. Omvendt er det også i denne gruppe, der findes den største andel, der ikke har adgang til internettet, så det er også i denne gruppe, man finder personer, der helt har fravalgt tv og internet-medier.\nFigur 3: Andel af husstandene i % med [antal] tv-apparater der har adgang til internet\nFigur 4: Andel af husstandene i % med [antal] tv-apparater fordelt på boligtyper\nFigur 5: Andel af husstandene i % med [antal] tv-apparater fordelt efter ejerform af bolig\nFigur 6: Andel af husstandene i % med [antal] tv-apparater fordelt efter husstandsindkomst\nFigur 7: Andel af husstandene i % med [antal] tv-apparater fordelt på husstandsstørrelse\nFigur 8: Andel af husstandene i % med [antal] tv-apparater fordelt på livscyklus\n4.2 Antal tv-kanaler, der kan modtages i de danske husstande\nEn stor del af de danske husstande kunne også i 2015 modtage et ganske betragteligt antal tv-kanaler, men der er dog fra 2014 til 2015 sket et fald i andelen af husstande, der har de helt store kanalpakker – især blandt dem med mere end 50 kanaler. Denne andel er faldet fra 23,8 % af husstandene i 2014 til 20,6 % i 2015. Den stigning, der skete fra 2013 (hvor andelen var 21,7 %) til 2014, er dermed forsvundet. Andelene af husstande, der kan modtage et mindre antal kanaler, er da også steget, så tendensen i retning af mindre kabelpakker og ”cable-shaving” i de danske husstande kan genfindes i udviklingen fra 2014 til 2015.\nFigur 9: Antal kanaler, der kan modtages i husstanden 2014-2015 – fordeling af husstande i %\nSes på udviklingen fra starten af 2008 til slutningen af 2015 ligger andelen af husstande, der kan modtage mere end 50 kanaler, dog fortsat langt over niveauet i 2008. Dette skal også ses i lyset af, at udbuddet af kanaler i perioden generelt er steget (bl.a. er DR steget fra at have 2 til 6 kanaler i perioden). I Figur 10 nedenfor er resultaterne for antallet af tv-kanaler, der kan ses i husstanden, indekseret med uge 1-13 2008 sat til indeks 100. Her kan man se, hvor markant udviklingen har været for en række af kanal-pakkestørrelserne – ikke mindst for de allerstørste pakker på mere end 50 kanaler, der dog har haft et knæk nedad i 2015.\nFigur 10: Indekserede tal over antal kanaler, der kan modtages i de danske husstande i perioden 2008-2015 2008 uge 1-13 = Indeks 100\nDer henvises til kapitlet ”Branche og forbrug” for en samlet gennemgang af husstandenes forbrug på medierelaterede poster og udviklingen heri.\nMed hensyn til tv-sening på andre platforme henvises til kapitlet ”Internetbrug og enheder”, hvor tv-sening på internettet behandles.\n4.3 Danskernes tv-sening: Seertid for traditionelt tv, streaming og tv på internettet\nI 2015 så danskerne i gennemsnit traditionelt fjernsyn 2 timer og 52 minutter dagligt. Dette er et fald på blot et enkelt minut i forhold til 2014 og cirka en halv time (29 minutter) i forhold til 2010, som er det år, hvor der siden 1992 er set mest tv (3 timer og 21 minutter om dagen). Der er dog fortsat tale om et meget højt niveau af tv-sening, og vi skal tilbage til 2008 for at finde lavere niveauer af sening (167 minutter dagligt).\nDet er ikke muligt at udtale sig kategorisk om, hvorvidt der er tale om et reelt fald i tv-seningen, eller om tv-seningen er skiftet over til andre platforme. En del af seningen kan være flyttet over på andre platforme, især for de yngre aldersgrupper, men forbruget på disse andre platforme er endnu ikke dokumenteret på samme måde, som den traditionelle tv-sening er. Dette afsnit vedrører hovedsageligt den sening, der bliver målt i Gallup/TV-Meter, og her er registreret et fald. Først fra 1. december 2013 er sening på desktop i en vis udstrækning inkluderet i målingen, mens sening på tablets og smartphones endnu ikke er inkluderet.\nDer er dog nedenfor i dette kapitel samt i kapitlet om ”Internetbrug og enheder” også oplysninger om, hvor ofte husstandene ser tv på internettet, og hvor stor en andel af befolkningen, der benytter streamingtjenester.\nEt opmærksomhedspunkt i forbindelse med tv-seningen kunne også være, hvilken status den traditionelle tv-sening på tv-apparatet har nu i forhold til tidligere. Der er givetvis i en del tilfælde enten en smartphone eller en tablet – eller begge dele – der samtidig med tv-seningen konkurrerer om opmærksomheden hos mediebrugerne.\nFigur 11: Gennemsnitlig daglig sening af traditionelt tv i minutter fra 1992-2015 - Alle\nDer er en tydelig sammenhæng mellem tv-sening og alder. Jo ældre man er, jo længere tid ser man traditionelt tv dagligt. Traditionel tv-sening, som er den sening, vi hovedsageligt beskæftiger os med i dette kapitel på baggrund af målingerne i Gallup/TV-Meter, omfatter broadcasternes programmer men ikke streamingtjenester som f.eks. Netflix, HBO eller Youtube.\nDe 3-11 årige så i 2015 i gennemsnit 81 minutter traditionelt tv om dagen, mens danskere i alderen 71 år og ældre så 278 minutter traditionelt tv om dagen. Den aldersgruppe, der ser allermindst traditionelt tv, er de 12-18-årige, der i 2015 i gennemsnit så fjernsyn 65 minutter om dagen.\nFigur 12: Gennemsnitlig daglig sening af traditionelt tv i minutter i 2015 og alder\nForskellen i aldersgruppernes daglige tidsforbrug på traditionel tv-sening er blevet væsentlig mere udtalt de senere år, hvilket kan være med til at illustrere den udvikling, tv-mediet undergår i disse år. Som det fremgår af Figur 13 nedenfor, er de 12-18-åriges daglige sening af traditionelt tv faldet med 71 minutter siden 2010 (svarende til et fald på 52,2 %), der var det år, hvor vi siden 1992 har set allermest fjernsyn. For de 19-34-årige er faldet i samme periode på 51 minutter dagligt, mens faldet for både de 3-11-årige og 35-54-årige er 39 minutter dagligt. For aldersgruppen fra 71 år og ældre er der et mindre fald på 9 minutter dagligt, mens der for de 55-70-årige som eneste aldersgruppe er tale om en lille stigning på 7 minutter dagligt. Tallene i Figur 13 nedenfor understreger således dels, at medievanerne er i en rivende udvikling dels, at de forskellige aldersgruppers medievaner tilsyneladende udvikler sig meget forskelligt.