Vandværksmuseum - vandforsyning og kloakering i Berlin - Berlin-guide.dk - Danmarks Største Online Guide til Berlin\nbyplanlægning\tvandværk\tteknik\tToilletter\nFriedrichshagen vandværker begyndte driften i 1893 som Berlins tredje kommunale vandværk. På det tidspunkt var det største og mest moderne værker i Europa, hvor Henry Gill, den engelske ingeniør og første direktør for de kommunale vandværker, arbejdede sammen med arkitekten og kommunale bygmester Richard Schultze, der skabte bygningerne i stil med traditionel Brandenburg murstensbygninger.\nEn centraliseret vandforsyning i Berlin begyndte med opførelsen af vandværket udenfor Stralauer Tor (1856), i Tegel (1877), og ved Müggelsee (1893). Modernisering og omorganisering af vandforsyningen i 1920'erne og 1930'erne kan følges af dokumenter, fotos og kort på museet. Virkningerne af Anden Verdenskrig på vandinstallationerne og brugen af tvangsarbejde i løbet af denne tid er også dokumenteret.\nMed sine seks maskinbygninger og andre tilhørende bygninger er arealet på 55 hektarer et vidnesbyrd om den industrielle historie i Europa. Maskinhallen fra 1893 er bevaret i sin oprindelige udstyr og en anden maskinhal fra 1920'erne er et sandt eldorado for ingeniør interesserede.\nDen permanente udstilling i det tidligere kedelhal viser et tværsnit af Berlins historiske vandforsyning og kloakering fra 1850 til 1950. Se de første anlæg, hvor vandet blev ført frem gennem vandrør af træ - før den centraliserede vandforsyning blev indført. Saneringen af vandforsyningen efter afslutningen af krigen og adskillelsen af vandforsyningen mellem Øst-og Vestberlin efter opdelingen af byen i 1949 slutter den store del af den permanente udstilling.\nTuren fortsætter i maskinhallen. Der kan du finde tre opretstående, double-action, stempel dampmaskiner med indsprøjtning kondens dateret 1893. Det var først i 1979, at dampen operationen blev indstillet, og den sidste af denne type motorer i Friedrichshagen vandværkerne blev lukket ned.\nDen anden del af udstillingen er dedikeret til Berlins kommunale kloakering. Udviklingen af Berlins kloakering kan spores tilbage over 120 år. Udstillingen giver oplysninger om opførelsen af kloakker, pumpestatione og det første rensningsanlæg. Et værelse levende viser et laboratorium, fra omkring år 1900, mens et andet rum viser det tunge arbejde med at rense kloakkerne i 1920'erne.\nGamle pumper, rør og ventiler er udstillet på 5.000 m2 udendørs areal på museet.\nI dag råder Berlin over et kloaknet på næsten 10.000 kilometer rør med 145 pumpestationer og 225.000 tilslutninger. Vandledningerne er 7.800 kilometer lange og dagligt pumpes der 1.140.000 m³ vand igennem fra 9 vandværker.


Cafe Rusticana - 15. Rusturen\nTags: Unge, Offentligt, Gruppesex, Oralsex, Analsex, Aldersforskel, Onani og Natursex\nNicolai lå og filosoferede på sengen. Blikket var rettet på uendeligt. Han lå og tænkte over livet og alt hvad han havde oplevet igennem de sidste flere år. Det var jo i grunden fantastisk, for det havde jo ikke været småting.\nHvis han spolede filmen 5 år tilbage, så var han en novice i bøssemiljøet. Ikke fordi han mente at han nu var blandt de hærdede, men ok, han havde da ikke holdt sig tilbage her på det sidste.\nPå en måde er det jo dejligt at kunne skeje lidt ud i ny og næ, uden at skulle føle de store forpligtelser, men til tider mangler man nu også et lidt mere fast holdepunkt i sit liv, tænkte han.\nHvad skulle det være? Hvad havde han egentlig lyst til? Da han havde mødt Peter var han jo næsten klar til at gifte sig eller registrere som det jo hedder i bøssesproget. Han var jo fra starten fuldstændig forblændet af Peter, og de havde jo faktisk også haft det ret godt sammen.\nEgentlig havde han ikke følt sig helt så godt tilpas hos de mange andre han efterhånden havde været sammen med, selvom der jo alligevel havde været en del i toppen af hitlisten. Peter var måske også noget særligt, når nu det var den første rigtige fyr han havde været sammen med. Men Peter havde også lært ham mange ting, og taget sig god tid til at give ham mulighed for at opleve bøsselivet i den rette hastighed. Det er nok heller ikke altid lige let at skulle starte helt for fra.\nNicolai lå og smågrinede lide, da han tænkte over flere af de småepisoder han havde oplevet sammen med Peter og i de efterfølgende år. Hvor var der mange ting han ville have valgt at gøre anderledes, hvis man kunne. Men omvendt er det jo også erfaringsoplevelser der giver livet værd at leve. Bagklog kan man jo altid være, og det er nok heller ikke altid så meget værd. I hvert fald er han glad for at han kom godt i gang sammen med Peter, og alle de andre.\nHvor er der også bare mange bøsser. Nicolai havde aldrig forestillet sig at der var så mange mænd til mænd. Godt nok havde han da også "arbejdet" sammen med en del der var til piger - men de var nu ikke de værste. Faktisk var der nok en del af dem, som ganske sikkert var mere til fyre end til piger, men som blot ikke var kommet så langt endnu.