\nDette bliver også understreget af udviklingen i den traditionelle tv-senings dækning – udtrykt ved nøgletallet Reach – hos henholdsvis de 12-18-årige og aldersgruppen 71 år og ældre (enten opgjort som daglig dækning: Average Reach (AvRch%) – eller ugentlig dækning: Average Weekly Reach (AvWkRch%)). Mens den daglige dækning i den ældste aldersgruppe i hele perioden 2000-2015 har ligget mellem ca. 84 % og ca. 88 % (84,6 % i 2015), har udviklingen for de 12-18-årige været anderledes. I perioden 2000-2010 lå den daglige dækning mellem ca. 54 % og 60 %, men fra 2010 og frem er der sket et større fald, så den daglige dækning i 2015 kun var 37,2 %.\nI forhold til den ugentlige dækning har den ældste aldersgruppe haft en dækning på mellem ca. 95 % og ca. 98 % (96,6 % i 2015) fra 2000-2010. Hos de 12-18-årige lå den ugentlige dækning mellem ca. 82 % og knap 90 % frem til 2011, men er siden da faldet og er i 2015 75 %. Faldet på ugentlig basis hos de 12-18-årige er altså ikke helt så kraftigt som det er på daglig basis. De 12-18-årige ser altså fortsat i stor udstrækning traditionelt tv, de gør det bare ikke så ofte som tidligere – men 75 % af aldersgruppen ser altså stadig mindst fem sammenhængende minutters traditionelt tv i løbet af en uge.\nFigur 13: Ændring i minutter i det gennemsnitlige daglige tidsforbrug på traditionelt tv fra 2010 til 2015 og alder\nHvis man ser på i hvilke tidsintervaller i løbet af døgnet på hverdage (mandag-fredag), frafaldet på traditionel tv-sening forholdsmæssigt har været størst fra 2010 til 2015, kan man se, at det i befolkningen generelt (Figur 14 nedenfor) er i morgentimerne mellem kl. 7 og 8, at frafaldet har været størst (-26 % fra kl. 7:30-7:45). I enkelte tidsrum helt tidligt om morgenen og i løbet af formiddagen er der tale om en mindre stigning i antallet af seere. Mellem kl. 13:00 og 02:00 ligger frafaldet på mellem 10 % og 20 %.\nFor de 12-18-årige er der tale om helt anderledes og høje frafaldsprocenter for den traditionelle tv-sening. Generelt ligger frafaldet i løbet af et døgn på mellem ca. 50 % og ca. 70 %. Størst er frafaldet om eftermiddagen fra ca. kl. 14 – her er frafaldet helt oppe på ca. 70 %. I tidsrummet mellem kl. 19.15 og 21.45 er frafaldet mindst, og omkring kl. 20 er det nede på ca. 40 %.\nMan kan supplerende se på, hvor stor en andel af de 12-18-årige, der i 2015 så traditionelt tv henholdsvis alene eller sammen med andre. De tidsrum, hvor den største andel af denne aldersgruppe så tv sammen med andre, er stort set de samme tidsrum, hvor frafaldet i den traditionelle tv-sening har været mindst. Man kunne derfor have en formodning om, at der er et socialt element i den traditionelle tv-sening om aftenen, der gør, at frafaldet hos de 12-18-årige her er mindre end i døgnets øvrige timer.\nSammenligner man andelene af de, der så tv enten alene eller sammen med andre i 2015 med de tilsvarende andele i 2010, kan man se, at en større andel af den traditionelle tv-sening blandt de 12-18-årige i 2010 foregik alene end i 2015.\nEn antagelse kunne være, at en del af den alenesening, der i 2010 fandt sted på traditionelt flow-tv, nu er overgået til at være alene-streaming fra diverse streamingtjenester f.eks. YouTube på enten smartphone eller tablet-pc, der ikke fanges af TV-Metermålingerne. De 12-18-åriges traditionelle tv-sening er altså faldet kraftigt fra 2010 til 2015, men når de i 2015 har set traditionelt tv, har det i højere grad end i 2010 været en social ting – noget man gør sammen med andre.\nFigur 14: Traditionel tv-sening: Antal seere i 1.000 efter tidspunkt på døgnet (15-minutters intervaller) i 2010 og 2015. Alle, mandag-fredag\nFigur 15: Traditionel tv-sening: Ændring i % fra 2010 til 2015 i antal seere efter tidspunkt på døgnet (15-minutters intervaller) i 2010 og 2015. Alle, mandag-fredag\nFigur 16: Traditionel tv-sening: Antal seere i 1.000 efter tidspunkt på døgnet (15-minutters intervaller) i 2010 og 2015. 12-18-årige, mandag-fredag\nFigur 17: Traditionel tv-sening: Ændring i % fra 2010 til 2015 i antal seere efter tidspunkt på døgnet (15-minutters intervaller) i 2010 og 2015. 12-18-årige, mandag-fredag\nFigur 18: Traditionel tv-sening: Andel af de 12-18-årige seere, der ser tv alene eller sammen med andre efter tidspunkt på døgnet i 2015 - Mandag-fredag\nFigur 19: Traditionel tv-sening: Andel af de 12-18-årige seere, der ser tv alene eller sammen med andre efter tidspunkt på døgnet i 2010 - Mandag-fredag\nFigur 20: Traditionel tv-sening: Antal seere i 1.000 efter tidspunkt på døgnet (15-minutters intervaller) i 2010 og 2015. 12-18-årige, lørdag-søndag\nFigur 21: Traditionel tv-sening: Ændring i % fra 2010 til 2015 i antal seere efter tidspunkt på døgnet (15-minutters intervaller) i 2010 og 2015. 12-18-årige, lørdag-søndag\nFigur 22: Traditionel tv-sening: Andel af de 12-18-årige seere, der ser tv alene eller sammen med andre efter tidspunkt på døgnet i 2015 - Lørdag-søndag\nFigur 23: Traditionel tv-sening: Andel af de 12-18-årige seere, der ser tv alene eller sammen med andre efter tidspunkt på døgnet i 2010 - Lørdag-søndag\nUddannelsesniveau har fortsat indflydelse på, hvor meget traditionelt tv danskerne ser dagligt, hvilket fremgår af Figur 24 nedenfor. Generelt set ser det ud til, at jo længere uddannelse, des lavere dagligt tidsforbrug på tv-sening. Lavest er tidsforbruget dog hos skoleelever og børn under skolealderen – her er det givetvis alderseffekten, som slår igennem. Dette skal forstås sådan, at skoleelever og børn under skolealderen hører til de yngste aldersgrupper, som generelt også er de aldersgrupper, der har det laveste daglige tidsforbrug på traditionel tv-sening.\nDen største stigning i den tid, der bruges dagligt på tv-sening, ses hos personer med en kort højere uddannelse. Her er den daglige seertid steget fra 186 minutter i 2014 til 199 minutter i 2015 – en stigning på knap 7 %. Det største fald ses hos personer, der fortsat går i skole. Her er den daglige seertid faldet fra 74 til 61 minutter dagligt – et fald på knap 18 %.\nDer var i 2014 71 minutters forskel i den daglige seertid for henholdsvis personer med en grundlæggende erhvervsuddannelse, der er den gruppe, der har det største daglige tv-forbrug (220 minutter dagligt i 2015), og personer med en højere lang uddannelse. I 2015 er der en forskel på 74 minutter. Der er altså en mindre stigning i forskellen mellem de to uddannelsesgruppers daglige seertid. Fra 2013 til 2014 blev forskellen på disse to gruppers daglige seertid til sammenligning indsnævret med 33 minutter.\nFigur 24: Traditionel tv-sening: Gennemsnitligt dagligt tidsforbrug i minutter i 2014-2015 og erhvervsuddannelse\nTv som begreb er under forandring i disse år. De seneste år har budt på en kraftig stigning i udbuddet af tv eller tv-lignende indhold, der distribueres on demand via internettet til modtagelse på andre platforme end det traditionelle tv-apparat: pc, tablets, smartphones og smart tv’s med funktioner hentet fra de mobile enheder – internetadgang og apps.\nDe traditionelle tv-foretagender ændrer rolle og tilbyder nu ikke kun lineært flow-tv på det traditionelle tv men viser det samme indhold livestreamet via internettet. De har også streamingtjenester til tidsforskudt on-demand sening via internettet af allerede udsendte programmer, ligesom det i nogle tilfælde er muligt at se indhold, der enten ikke har været vist endnu på det traditionelle flow-tv eller slet ikke skal vises dér. Tv-stationerne har hjemmesider med et omfattende og varieret indhold af både nyheder, underholdning, undervisning osv.\nFigur 12 ovenfor viste de forskellige aldersgruppers tid brugt på sening af traditionelt tv. Som supplement til dette er der i Figur 25, Figur 26 og Figur 27 nedenfor set på forskellige aldersgruppers brug af streamingtjenester. Mens figur 12 viste en stigning i den daglige tv-sening med stigende alder i forhold til traditionelt tv, viser figurerne nedenfor det omvendte mønster: Jo ældre aldersgruppen er, jo sjældnere streames der.\nBemærk dog at aldersgruppen i TNS Gallup/Meter (som Figur 12 er baseret på) er 3 år og derover, mens de i Danmarks Statistiks undersøgelse (som Figur 25, Figur 26 og Figur 27 er baseret på) er 16-89 år. Derudover viste Figur 12 antal minutters daglig sening i aldersgrupperne, mens Figur 25, Figur 26 og Figur 27 viser henholdsvis andel i %, der har brugt streamingtjenester, og hvor ofte de streamer men altså intet siger om tid brugt på streamingtjenester. Graferne kan dog stadig benyttes til at illustrere de store forskelle, der er i de forskellige aldersgruppers måde at bruge medier på i dag.\nSom det fremgår af Figur 25 og Figur 26 nedenfor, har 48 % af befolkningen (16-89-årige) streamet film, serier eller tv-programmer i 2015 (en stigning fra 45 % i 2014) og 52 % har streamet musik (en stigning fra 43 % i 2014). Det fremgår også af figurerne, at der er store aldersmæssige forskelle i streamingforbruget – jo yngre aldersgruppe, des større andel har streamet inden for de sidste tre måneder. På nær de 16-24-årige, hvor der har været et mindre fald fra 2014 til 2015 i andelen, der har streamet film, serier eller tv-programmer, har der i alle de øvrige aldersgrupper været fremgang fra 2014 til 2015 både i forhold til streaming af film, serier eller tv-programmer og i forhold til streaming af musik.\nIsær i forhold til streaming af musik har der i flere aldersgrupper været relativt markant fremgang. Blandt de 35-44-årige er der sket en stigning fra 54 % til 68 %, der har streamet musik inden for de sidste tre måneder, og blandt de 45-54-årige fra 43 % til 55 %. Også i de to ældste aldersgrupper har der været fremgang især i musikstreamingen. Blandt de 65-74-årige er andelen, der har streamet musik, næsten fordoblet fra 11 % i 2014 til 20 % i 2015, mens der blandt de 75-89-årige er sket en stigning fra 6 % til 10 % i perioden.\nFigur 25: Andel (%) af befolkningen, der har streamet film, serier eller tv-programmer inden for de sidste tre måneder - fordelt på alder. 2014-2015\nFigur 26: Andel (%) af befolkningen, der har streamet musik inden for de sidste tre måneder - fordelt på alder. 2014-2015\nSer man på, hvor ofte de forskellige aldersgrupper streamer film, serier eller tv-programmer, er billedet det samme: De yngste aldersgrupper streamer oftest.\nTallene i Figur 27 nedenfor er baseret på spørgsmål om, hvorvidt man har brugt internettet de sidste tre måneder, om man har streamet film, serier eller tv-programmer privat de sidste tre måneder, og hvor ofte man streamer, hvis man inden for de sidste tre måneder har streamet. 14,7 % af befolkningen streamer dagligt eller næsten dagligt (12,1 % i 2014), mens 44,4 % ikke har streamet (46 % i 2014). Dertil kommer 8,7 %, der enten slet ikke har brugt internettet de sidste tre måneder, eller ikke vil oplyse om og hvor ofte de streamer (10,3 % i 2014).\nBlandt de 16-24-årige er det 29,6 %, der streamer dagligt eller næsten dagligt i 2015 – stort set samme niveau som i 2014 (29,8 %). 34,3 % streamer mindst en gang om ugen (men ikke hver dag) – en stigning fra 32,8 % i 2014. Til gengæld er andelen af de 16-24-årige, der ikke har streamet inden for de sidste 3 måneder, steget fra 15,4 % i 2014 til 20,7 % i 2015.\nBåde hos de 25-34-årige og de 35-44-årige har der været en stigning fra 2014 til 2015 i andelen, der streamer dagligt eller næsten dagligt: fra 24,8 % til 30,3 % hos de 25-34-årige og fra 13,7 % til 19,9 % hos de 35-54-årige.\nGenerelt har der været en stigning hos stort set alle aldersgrupper i forhold til streaming enten dagligt, ugentligt eller sjældnere.\nFigur 27: Hvor ofte streamer du film, serier eller tv-programmer? Fordeling i aldersgrupper (%), 2014-2015\nDet skiftende tv-landskab og de mange nye mobile enheder har givetvis indflydelse på tv-forbruget. Som det fremgår ovenfor, er der sket et fald i den traditionelle (flow) tv-sening, der måles i Gallup/TV-Meter. En del af denne sening er formentlig blevet afløst af on demand sening på andre platforme, der dog endnu kun måles i meget begrænset omfang i de officielle målinger. Figur 25, Figur 26 og Figur 27, der viste brugen af streamingtjenester, giver dog en idé om udviklingen.\nDer spørges i Gallup/TV-Meter – Annual Survey, hvor ofte husstanden ser tv på internettet. Med tv menes i denne sammenhæng ”programmer eller dele af programmer, som også kunne have været set på et almindeligt TV”. Svarene på dette fremgår af Figur 28 nedenfor.