\nTænk hvor må det være underligt og ligge og bolle en sød pige, og samtidig ligge og forestille sig at hun er den dejligste mand. Det må vel være noget i den retning. Kan man virkelig godt være til begge sider, og nyde begge dele. Nicolai tvivlede.\nDet må da også være hårdt, hvis man først er blevet godt engageret i en pige, måske gift og ja endog måske fået et par børn. Så må det altså først give problemer. Hvordan forklarer man egentlig sådan en situation. Man siger jo, at piger kan mærke den slags. Mon de er ligeglade og håber at det går over, eller hvornår mon de siger fra. Det er da også lidt underligt for børnene. Hvis og når de finder ud af det. "Far er bøsse", "Mon han virkelig er vores far", "Eller har mor været ham utro".\nDet er ikke fordi det ikke kunne være rigtig rart med børn. Det er jo egentlig også underligt, at man ikke skal give livet videre. Kunne man ikke bare lempe for adoptionsvilkårene. Der er da mange bøssepar der ganske givet ville kunne give ét eller flere børn bedre vilkår end mange heterofamilier. Men når man snakker om det, så misforstås det ofte som om man er pædofil - og det er i hvert fald ikke tilfældet. Det er fandme ret ulækkert. Ingen børn skal sgu lide og gøre det med voksne. Det er der sgu ingen der skal fortælle mig, tænkte Nicolai. Det er da ved Gud så ulækkert at tænke på, og de er bare så forsvarsløse. Nej han kunne ikke engang fortsætte tankerækken.\nMen hvad skulle der egentlig blive af ham selv. Hvis han selv kunne vælge, hvad ville han så? Hvis der var frit valg på alle hylder, hvad skulle der så ske i ens liv?\nSpørgsmålet var meget bredt. Det er faktisk lidt uoverskueligt, for der er jo aldrig frit valg på alle hylder. Nå, men fantasien og glæden forud er der jo ingen der kan tage fra én.\nJo, faktisk kunne han godt tænkte sig lidt mere stabile forhold, så man kunne opbygge sin egen lille tosomme familie. Fyldt med venner omkring sig. Godt med rejser. Lidt ud og spise i ny og næ og måske også et lille hus med en have til. Eller måske et lidt større hus, så der var plads til alt det sjove. Altså fester, gæster, lidt grillparties. Måske en swimmingpool i haven. Sport skulle han også dyrke, og fritiden kunne også godt bruges til noget foreningsarbejde af en art. Hvad det skulle være var måske ikke så vigtigt, for der igennem fik man også mange venner og et solidt netværk.\nJa, planer var der nok af, men hav skulle der til at opfylde dem? Ja, mange af dem vil man for så vidt selv være herre over. De mange materielle goder er jo blot et spørgsmål om penge. Men det stabile forhold. Det afhænger jo virkelig af omstændighederne og om man nu møder prinsen på den hvide hest. Hvordan skulle man tackle den situation. Det er jo det man aldrig skal planlægge, for så sker det aldrig. Når man går i byen for at finde en lækker fyr, så er det altid kun det usle skravl man møder - næ, det sker nok på et tidspunkt hvor man allermindst regner med det. Og det er nok også bedst sådan.\nSommeren var vel overstået. Skolen var atter begyndt. Sidste år inden lægeløftet skulle aflægges. En underlig tanke, men også ganske rar. Så starter livet, selvom mange mener det er helvede der starter der. Turnus, afdeling efter afdeling, sygehus efter sygehus inden man efter adskillige år kan finde sig til rette i en fast stilling. Også her skal man til at finde ud af hvad man egentlig har lyst til.\nNicolai havde meldt sig som tutor på introkurset for nye studerende. Det havde han prøvet for tre år siden, og nu var han blevet opsøgt da de havde fået et par afbud. Det første der stod for tur var en ryste-sammen-uge. Det var allerede blevet planlagt af nogle af de andre studerende, så Nicolai kom blot ind fra sidelinien.\nHan havde mødtes med dem i sidste uge, hvor de havde fortalt hvad de havde planlagt. Det var egentlig ok, og der var lagt vægt på både noget socialt og noget fagligt - uden at nogen af delene blev for vildt.\nPer, der var leder af rusturen, var ret flink. Han tog godt imod Nicolai og han var rigtig glad for at han havde meldt sig. De andre var også meget flinke, og det tydede på at de ville få en god tur. Opgaverne var splittet godt ud, og alle havde hver et par ansvarsopgaver, som de skulle stå for.\nNicolai skulle stå for et natløb og så for madindkøb og lidt med madlavningen. Forplejningen er altid et problem, og det er også en stor opgave. Men Nicolai havde ikke noget imod denne opgave, og han fik også ok for sin turnusplan som han fremlagde med den begrundelse at han ikke havde tænkt sig at stå i køkkenet i en hel uge og lege madmor. Der var fuld forståelse.\nDe tog af sted aftenen før de andre skulle komme. Der skulle lige rigges en del til, og de sidste praktiske opgaver skulle på plads. En af pigerne havde lige meldt sig syg, så der var et par ekstra opgaver til alle - i hvert fald til de første par dage.