\nUdviklingen ser umiddelbart ikke ud til at bevæge sig hurtigt imod hyppigere tv-sening på internettet, hvilket man måske ellers umiddelbart ville forvente. I visse kvartaler ser den daglige brug (én gang dagligt eller flere gange dagligt) endda ud til at falde. I 2015 har der dog været små stigninger fra kvartal til kvartal, og i uge 32-48 2015 så 6,5 % af husstandene tv på internettet flere gange dagligt, og 8,5 % så én gang dagligt. En af årsagerne til, at udviklingen ser ud, som den gør, og ikke viser større stigningstakter, kan være, at der netop spørges til ”programmer eller dele af programmer, som også kunne have været set på et almindeligt TV” og ikke spørges til streamingtjenester.\nFigur 28: Hvor ofte ser husstanden tv på internettet – andel af internet husstande i %\nEt overblik over udbuddet af digitale tjenester i Danmark kan fås på:\n4.4 De mest sete tv-kanaler i 2015\nDe kanaler, der blev set mest i de danske tv-husstande i 2015, var TV 2 (hovedkanalen), hvis andel af tv-seningen (share) var 23,7 % (23,5 % i 2014) og DR1, med 22,2 % af seningen (22,4 % i 2014). Der er, som det fremgår af Figur 29 nedenfor, et stort fald ned til de efterfølgende kanaler. Den tredje mest sete kanal i 2015 var TV 3, hvis andel af tv-seningen udgjorde 4,7 % i 2015 (4,5 % i 2014).\nFigur 29: Top liste – de mest sete kanaler i 2015 i Danmark efter andel af den samlede tv-sening i %\nDR’s samlede andel af seningen var i 2015 på 34 % (33,7 % i 2014), mens TV 2 samlet set, dvs. inklusive de TV 2-kanaler, der ikke har nogen public service-forpligtelser – havde en share på 35,8 % i 2015 (34,9 % i 2014). De regionale TV 2-stationers 24-timerskanaler udgjorde i 2015 ligesom i 2014 0,7 % af seningen. Samlet set foregik 58,4 % af tv-seningen i Danmark på public service-kanalerne i 2015 mod 57,9 % i 2014.\nVed at nedbryde på alder kan man se, at der er relativt stor forskel på de forskellige aldersgruppers top-lister. Uanset aldersgruppe er det dog public service-kanaler, der optager de første pladser i top 10-listen.\nHos de yngste mellem 3 og 11 år er det DR Ramasjang, der med en share på 21,9 % er den største kanal, efterfulgt af DR1 (12,2 %), DR Ultra (9,6 %) og TV 2 (9,4 %).\nHos både de 12-18-årige, 19-34-årige og 35-54-årige er det TV 2, der er den mest sete kanal, efterfulgt af DR1, mens det hos de 55-70-årige og 71+-årige er DR1, der er den mest sete kanal efterfulgt af TV 2. Disse to aldersgrupper er i det hele taget de mest ”trofaste” public service-brugere, hvilket også fremgår af Figur 36 senere i dette kapitel.\nI Figur 30 nedenfor kan man se de 10 mest sete tv-kanaler i befolkningen generelt og hos henholdsvis de 12-18-årige og 71+-årige (Top 10-lister for alle aldersgrupper findes i bilagsmaterialet til tv-kapitlet). Forskellen mellem aldersgrupperne fremstår tydelig.\nFigur 30: Top liste – de 10 mest sete kanaler i 2015 i Danmark samt ”Andre kanaler” efter andel af den samlede tv-sening i % - Alle, 12-18-årige og 71+-årige\nSom det fremgår af Figur 30 og Tabel 2, varierer det en del på tværs af aldersgrupperne, hvor stor en andel de 10 mest sete kanaler samlet set udgør. Hos de 12-18-årige og 19-34-årige udgør de henholdsvis 70,8 % og 70,5 % af den samlede sening i 2015, mens de for den ældste aldersgruppe udgør 84,8 %.\nTabel 2 nedenfor viser derudover, hvor mange tv-kanaler der udgør minimum 1 % af seningen i de enkelte aldersgrupper. Af tabellen kan man se, at de tre aldersgrupper 12-18 år, 19-34 år og 35-54 år er de aldersgrupper, der har flest kanaler med minimum 1 % share. Det tyder altså på, at de yngre aldersgrupper (fraregnet de 3-11-årige) har en bredere palette af kanaler i deres medierepertoire end de ældste aldersgrupper har.\nTabel 2: Samlet share for aldersgruppernes Top 10-tv-kanaler, for "andre kanaler" samt antal kanaler med minimum 1 % share i aldersgruppen - 2015\n5 Public service-tv og ikke-public service-tv i Danmark\n5.1 Public service-tv og ikke-public service-tv’s andel af danskernes tv-sening\nPublic service-tv udgør med en share på 58,4 % i 2015 fortsat den største andel af danskernes tv-sening. Niveauet er stort set det samme som i 2014, hvor share var 57,9 %. Som det fremgår af Figur 31 nedenfor, er dette den højeste andel siden 2009, men fortsat noget under niveauet i 1992.\nFigur 31: Share (%) (andel af tv-seningen) for dansk*) public service-tv og ikke-public service-tv 1992-2015\n*) At ”Public service-tv” og ”Ikke-public service-tv” ikke summer til 100 % skyldes blandt andet, at det alene er de danske public servicekanaler, der indgår i ”Public service-tv”-kategorien i dette kapitel. Med mindre andet er anført i figurer og tekst, er der således i kapitlet alene tale om dansk public service-tv, når der står ”public service-tv”. Derudover indgår ”ukendt sening” heller ikke i kørslen.\nDR oplevede en mindre fremgang fra 2014 til 2015 i sin andel (share) af seningen fra 33,7 % til 34 % og ligger dermed på samme niveau som i 2004. Kun én gang tidligere i hele perioden fra 1992-2015 har DR samlet set haft en højere share end de 34 %, der jf. Figur 32 nedenfor er målt i 2004 og 2015. Det var i 1992, hvor share var 35,2 %.\nTV 2 har de seneste fire år haft en share for hovedkanalen med public service-forpligtelser på mellem ca. 23 % og 24 % af seningen. Det kunne altså se ud til, at der er sket en stabilisering efter det fald, der fandt sted i 2012. Her mistede TV 2 3,4 procentpoint af sin share og kanalens penetration (dvs. hvor mange danske husstande, der har kanalen indstillet på deres fjernsyn) faldt fra 99,2 % i 2011 til 94,5 % i 2012 (Kilde: Gallup/TV-Meter, Annual Survey, årsrapport 2012). En af grundene til disse fald kan være, at TV 2 i 2012 overgik til at være betalingskanal, og man overgik fra at sende tv i MPEG 2-standarden til MPEG 4-standarden (MPEG en standard for, hvordan man komprimerer digitale lyd- og videosignaler. I MPEG 4 er billeder komprimeret mere og fylder altså mindre end i MPEG 2 uden synlige billedforringelser). Den generelle konkurrencesituation på markedet har selvfølgelig også indflydelse på udviklingen.\nDe regionale TV 2-stationers 24-timers kanaler, der blev lanceret i 2012, opnåede i 2015, ligesom i både 2014 og 2013, en samlet andel af seningen på 0,7 %.\nFigur 32: Public service-tv share (%) fordelt på public service-kanaler 1992-2015\nPå nordisk plan, hvor public service-tv generelt har relativt høje seerandele, har der i Danmark, Norge og Sverige været fremgang for public service-kanalerne, mens der har været en tilbagegang i Finland og Island fra 2014-2015.\nFigur 33: Public service-kanalernes share (%) i Danmark, Norge, Sverige, Finland og Island 2003-2015\nI forhold til public service-share og brugernes uddannelsesmæssige baggrund ser det fortsat generelt ud til, at jo længere en uddannelse, man har, jo større en andel udgør public service-tv af ens samlede tv-sening. Der har kun været små ændringer fra 2014 til 2015 i den andel, public service-seningen udgør af de forskellige uddannelsesgruppers sening. Størst fremgang i share fra 2014 til 2015 har der været hos personer med en kort højere uddannelse (+1,8 procentpoint) og størst tilbagegang hos børn under skolealderen (-2,3 procentpoint). Faldet hos børn under skolealderen fra 2014 til 2015 følger efter en stigning på 5,2 procentpoint fra 2013 til 2014.\nSet i forhold til 1992 er den uddannelsesgruppe, hvor der har været størst frafald af personer uden erhvervsuddannelse, hvor share er faldet med 25 procentpoint, fulgt af personer med en kort højere uddannelse (et fald på 20,8 procentpoint) og personer, der stadig går i skole (20,5 procentpoint). I befolkningen generelt er faldet på 17 procentpoint, mens den uddannelsesgruppe, der siden 1992 har haft det mindste fald i share, er hos personer med en lang højere uddannelse. I denne gruppe har faldet i den andel, public service-tv udgør af seningen, kun været på 8,8 procentpoint.\nI 1992 var public service-share hos personer uden erhvervsuddannelse 3 procentpoint højere end hos personer med en lang højere uddannelse, i 2015 var den 13,2 procentpoint lavere. Kun i 2011, 2012 og 2014 har forskellen mellem disse to uddannelsesgrupper været større (henholdsvis 13,9; 15,7 og 13,8 procentpoint lavere).\nMan skal i sammenligninger mellem 1992 og 2015 være opmærksom på, at medievirkeligheden i 1992 var meget anderledes end i 2015 og havde ikke nær samme udbud af kanaler, som der er i 2015.\nFigur 34: Udvikling i public service-tv: Share (%) og erhvervsuddannelse 1992 og 2014-2015\nSammenligner man udviklingen i share fra 2014-2015 for public service-tv og ikke-public service-tv i forhold til uddannelsesmæssig baggrund hos brugerne, er de uddannelsesgrupper, hvor public service-kanalerne har haft fremgang i share fra 2014-2015, med enkelte undtagelser de samme grupper, hvor ikke-public service-kanalerne har haft tilbagegang jf. Figur 35 nedenfor.\nFigur 35: Udvikling i public service-tv og ikke-public service-tv: Share (%) og erhvervsuddannelse – ændring i procentpoint 2014-2015\nI forhold til aldersgrupper er der fortsat en generel tendens til, at de ældste aldersgrupper har en større andel af deres sening på public service-kanalerne end de øvrige aldersgrupper. De 3-11-årige bryder dog med denne tendens og har en højere public service-share end både de 12-18-årige og 19-34-årige. Der har fra 2014 til 2015 kun været mindre forskydninger i de forskellige aldersgruppers public service-share. Størst har fremgangen været hos de 12-18-årige (+2,2 procentpoint) og størst tilbagegang ses hos de 3-11-årige (-1,2 procentpoint).\nFigur 36: Udvikling i public service-tv: Share (%) og alder 1992, 2014-2015\nSammenligner man ligesom ved erhvervsuddannelse ovenfor udviklingen i share for henholdsvis public service-tv og ikke-public service-tv i forhold til alder, ser man samme tendens: De aldersgrupper, hvor public service-kanalerne har haft fremgang i share fra 2014-2015, er generelt de samme aldersgrupper, hvor ikke-public service-kanalerne har haft tilbagegang.\nFigur 37: Udvikling i public service-tv og ikke-public service-tv: Share (%) og alder – ændring i procentpoint 2014-2015\nSom det fremgår af Figur 32 ovenfor, udgør de regionale TV 2-stationers 24-timerskanaler i 2015 samlet set 0,7 % af seningen ligesom i både 2013 og 2014.\nSer man i stedet på seertallene for de regionale TV 2-stationers hovedudsendelse kl. 19.30 i TV 2’s sendeflade som det fremgår af Figur 38 nedenfor, er tallene anderledes høje for denne konkrete udsendelse. Således havde 19.30-udsendelsen i 2015 en share på 33,6 % af seningen – samme niveau som i 2014.\nOgså i forhold til Rating i % (dvs. andelen af de potentielle seere, der har set programmet) blev niveauet med 10,1 % fastholdt i 2015. I 2014 var Rating 10,2 %. Seertallet på udsendelsen i 2015 var ca. 535.000 seere. Tallet i 2014 var 552.000 seere, men som nævnt i indledningen blev seeruniverset per marts 2015 justeret ned for at tage højde for en stigende andel husstande, der ikke har noget tv-apparat. Denne nedjustering betyder et fald i seertallene, og faldet i seertallet for 19.30-udsendelsen fra 2014 til 2015 stammer i hvert fald for en dels vedkommende givetvis fra denne nedjustering af universet.\nFigur 38: De regionale TV 2-stationer samlet – Andel af seningen (Share) % - 19.30-udsendelsen 2007-2015\n5.2 Daglig og ugentlig reach for public service-tv og ikke-public service-tv\nSom det fremgår af Figur 39 og Figur 40 nedenfor, har især public service-tv men også ikke-public service-tv en høj ugentlig reach i befolkningen. Reach er et udtryk for mediernes rækkevidde/dækning i løbet af en dag eller uge (dvs. hvor stor en andel af befolkningen, der har set mindst 5 sammenhængende minutter på de pågældende kanaler enten i løbet af en dag eller en uge).\n86 % af befolkningen så i 2015 mindst 5 sammenhængende minutters public service-tv i løbet af en uge (87,1 % i 2014). I løbet af en dag var det 57,4 % af befolkningen (58,5 % i 2014). Der er for både daglig og ugentlig reach ligesom i 2014 tale om en mindre tilbagegang i forhold til det foregående år.