\nDe sad oppe det meste af natten og snakkede om løst og fast. Per og Nicolai kom godt ud af det sammen, og Per var ret interesseret i at høre om Nicolai og hans liv med fyre. Han var ikke selv til fyre, men hans bror havde netop offentliggjort at han var bøsse. Per fortalte meget om hvordan familien havde taget det, og hvordan han havde givet sin bror sin fulde opbakning. Per kom sammen med Louise, og de havde en lille pige der hed Sasha. Han fortalte meget om hvordan de boede og hvilke planer der havde for fremtiden, men samtalen vendte hele tiden tilbage til Nicolais liv som bøsse.\nIkke for Nicolai havde noget imod at fortælle. Tværtimod er det egentlig meget rart at snakke med andre om, hvordan man går og tænker i det daglige. Hvad der sker i ens liv, og hvordan man tænker anderledes over mange ting.\n"Hvordan er det egentlig at have sex med en mand?", spurgte Per forsigtigt. Det havde han alligevel ikke fået snakket med sin bror om endnu. "Ja, det er ikke fordi du skal fortælle hvis du ikke vil, men jeg spørger bare af ren og skær nysgerrighed."\n"Tja, hvordan", kom det fra Nicolai. "Det er da ikke så langt fra at have sex med en kvinde. Jeg har det bare sådan, at jeg føler mig mere tiltrukket af mandekroppen end af kvindekroppen. Jeg kan godt lide at røre ved andre mænd, og jeg mener også selv at jeg er god til at tilfredsstille mænd bedre end en kvinde."\n"Ja, men jeg tænker på hvordan altså du ved. Jeg har sgu da også som dreng onaneret sammen med et par kammerater, men det blev da aldrig til mere. Jeg har sgu svært ved at forestille mig sammen med en anden mand, selvom tanken jo alligevel har strejfet mig et par gange, så er det aldrig blevet til noget. Og jeg tror egentlig heller ikke jeg har lyst."\n"Det kan man jo ikke vide før man har prøvet." Nicolai grinede lidt og Per gav Nicolai en over hovedet. Ja, du ved jeg kigger jo meget på fyrene, hvor du kigger efter pigerne. Du kigger på brysterne og jeg kigger på pikken eller i hvert fald bulen i bukserne. Ikke fordi den i sig selv er afgørende for om det er kvalitet eller ej, men det er brysternes størrelse jo heller ikke. Og du ved så får vi øjenkontakt, som du også kender fra pigerne, og hvis der er en reaktion, ja, så er han jo nok lidt interesseret. Jeg har faktisk også været sammen med et par stykker der var til piger, og de var bestemt ikke uden talent når det gjaldt "herrearbejde". Du ved, lidt afveksling skader jo ikke helhedsbilledet, som der var én der engang fortalte."\n"Ja, nu skal du sgu ikke forsøge på noget. Tænk hvis jeg blev forfalden til mænd. Nej, det går sgu ikke. Men jeg vil da gerne vide noget mere, hvis du vil fortælle. Du ved, somme tider er det lettere at få styr over sådan nogle ting, ved at snakke med en fremmed, og så bagefter snakke med dem der står én nærmest, altså her tænker jeg på min bror. Har du noget imod at det bliver på det plan, eller hvad?"\nPer var en relativ flot fyr. Lidt højere end Nicolai, med helt kort hår. Lyst. Ikke så kraftig, men alligevel en pæn kropsbygning. Også bulen i bukserne, bøssernes førstehåndsindtryk så ud til at være ganske god. Jo, han var faktisk ikke så ringe endda, og hvis han alligevel skulle være til noget, så var han da bestemt ikke uden evner.\nNicolai havde absolut ikke noget imod at stille sin viden og erfaring til rådighed overfor Per, og det skulle da bestemt heller ikke "koste" ham noget, med mindre han selv ville prøves af, så havde Nicolai bestemt ikke noget imod at være hjælpelærer på det område også.\n"Jeg er sgu ikke bange for at gå ombord i en hetero, der mener at en piges kusse er det mest lækre. Jeg skal nok fortælle ham og vejlede i hvordan man kan få gode oplevelser ud af en lækker fyrs krop. Nicolai fortalte, og Per lyttede ivrigt. Jeg kan faktisk godt, tror jeg nok, få en fyr der aldrig har været sammen med en anden fyr til at syntes godt om sådan en seance. Du ved, det drejer sig også om, at kende sin krop og de muligheder den har. For eksempel sutter jeg nok anderledes end en pige. Jeg ved jo lige hvordan jeg godt kan lide det, og det viser sig at det ofte også virker på sådan en hetero."\nPer var sommetider målløs over Nicolais åbenhed, og hans udtryksform. Ikke fordi det så ud til at genere ham, men han grinede lidt ind imellem.\n"Også det at bolle i røven. Der er jo mange piger der ikke vil bolles i røven, og det er sgu da en pisse rar fornemmelse at trænge ind i røven på en fyr, og mærke hvordan der klemmes om pikken. Selvfølgelig skal man vænne sig til at få noget op i røven, men når det er sagt, så er det altså bare ret fedt.\nJeg kan huske engang, hvor jeg var sammen med en fyr der aldrig var blevet bollet. Han var lidt bange, for han havde hørt at det gjorde ondt. Det gør det sgu også hvis man ikke er klar og hvis man ikke gør sit forarbejde godt nok. Men jeg tog ham godt under behandling, og efter en god gang kropsmassage og smøren ind i olie var han grydeklar." Nicolai kiggede på Per, og så skraldgrinede de.\n"Er du vimmer mand", kom det fra Per. "Hvad skete der?"\n"Ja, fortsatte Nicolai. Jeg forsøgte først med et par fingre. Det er jo ikke så underligt. Og det har de fleste også forsøgt på sig selv, selvom det kan være lidt besværligt. Har du ikke prøvet at stikke noget op og føle den fornemmelse."