\nFor ikke public service-tv var det 70,8 % af befolkningen, der i 2015 så mindst 5 sammenhængende minutters tv på disse kanaler i løbet af en uge, mens det på dagsbasis var 42,2 % af befolkningen. For ikke public service-tv er der også tale om en tilbagegang i både daglig og ugentlig reach i forhold til 2014. I 2014 var ugentlig reach 71,3 % og daglig 42,6 %.\nUdviklingen i forhold til henholdsvis public service-tv og ikke-public service-tv skal også ses i sammenhæng med det generelle fald i tv-seningen. Således var der i 2014 en daglig reach for tv generelt på 67,1 % og i 2015 på 65,8 %. Den ugentlige reach faldt fra 91,7 % i 2014 til 90,7 % i 2015.\nFigur 39: Daglig og ugentlig reach i % for public service-tv i 2015\nFigur 40: Daglig og ugentlig reach i % for ikke-public service-tv i 2015\nGallup/TV-Meter har frem til december 2013 alene målt den traditionelle sening af lineært (flow-)tv i Danmark. Dette betyder, at kapitlet om tv, der omfatter årene 1992-2014, ikke indeholder resultater for sening af tv på andre platforme og hos nye on-demand-udbydere og streamingtjenester som f.eks. Netflix og HBO Nordic. Fra 1. december 2013 er måling af tv-sening på computere (PC og MAC) inkluderet i målingen. Derfor vil rapporteringen fremadrettet komme til også at omfatte denne sening.\nPublic service-tv-kanalerne omfatter i dette afsnit alle DR’s kanaler, TV 2’s moderkanal (men ikke de TV 2-kanaler kanaler, der ligger under Ikke-public service-tv, da disse ikke har nogen public service-forpligtelser) og de regionale TV 2-stationers 24-timers kanaler.\nNedenfor en oversigt over de kanaler, der indgår i de to mediegrupper:\nHoveddatakilden til afsnittet om tv-sening er TNS Gallup/TV-Meter.\nTNS Gallup/TV-Meter er den overordnede betegnelse for det system, der bruges til at indsamle og analysere kvantitative seerdata i Danmark. Systemet blev indført i 1992 og har hele tiden været drevet af analyseinstituttet TNS Gallup, der også står for TNS Gallup/Radio-Meter og målingen af forbruget af trykte medier i Index Danmark/Gallup.\nDet er tv-stationerne og det danske tv-marked, der står bag TNS Gallup/TV-Meter. I 2015 var kunderne Danmarks Radio, TV 2/DANMARK, TV3 Broadcasting Group Limited, SBS Discovery Networks Denmark, Turner Broadcasting System, The Walt Disney Company Nordic og Viacom International Media Networks.\nSystemet består af et særligt udvalgt panel på godt 1.000 husstande, hvilket svarer til knap 2.100 personer på 3 år og derover. Panelet er repræsentativt for hele Danmarks befolkning både i forhold til geografi, alder, køn, men også hvad angår husstandenes sammensætning, tv-udstyr og kanalsammensætning.\nDisse kendetegn ved danskerne kortlægges gennem en større, fortløbende spørgeskemaundersøgelse kaldet ”Annual Survey”, som TNS Gallup udfører. I alt gennemføres 10.000 interviews i løbet af et år, 80 % af dem foretages via telefoninterviews (CATI), 20 % via interview ansigt til ansigt (CAPI).\nAnnual Survey fungerer som rekrutteringskilde for TV-Meter-panelet, idet panelet udvælges herfra ved hjælp af stratificeret udvælgelse. Det vil sige, at der udvælges på en sådan måde, at panelet inden for forskellige befolkningsgrupper matcher Annual Survey eller andre kendte befolkningsdata som eksempelvis Danmarks Statistik. Paneldeltagere på 12 år+ udfylder endvidere et spørgeskema årligt.\nMinimum 20 % af panelhusstandene udskiftes hvert år. En husstand kan maksimalt være med i panelet i seks år. Udskiftningen gør det muligt løbende at justere panelets demografiske sammensætning i forhold til at skulle repræsentere alle danskere.\nAlle fjernsyn og videomaskiner i de udvalgte husstande er udstyret med måleudstyr, der registrerer hvilke programmer, der kigges på. Der er desuden tilknyttet en fjernbetjening til hvert tv-apparat, hvor hver person i husstanden har sin knap. Denne fjernbetjening benyttes af husstandens personer, når fjernsynet tændes, og når personerne går til og fra fjernsynet.\nOgså gæsters sening registreres, idet gæster skal indtastes på en særlig knap og angive køn og alder. TV-Meter-udstyret registrerer selv hver eneste gang, der skiftes kanal, ses video, optages osv. Systemet fungerer via Audio Encoding, hvor en unik kode med tidsstempel og kanalkode er lagt oven på det oprindelige lydsignal. Hermed er det muligt at differentiere mellem de forskellige platforme. På den måde kan det registreres nøjagtigt, hvor længe og på hvilken kanal den enkelte ser tv. Der foretages jævnlige kontroller fra TNS Gallup for at holde øje med, at husstandens medlemmer følger anvisningerne om at trykke sig på, når de ser fjernsyn og trykke sig af, når de f.eks. forlader stuen.\nDøgnets data ude fra respondenterne i panelet indsendes hver nat automatisk til TNS Gallup, hvor data sammenkøres med registreringer fra tv-stationer (informationer vedr. de udsendte programmer, reklamer, trailers m.m. som f.eks. titel, udsendelsestidspunkt, oprindelsesland samt blandt andet de såkaldte ”fælleskoder” for programmer, der rummer en elementær genreinddeling o.lign.). Efterfølgende sammenkøres data med respondenternes oplysninger om køn, alder medieforbrug m.v.\nPå baggrund heraf kan TNS Gallup beregne antallet af seere til de enkelte programmer og reklamer. Systemet kan registrere, hvilken kanal den pågældende ser, og hvor længe det foregår, sekund for sekund. TNS Gallup/TV-Meter kan også registrere tidsforskudt sening af programmer fra f.eks. video- eller harddiskoptagere.\nGallup/TV-Meter har frem til december 2013 alene målt den traditionelle sening af lineært (flow-)tv i Danmark. Fra og med 1. december 2013 er måling af tv-sening på computere (PC og MAC) inkluderet i målingen men vises ikke separat. Dette betyder, at kapitlet om tv, der omfatter årene 1992-2015, i perioden 1992-2013 ikke indeholder resultater for sening af tv på andre platforme og hos nye on-demand-udbydere og streamingtjenester som f.eks. YouTube, Netflix og HBO Nordic, men fra og med 2014 også inkluderer sening på computere. Denne del af seningen måles via Virtual Meter, der måler husstandens tv-sening via internettet på tilsvarende måde, men i stedet for en boks er det software installeret på husstandens computere, der registrerer seningen. Der inkluderes dog kun sening på computere i op til cirka en uge efter udsendelsen i tv og sening på streamingtjenesterne er fortsat ikke omfattet af TV-Meter-målingerne.