\n"Jo, en gang og det var sgu ikke nogen succes. Pikken fik i hvert fald hurtigt nok og faldt sammen. Så jeg ved ikke rigtig om det er noget for mig." Per grinede, men ville gerne høre mere.\n"Jo, så efter lidt tid var det min pik, der gerne ville ind. Du kender sikkert fornemmelsen, ind i varmen. Jeg pressede stille og rolig, og han gav sig lidt. Det er vigtigt at man tager det ganske rolig, og det er nok her de fleste får en dårlig oplevelse. Han ville gerne, og derfor pressede jeg videre. Han gav sig endnu mere, men ikke så meget at han ville have mig ud igen."\nNicolai kunne se på Per, at han næsten kunne mærke hvordan der blev ført en pik op i hans røv. Han så ikke ud som om han ligefrem nød det.\n"Slap nu af, kom det fra Nicolai. Slap af i røvhullet, og lad som om det er dejligt. Pres lidt, som om du skal skide så går det lidt lettere. Han kiggede over på Per, som nu så lidt mere afslappet ud. Ja, der kan du se, nu går det nemmere."\n"Årh, hold da kæft, kom det fra Per. Jeg sidder sgu næsten her og bliver psykisk bollet eller hvad sådan noget hedder. Men ok, jeg beder jo også om det."\n"Så trængte jeg længere ind i ham fyren, og inden vi så os om var jeg faktisk helt i bund. Så går der lige lidt tid inden han havde vænnet sig til min pik, men pludselig ville han have at jeg skulle køre løs - altså bolle ham rigtigt, og det gjorde jeg så."\n"Hvad sagde han til det? Kunne han lide det?" kom det fra Per.\n"Ja, for helvede. Og bagefter ville han bolle mig. Og det var han faktisk også ret god til - også selvom han "kun" er til piger", Nicolai grinede og kunne se på Per, at han ikke rigtig vidste hvad han skulle sige.\n"Suttede han dig også?", kom det pludselig fra Per. Efter han havde brugt lidt tid på at sluge den første oplevelse.\n"Ja, for pokker. Det hører med. Det er en meget stor nydelse at sutte hinanden. Både pikken, nosserne og i røven. Ja, faktisk er det næsten obligatorisk for at kunne opnå en fed orgasme. Sutter I ikke hinanden når I boller", røg det ud af Nicolai.\n"Vi har gjort det én gang, men Louise kan ikke lide at sutte mig. Hun mener det er lidt ulækkert, også selvom vi lige har været i bad. Hun vil hellere have kropsmassage, men jeg må gerne pille og kæle med hende."\nNu kom der et par andre ind i stuen, og så at Per og Nicolai sad og snakkede. De satte sig ned et øjeblik, og skulle lige have et par ting afklaret, men så gik de igen.\nPer var ikke lang tid om at komme tilbage til det "tabte" emne.\n"Hvad skete der så?, spurgte han interesseret. Blev han så bøsse eller hvad?"\n"Nej for fanden. Nu er du sgu da lidt åndet. Fordi man sutter og boller lidt ved siden af er man sgu da ikke lige pludselig bøsse. Det må da være både ret og rimeligt at man prøver sig selv af med lidt af hvert, for at være helt sikker på, at man ved hvad man er til. Jeg bliver sgu lidt liderlig af at snakke så meget om det at bolle. Hvad ville du sige til hvis jeg prøvede at sutte den af på dig?"\n"Hvad siger du? Hold da kæft, nej for helvede. Det kan jeg da ikke, og hvad ville Louise ikke sige. Sutte den af. Ville du bare sutte den af. Du skal i hvert fald ikke bolle mig, det siger jeg dig. Det går jeg altså ikke med til. Det må du love mig."\n"Ja, selvfølgelig, jeg gør kun hvad du selv har lyst til. Jeg presser aldrig nogen, men jeg tror nu alligevel at du vil få noget ud af en slikker. Hvad siger du? Vi kan gå ned til stranden. Solen er ved at stå op."\nPer vidste ikke rigtig hvad han skulle sige, men han rejste sig da op og samlede sig sammen.\n"Lad os gå derned, så kan vi jo altid se hvad det bliver til."\nDe gik ned mod stranden, og ingen af dem sagde ret meget. De havde taget et tæppe med, og alene det fortalte måske lidt om de planer som de hver især kunne acceptere. Man behøvede jo ikke et tæppe hvis blot den skulle suttes af.\nDe sad og snakkede længe, og det var ret hyggeligt. Nicolai lagde en hånd over på Pers lår. Han kunne mærke at han stivnede, men han sagde ikke noget. Nicolai knappede hans bukser op, vippede med hovedet uden at sige at han skulle lægge sig ned. Per lagde sig på tæppet, og Nicolai tog lidt bedre fat i hans bukser. De gled lidt ned, og sammen med boxershortsene. Nicolai kunne ane pikken. Den var fandme allerede stiv.\n"Hold da kæft, du er sgu da skrup liderlig mad. Her tror jeg at jeg skal til at arbejde på sagen, og så er du allerede klar til kamp."\nNicolai lagde sig ind over Pers skridt. Tog pikken i munden, den var ret pæn af en heteropik at være. Og nosserne der var der også godt med kød på. Flot behåret var han også, lidt men diskret. Nicolai begyndte at sutte det bedste han havde lært. Han kunne mærke Per vejrtrækning var lidt anstrengt.\n"Slap nu af. Husk, hvis du ikke kan lide det, så skal du bare sige til, og så stopper jeg naturligvis med det samme. Og no bad feelings about that."\n"Nej, for søren. Det er faktisk rigtig godt. Åh, for satan. Nej, ikke forhuden tilbage. Jeg kommer sgu for hurtigt så," Per stønnede sagte, men lå med himmelvendte øjne. "For helvede for er det bare godt."\nNicolai tog sig også kærligt at nosserne, som hang pænt nede imellem Pers lår. Og hans hånd fandt også vej ned mellem lårene og ned til røvhullet.\n"Bare rolig, jeg skal nok lade dig være, men jeg syntes lige du skal mærke en dejlig følelse." Nicolai suttede hurtigt på sin finger, lod lidt af spyttet sidde, og førte fingeren ned til røvhullet. Det trængte relativt nemt ind. Per gav sig lidt, men vist nok kun af velvære.\nNicolai suttede stadig ivrigt på pikken. Forhuden gled nu lettere frem og tilbage hen over pikhovedet, og hans tunge legede med pikhovedet. Det var dejligt at følge Pers oplevelse af sutteriet.\nPludselig kunne han mærke, at Pers krop blev spændt. Han tog pikken ud af munden, og kørte lidt blidt med hånden, samtidig med at han kærtegnede nosserne. I det samme gav Per en lille lyd fra sig, og spermen væltede ud af pikke og op ad hans let behårede mave. Spermen gled ligeså stille nedad. Per havde rejst sig op på albuerne og lå lidt og gispede.\n"Nej, for satan det var godt. Ja, altså nu skal du ikke tro jeg pludselig er omvendt, men det her har jeg sgu aldrig prøvet før. Hold kæft en orgasme."\nNicolai tog lidt af Pers sperm på fingeren, og førte den op til Pers mund. Først ville han ikke, men uden at sige noget gled Nicolais finger ind i munden på Per, og han smagte på sin egen sperm.\n"Er det ikke dejligt. Det er lidt af dig selv. Mærk hvor livligt det er, og hvor lunt.\nDe lagde sig ned på tæppet. Per lå ligeså stille og kiggede op i himlen. De sagde ikke noget, men stilheden imellem dem var der ikke noget at tage fejl af. Det havde været en succes.\n"Har du lyst til at bolle mig", spurgte Nicolai pludselig. "Jeg stiller gerne op."\n"Ja, men hvad med dig selv. Skal du ikke have et sprøjt? Eller hvordan med det. Får man ikke orgasme samtidig eller hvad?"\n"Jo, sommetider. Hvis man kender hinanden godt, så ved man også godt hvad der skal til, og så lykkedes det ofte at sprøjte samtidig."\nNicolai begyndte at bearbejde Pers pik igen. Den skulle jo gerne selv ville, og der gik da heller ikke så lang tid før den var klar til næste omgang. Han suttede lidt på den igen. Og nu ville Per også prøve at sutte Nicolai. Det var lidt anstrengt, men han mente jo nok at han skulle give lidt gengæld. Nicolai slappede lidt af, men vendte hurtigt tilbage til hans eget gøremål. Nu skulle han bolles af en hetero.\nHan suttede godt på Pers pik, og lod en del spyt sidde tilbage. Så satte han sig oven på Per, og lod han glide ind i varmen. Det gik nemt, og Nicolai kunne betragte hvordan Per fulgte forløbet.\n"Gør det ikke ondt", spurgte Per, mens han faktisk gled helt på plads i Nicolais røv. Nicolai kunne se på ham at det var dejligt, og det var da også rart for Nicolai selv. Ingen tvivl om det. Tænk sig alligevel. En inkarneret hetero, som lige pludselig er i fuld gang med at bolle en bøsse. Lidt sjovt.\nNicolai førte slagets gang. Han gled godt ud og ind, og han kunne mærke at det føltes godt på begge parter. Hans egen pik var også stiv, og da han ville køre den af samtidig overtog Per arbejdet. Han gled godt. Det var han nu alligevel ganske godt det - måske en habil onanist.\nDer gik ikke lang tid. Nicolai kom faktisk først. Fedt. Han kunne mærke hvordan røvhullet snørede sig sammen om Pers pik, og hvordan det gjorde ekstra godt at bolle. Per nød det, og i det samme kom han også. Nicolais sperm væltede ud, og han kunne mærke hvordan Pers sperm varmede hans indre.\n"Åh, hvor er det rart", kom det fra Per, og Nicolai kunne kun tilslutte sig. Det havde faktisk været ret godt, når man tænker at det var en nybegynder.\n"Er du sikker på du ikke har prøvet det før, kom det fra Nicolai. Der var sgu ikke megen nybegynder over dig. Og du kan jo komme indtil flere gange. Det må jeg nok sige, og så med en fyr."\nPer fortalte hvordan han havde følt det, og han havde bestemt ikke fortrudt forsøget. Det havde været rigtig godt, og han måtte da også erkende overfor Nicolai, og han var en god sutter. Han måtte også erkende at flere af hans grænser var overskredet, men at han samtidig havde fået et helt andet billede af bøsser og hvad der lå i mand til mand-rollen.\nDe lå lidt på tæppet. Så smed de tøjet og løb ud i vandet. Nu var hæmningerne ligesom forsvundet, hvad var der at skjule.\nSå sov de et par timer under solens første stråler, inden de begav sig tilbage til køkkenet, hvor der allerede var liv. De andre var lidt overraskede over situationen, men undrede sig nu ikke specielt over at Per og Nicolai havde sovet på stranden.\nDet havde jo været en speciel start på en rustur, og nok en af dem der ville gå over i historien - i hvert fald for de to af deltagerne.\nNæste dag var Nicolai med inde på stationen for at hente de nye. Der skulle komme 23 russere. 10 fyre og 13 piger. Der var åbenbart flere piger nu der ville være læger. De kom ind i bussen, som de havde lejet for at køre dem videre ud til kommunens lejrskole, som de havde lejet til formålet.