\nDe officielle seertal, branchen er blevet enige om at regne med, består af ”live”-seningen af tv plus den forskudte sening af tv inden for samme dag (”Live+VOSDAL”, VOSDAL – Viewed On Same Day As Live). De officielle seertal omfatter tv-sening på både tv-apparat og pc/Mac.\nDet er vigtigt at have for øje, at den måde, hvorpå mediebrugen registreres, har betydning for de målinger og analyser, som systemet tilbyder. TNS Gallup har tilstræbt, at TV-Meter-familierne bedst muligt svarer til sammensætningen i den danske befolkning. Der kan dog være grupper i befolkningen, der er ganske svære at rekruttere, eller hvis holdninger eller kanaludbud hurtigt ændrer sig. Af denne grund bliver nogle af deltagerne i panelet vægtet lavere eller højere end andre.\nDer kan læses mere om de anvendte metoder i ”Rapportering om mediernes udvikling i Danmark” i metodeafsnittet på hjemmesiden.\n7 Brug af data og resultater\nAlle rettigheder til de anvendte data tilhører original-kilderne/dataleverandørerne.\nVed enhver brug af data skal originalkilden (f. eks. Gallup/Index Danmark (og base), Danmarks Statistik (og tabel) el. lign.) samt Slots- og Kulturstyrelsen, ”Rapportering om mediernes udvikling 2016” oplyses. Videresalg eller anden kommerciel udnyttelse/anvendelse af data er ikke tilladt i nogen form.\nDownload kapitlet om tv i PDF-format her (1.468 KB)\nBilag:Grafikker og tabeller om tv (9.567 KB)


OVERBLIK: Det kan tage måneder at finde den næste kansler - sn.dk - Verden\nBilledet her er fra 14. marts 2018, hvor en ny tysk regering blev indsat - næsten et halvt år efter valget i efteråret 2017. I midten ses Angela Merkel (i hvid jakke) og vicekansler og finansminister Olaf Scholz (til venstre for Merkel). Scholz er den nuværende socialdemokratiske kanslerkandidat (Arkivfoto).\nArtiklen: OVERBLIK: Det kan tage måneder at finde den næste kansler\nAngela Merkels afløser findes ikke direkte ved det tyske valg. Det sker gennem efterfølgende forhandlinger.\nOpdateret 26. september 2021 kl. 06:02\nFrem mod søndagens tyske valg har der været stort fokus på, hvem der ender med at overtage forbundskansler Angela Merkels post.\nMen faktisk bliver Tysklands næste forbundskansler slet ikke fundet ved søndagens valg. Det gør i stedet de nye medlemmer til Forbundsdagen, og de skal herefter finde frem til landets nye leder.\nHer kan du blive klogere på, hvordan Merkels afløser bliver fundet:\nEfter valget skal de partier, der er valgt ind i Forbundsdagen, forsøge at danne en ny regering. Medmindre et parti har flertal på egen hånd, skal det ske gennem en koalition bestående af to eller flere partier.\nDet kan være en langvarig proces med hårde forhandlinger. Efter seneste valg i 2017 tog det næsten et halvt år, før den nye regering blev indsat.\nNår regeringen er på plads, er det typisk koalitionens største parti, der bestemmer, hvem der skal være forbundskansler.\nDer er i Tyskland ikke tradition for at danne en mindretalsregering, som det eksempelvis er tilfældet i øjeblikket i Danmark.\n* Mulige koalitionsregeringer i 2021:\nValget den 26. september ser i meningsmålinger ud til at blive særdeles tæt.\nDerfor spekuleres der inden valget i en række forskellige koalitioner, der alle er døbt forskellige navne med udgangspunkt i partiernes farver.\nHer er et lille udpluk af de potentielle koalitioner:\nTrafiklys: En regering bestående af socialdemokratiske SPD (rød), det liberale FDP (gul) og miljøpartiet De Grønne (grøn). Denne koalition anses af mange som værende den mest realistiske, hvis SPD bliver størst.\nJamaica: En regering bestående af konservative CDU/CSU (sort), det liberale FDP (gul) og miljøpartiet De Grønne (grøn). Denne koalition anses af mange som værende den mest realistiske, hvis CDU/CSU bliver størst.\nR2G: En regering bestående af socialdemokratiske SPD (rød), venstrefløjspartiet Die Linke (rød) og miljøpartiet De Grønne (grøn). Denne koalition er den mest venstreorienterede mulighed.\n* Forhandlingerne kan trække ud.\nKilder: Bundestag, Politico, Statista.


eHealth Innovation Center\nUdveksling på tværs af grænsen\n(Videre)uddannelsestilbud for fagfolk indenfor sundhedsområdet\nProduktudvikling/-forbedring, f. eks. to-sprogede eHealth-Apps\nIntegration af sundheds-clustere\nWelfareTech, Life Science Nord, WTSH\neHealth platformen er kernekomponenten i det dansk-tyske eHealth Innovation Center og skal fungere som bindeled mellem de forskellige parter indenfor videnskab og praktisk anvendelse.\nKør musen hen over de enkelte felter for at få mere at vide om de enkelte områder.\nSundhedssektoren og velfærdsteknologien har et stort potentiale i den dansk-tyske grænserregion. For at kunne udnytte mulighederne optimalt og skabe synergier indenfor den grænseoverskridende forsyning, spiller telemedicin og eHealth-løsninger en central rolle og er én af regionens kompetenceområder. I forbindelse med informationsudvekslingen mellem sygehuse, læger og andre tjenesteydere i grænseregionens sundhedssektor og på baggrund af en effektiv forsyning af den i stigende grad ældre befolkning - specielt i landlige omgivelser med "svag" infrastruktur - vokser betydningen af brugen af informations- og kommunikationsløsninger.\neHealth platformen fungerer som centralt bindeled for regionale kompetencer og som basis for et netværk til virksomheder (business) og videnskabelige institutioner (science) indenfor sundhedsområdet.\nDet nystiftede institut for eHealth og marketing sundhedsområdet ved Hochschule Flensburg er en videnskabelig afdeling med mangfoldige fag- og metode-kompetencer, der bl. a. beskæftiger sig med forskning, undervisning, rådgivning og teknologitransfer i områderne eHealth, sundhedsvidenskab og sundhedsmanagement. Instituttets arbejdsvis er kendetegnet af tværfaglighed og en stor affinitet til det dansk-tyske grænseområde. Kerneområderne er udvikling af ledsagende, praksisrelaterede forsknings- og kvalitets-koncepter til virksomheder og sundhedsinstitutioner, der benyttes til videnskabelig ledsagning af regionale og landsdækkende projekter. Instituttets fokus ligger på den efficiente anvendelse af informations- og kommunikations-teknologi indenfor sundhedsområdet såvel som sundhedsforsyningskoncepter f. eks. i landlige regioner.