Savsmuldstapet - en sikker vinder - bedrearbejde.dk\nSavsmuldstapet – en sikker vinder\nSådan giver du din bolig et smukt løft:\nStår du foran en større renovering eller skal din bolig have et nyt look, er den nemmeste og mest sikre vej til et vellykket udtryk på væggene et savsmuldstapet. Det har været på markedet i lang tid og vil altid være populært, ganske enkelt fordi det virker. Det er let at sætte op, har en flot struktur i overfladen og det er nemt at male over med lige præcis den farver, du ønsker at have på væggene.\nVælg den rigtige struktur\nSavsmuldstapet er ikke bare savsmuldstapet. Det har forskellige overflader, og hos Tapethuset. dk bestemmer du selv, hvilken overflade dit savsmuldstapet skal have – når du køber dit tapet hos Tapethuset.dk, har du et stort udvalg af både savsmuldstapet og meget andet tapet, du kan vælge imellem. Vælger du et savsmuldstapet, har du tre forskellige muligheder. Der findes et fin, ekstra og grov – se her, hvor du køber og bliver klogere på dit dit savsmuldstapet.\nAlle tre typer af tapet har den traditionelle overflade, som vi kender. Men strukturen er lidt forskellig i hvert tapet og det er selve grovheden, der varierer. Det er naturligvis værd at overveje, hvor grov et tapet du gerne vil have, før du køber nyt og sætter det op. Vær hellere sikker i din sag og vælg rigtigt første gang.\nDu bliver bedst sikker i din sag, hvis du giver dig tid til at forestille dig det endelige resultat, før du går i gang. Kig på dit rum og forestil dig, hvilke møbler og farve, du gerne vil have i rummet. På den måde kan du nemmere forestille dig, hvor meget tekstur du gerne vil have på din væg – det er klart, at vælger du en grov overfalde, er den mere synlig end en, der er fin i overfladen.\nMen uanset hvad du vælger af savsmuldstapet, vil det være let at arbejde med og holde i lang tid fremover.\n31. juli 2017 by\tMettemaje Skøtt\nPrevious Post: Find blomsterfrø, der passer til dit formål\nNext Post: Branddøre i høj kvalitet til billige priser hos Melholt.dk


TV-kalundborg - Kurt udnævnt til æresmedlem\nKurt udnævnt til æresmedlem\nKurt Grinderslev blev udnævnt til æresmedlem af RGI, her får han overrakt RGI æresmedlems emblem af formand Gitte Nordbo Keller. Privatfoto\nKurt Grinderslev blev, på RGIs generalforsamling, udnævnt som æresmedlem af RGI.\n”Kurt Grinderslev har jo desværre valgt at trække sig ud af bestyrelsen, og som han sagde ” så han kunne få tid til nogle af hans andre hobbyer” men hans hobbyer er da RGI ik??? Kurt er synonymet på børn og ungdomsfodbold i RGI\nKurt blev valgt ind den 9. marts 2005 i bestyrelsen og inden der havde han allerede været i gang som pigetræner og puslingetræner. Jeg har spurgt i øst og i vest, og alle siger ”Kurt han har da altid været her, og med et efterfulgt Stopper han, det kan han da ikke”… Ja det siger jo mere end mange fine taler at Kurt er indbegrebet af RGI, fodbold, kontoret. Sidder han ikke lige inde på kontorstolen, ja så kan han findes ude på gang broen med en cigaret i munden kiggende ud over banerne.\nSpecielt fra Poul Erik skal der lyde en kæmpe tak, for alle de år, altid har man kunne ringe og du kom så hurtig du kunne, og hvad Poul Erik viste om regnskab ja det viste Kurt om opsætning af computerne, og sådan har i supplerede hinanden godt.\nKurt er nok den der har bundet flest snørebånd, pustede på forslået knæ og fået de små poder til at forstå fodbolden og dens regler, og at alle ikke behøves at rende efter bolden på samme tid, men at spille hinanden og at andre godt må få bolden. Specielt her efter skolereformen har Kurt også været Ole Lukøje, for når de små poder kommer efter en lang skoledag, og de bliver så trætte, at de står op og sover, ja så lægger Kurt dem over i trækvognen med en god jakke over og de små sover fra en fodbold træning.\nDet er nu en vidensbank som takker af, dog har Kurt lovet at være konsulent for os og den nye sekretær. Så vi finder ham nok stadig på stolen på kontoret om tirsdag aften i kontortiden”, sagde Gitte Nordbo Keller, formand for RGI, i sin tale til Kurt Grinderslev.


Cykelhjelm guide - her er de 7 vigtigste typer cykelhjelme\nCykelhjelm guide – her er de 7 vigtigste typer cykelhjelme\nHvis du kigger efter, så vil du opdage at der er ret stor forskel på folks cykelhjelme. Grunden til det er ikke kun at designet varierer fra hjelm til hjelm, men også at der findes flere forskellige typer cykelhjelme. De vigtigste af dem tager vi et kik på her.\nBMX hjelme er smarte og ser ofte bedre ud end almindelige cykelhjelme, men tilgengæld er de ofte ikke så komfortable som almindelige hjelme. Grunden til det er at de vejer mere og ikke giver den samme grad af ventilation som andre typer hjelme.\nDet betyder dog ikke så meget for de fleste der bruger en BMX cykelhjelm, da de sjældent kører langt og hurtigt på deres cykler (jeg er selv en af dem der kører med en BMX hjelm – og jeg kører sjældent mere end 30-40 min. ad gangen da vi bor midt i København).\nDer er flere der mener at BMX cykelhjelme er en dårlig ide til børn, da de er sværere at indstille korrekt end andre typer cykelhjelme. Sammen med den lavere komfort, så er der altså alt mulig grund til at vælge en almindelige cykelhjelm fremfor en BMX cykelhjelm (uanset jeg som sagt selv bruger en BMX hjelm).\nBMX hjelme kaldes sometider for skaterhjelme.\nDer er ingen tvivl om der er en aerodynamisk fordel ved at bruge en enkeltstarthjelm, men alligevel er det kun de allerbedste ryttere der virkelig vil få gavn af en sådan hjelm. Det skyldes først og fremmest at der er ikke er ret meget ventilation i en sådan hjelm, hvilket betyder at der er en vis risiko for at overophede mens du sidder på cyklen og træder igennem (den manglende mængde ventilation gør bl.a. at der til Iron Man Hawaii er flere der stiller op med almindelige racercykelhjelme i stedet for enkeltstartshjelme).\nHvis vi kigger på hvor meget gavn en enkeltstartshjelm giver, så skal du regne med at den giver dig et par minutters gevinst på 180 km distancen (selvfølgelig afhængig af hvor hurtigt du kører, etc.).\nHvis din enkeltstartshjelm sidder korrekt, så er der faktisk nogen der mener at en enkeltstartshjelm giver mere genvinst end hvis du monterer pladehjul på din cykel!\nMen som sagt er der risiko for du koger over undervejs, da der ikke er så meget ventilation i enkelstartshjelme. Så medmindre du ved hvad du gør, så kan det være en fordel at stille op i en godt ventilleret racercykelhjelm og så være sikker på at kunne gennemføre løbet.\nEn racercykelhjelm bliver iøvrigt ikke mindre relevant når du tager i betragtning at enkeltstartshjelme ikke ligefrem er billige. Faktisk er det sjældent at du kan finde nogen hjelme til under 1000,- – og der er bestemt også modeller der koster på den forkerte side af 2000,-.\nFullface cykelhjelme ligner den type hjelme som folk på motorcykel benytter. Det er der en grund til, da fullface hjelme netop benyttes til den type cykling hvor det går hårdest til og der er størst risiko for at komme galt af sted: Downhill mountainbike og andre dramatiske typer mountainbike kørsel som fx. freeride (kørsel på bane hvor det gælder om at lave loops og andre tricks).\nFor nogle dage siden samlede jeg de 10 bedste videoer, hvor der virkelig er brug for at bære fullface cykelhjelm. Dem kan du tage et kik på her.\nEr du selv på jagt efter en fullface hjelm, så skal du huske på et par ting:\nVægten er vigtig. Uanset hvad vejer en fullface hjelm mere end andre typer hjelme, så her det ekstra vigtigt at være opmærksom på ikke at købe en hjelm som er for tung eller som sidder dårligt.\nI mange hjelme kan du rykke rundt på polstringen i hjelmen, så du kan få den til at sidde så godt som muligt.\nHvis du har mulighed for at prøve nogle forskellige hjelme, så check om du har et godt udsyn eller ej. Typisk vil der være nogen hjelme der giver dig et bedre udsyn end andre.\nAt bruge fullface cykelhjelm til andre typer cykling som fx. landevejsløb opfattes af de fleste som noget man bare ikke gøre (så hold dig til at bruge fullface hjelm når du kører mountainbike).\nHvis du sammenligner hjelme til landevejscykling og mountainbike kørsel, så vil du med det samme opdage at hjelme til mountainbike kørsel har en lille skærm/skygge der går at grene og planter ikke rammer dig i ansigtet (ikke at det kan forhindres fuldstændigt, men den lille skærm gør en væsentlig forskel).