\nPå trods af at udbydere af sundhedsydelser (sygehuse, læger, plejepersonale, jordmødre, mm.) og virksomheder, der - til dels i netværk - arbejder med relaterede projekter, er der kun enkelte tilfælde af samarbejde på tværs af landegrænserne.\nVirksomhederne kan ofte ikke tilbyde deres produkter hinsides grænsen. Dette har forskellige årsager: Virksomhederne har for lidt kendskab til de gældende rammebetingelser i nabolandet (f. eks. vedrørende forsyningsstrukturen og financieringssystemet) og kan derfor ikke tilpasse deres eHealth produkter til markedets behov. Derudover mangler der kooperationsmuligheder på tværs af landegrænsen mellem de overvejende små og middelstore virksomheder.\n© Prof. Dr. Bosco Lehr 2016 eHealth Innovation Center


ICX er steget 14 % i dag: du kan nu købe ICX, her er hvor\nHjem › Nyheder › ICX er steget 14 % i dag: Her kan du købe det\nICX, det indfødte symbol for det sydkoreanske ikonnetværk, er i dag steget med 13,92 % til investorernes forfærdelse. Hvis du vil vide, hvad ICX er, og om du skal købe det i dag, så kig ikke længere end denne guide.\nTopsteder at købe ICX nu\nKøb ICX med eToro i dag\nKøb ICX med Binance i dag\nHvad er ICX?\nICON Network er en lag-et blockchain, som har til hensigt at udvikle et interoperabelt blockchain-netværk, der forbinder virksomheder med uafhængige online-fællesskaber. Den fokuserer på at forbedre brugssager i den virkelige verden ved at fremme værdiudvekslinger for at fremme hyperforbindelse.\nICON reducerer antallet af nødvendige mellemled og eliminerer grænseoverskridende interaktionshindringer ved at verificere transaktioner på dens decentraliserede hovedbog. Det fokuserer på brugssager af digital certifikatudstedelse, decentraliseret identitet, blockchain-betalinger, NFT'er og decentraliseret finansiering. Yderligere sager involverer valg, e-forvaltning, e-sundhed og decentraliserede orakler.\nSkal jeg købe ICX i dag?\nLæs mindst flere prisforudsigelser og foretag noget research, før du investerer i dette relativt nye og flygtige token.\nICX pris forudsigelse\nIfølge Wallet Investor kan ICX-prisen gå op til $2,75 på et år. Dette kommer til et indtjeningspotentiale på 52 % på et år. Om fem år vil ICX handle for $7.\nICX på sociale medier


Silicea Mave-Tarm Gel Hübner 500 ml\nfor Silicea Mave-Tarm Gel Hübner 500 ml\nSpar 19,50 DKK\n500 ml med doseringsske. Silicea Mave-Tarm Gel Hübner kan lindre symptomer og støtte genopbygningen af den irriterede mavetarm-kanal. Medicinsk produkt, klinisk dokumenteret og godkendt til behandling af ondt i maven, halsbrand, oppustethed, kvalme, diarré, irriteret tyktarm (IBS). Fri for tilsætningsstoffer. Velegnet til børn. Vegan. CE-mærket 0297. Octean Pharma A/S.\nDa Silicea Mave-Tarm Gel også binder luft, ud over at binde patogener, reducerer det også ubehagelig tarmluft.\nSilicea Mave-Tarm Gel Hübner er et medicintekninsk produkt med ren mineralsk kiselgel til behandling af akutte og kroniske mavetarmproblemer og ved IBS.\nSilicea Mave-Tarm Gel Hübner binde gasser ved luft i maven og absorberer væske ved diarré\nVed kroniske problemer: Anbefales langvarig behandling i op til 6 uger, ved kronisk gastrointestinale lidelser som kvalme, gasser, mavekramper, diarré, opkastning og halsbrand:\nKroniske tilstande behandles i op til 6 uger. Symptomerne bør aftage indenfor 3 uger.


Holdtræning – T-FYS\nFysioterapien tilbyder holdtræning på alle ugens hverdage. Samtlige hold har tilknyttet en fysioterapeut og består af små hold med 5-8 deltagere, hvilket gør det muligt at vejlede og korrigerer individuelt under hele træningen.\nBehandling med træning\nInden holdopstart skal du bestille en første konsultation hos en fysioterapeut. Her vil du blive undersøgt og en behandlingsplan vil blive tilrettelagt. Undersøgelsen sikrer, at fysioterapeuten har mulighed for at tilrettelægge et holdtræningsforløb ud fra individuelle hensyntagen og at der er et overordnet mål med at starte på et holdtræningstilbud. Du vil muligvis også blive informeret om specifikke udgangsstillinger til brug under dit kommende træningsforløb.\nKlinikken har overenskomst med den offentlige sygesikring og der ydes tilskud til holdtræning via henvisning. Se priser på holdtræning her:


Nogle af Danmarks bedste strande finder du ved Odderkysten\nFind badetøjet frem og hop i bølgen blå! Strandene ved Odderkysten ligger oftest i læ for vinden og har lavt, roligt vand. Her er mange kilometers uafbrudt sandstrand, campingpladser med gode faciliteter, lækre sommerhusområder og charmerende kystbyer.\nVelkommen til nogle af Danmarks bedste strande\nDe hvide sandstrande næsten uden sten og det lyse vand er i en klasse for sig. Og rundt om stranden kan du nemt klæde om eller komme på toilettet. Selv om østkysten bliver omtalt som den blide og børnevenlige, når det gælder badning, er her ikke kedeligt. Med hyggelige campingpladser og sommerhusområder, aktiviteter i de charmerende kystbyer og hurtig adgang til shopping er Odderkysten et oplagt mål for din næste ferie.\nSamtidig er der ikke langt til store byer som Aarhus og Horsens samt attraktioner som FÆNGSLET, LEGOLAND® og Moesgaard.\nVi anbefaler en uges ferie i Odder, så du selv kan teste strandene. Book fx et feriehus hos Feriepartner Odder-Juelsminde eller overnat i telt hos Saksild Strand Camping. Se dine mange muligheder nederst på siden.\nKan jeg tage hunden med på stranden?\nTag bar' børnene med\n5 børnevenlige strande ved Odderkysten\nKystlinien veksler mellem blandet sandstrand og mere stenet strand. Den varierede kystlinie danner grundlag for særdeles gode fiskepladser.Børnevenlig badestrand med badebro ved Pouli Nielsens vej.Omr...\nInspiration til overnatning ved Odderkysten\nHver strand har sin egen campingplads ved Odderkysten. Og du finder tusindvis af sommerhuse ned til stranden, der venter på at få besøg af ferielystne familier.\nCampingpladser lige ned til stranden\nBook feriehus ved Odderkysten\nSe her, hvad du også kan opleve