\nDerudover er mountainbike cykelhjelme ofte bedre ventilleret end almindelige cykelhjelme. Grunden til det er at MTB løb er hård træning som ofte foregår i områder med høj luftfugtighed (fx. er luftfugtigheden i skoven større end i det åbne terræn hvor der køres landevejscykling).\nMange mountainbike cyklehjelme er iøvrigt lidt mindre aerodynamiske end hjelme til landevejscykling og i nogle tilfælde også lidt tungere. Grunden til det er, at det ved mountainbike kørsel ikke kun gælder om at køre stærkt (selvom det selvfølgelig også er en del af det, ikke mindst hvis du kører egentlige mountainbike løb).\nHvis du er ude i at købe en speciel mountainbike cykelhjelm, så bør du også overveje om du har brug for specielle mountainbike cykelsko etc. Og så skal du selvfølgelig glemme alt om at tage afsted ud på sporet uden hjelm, da det er sindsygt farligt.\nDet vigtigste ved racercykelhjelme er at de vejer mindre end de fleste andre cykelhjelme (helt ned til ca. 200 g), samt at de har en bedre ventilation. For når der skal trædes igennem, så er det vigtigt at kunne slippe af med varmen i en fart, så du ikke overopheder og din performance styrtdykker.\nRacercykelhjelme har en kedlig tendens til at være en del dyrere end mange andre cykelhjelme. De fleste modeller koster op omkring 1000,-, dvs. en hel del mere end de helt billige hjelme der koster ca. 200,-.\nRacercykelhjelme kaldes sometider for landevejshjelme. En særlig form for racercykelhjelme er de super aerodynamiske enkeltstartshjelme, der dog kun kan anbefales hvis du er en virkelig seriøs cykelentusiast eller triathlet.\nSom du kan se, så kan du få skaterhjelme i en masse forskellige farver og designs (selv har jeg en helt sort skaterhjelm). Men selvom mange af hjelmene er beregnet til børn, så er der flere der mener at skaterhjelme er et dårligt valg til mindre børn.\nÅrsagen til flere tænker sådan er, at det er sværere at indstille en skaterhjelm end en almindelig cykelhjelm. At den er sværere at indstilles skyldes den er formstøbt i nakken, så den er sværere at få til at sidde til og strammet korrekt vha. hjelmens stropper.\nEn andet problem med skaterhjelme er at de er tungere end de fleste almindelige cykelhjelme. Skaterhjelme giver heller ikke den samme ventilation som almindelige cykelhjelme, hvorved de hurtigere bliver varmere og mindre komfortable at have på.\nSom jeg skrev før, så har jeg selv en sort BMX hjelm/skaterhjelm – selvom jeg måske burde anbefale at du køber en almindelige cykelhjelm frem for en skaterhjelm. Selv synes jeg dog ikke min hjelm er specielt ukomfortabel – og derudover kører jeg som sagt mest mindre ture på op til 30-40 min. da vi bor midt i København (havde jeg tilgengæld siddet på en racer og trådt igennem i længere tid, så havde tingene nok forholdt sig anderledes og så var jeg nok gået efter en racercykelhjelm i stedet).\nSelvom der sker en del udvikling indefor mange områder af cykling, så sker der ikke alverden indefor cykelhjelme. De fleste cykelhjelme ligner hinanden og består af en hård skal af plast rundt om en lidt blødere skal af fx. polyesterskum.\nSidst der skete noget vildt var i 2005, da svenske Anna Haupt og Terese Alstin opfandt verdens første oppustelige cykelhjelm: Hövding.\nHövding er væsentligt mere elegant end de fleste andre cykelhjelme, så der er ikke nogen risiko for at komme til at lave en Nyrup hvis du vælger en sådan hjelm. Faktisk er den så elegant, at selv modemagasiner har skrevet om den.\nFlere gange er det også blevet nævnt at den oppustelige cykelhjelm er mere sikker end en traditionel cykelhjelm, men desværre er de data jeg har set leveret af Hövding selv. Vi mangler med andre ord data fra en uafhængig instans for at konkludere om deres hjelm virkelig er mere sikker end traditionelle cykelhjelme.\nEfter at have læst en del om Hövding, så undrer det mig iøvrigt at der aldrig er nogen som omtaler følelsen af vind i håret.\nNår jeg selv kører med cykelhjelm, så generer det mig nemlig lidt at jeg ikke kan mærke vinden i håret på samme måde som hvis jeg kørte uden hjelm.\nEt problem jeg ville slippe af med, hvis jeg brugte en Hövding cykelhjelm i stedet for en traditionel hjelm.\nGrunden til jeg ikke bruger en Höviding hjelm er prisen, da en Hövding hjelm p.t. koster lidt over 2000,- kr – dvs. 5-6 gange så meget som en typisk cykelhjelm til 300-400,- kr 🙁\nKommer prisen på Hövding eller en anden tilsvarende hjelm ned i et mere fornuftigt leje, så er der ingen tvivl om at min nuværende cykelhjelm får sparket til fordel for en oppustelig hjelm.\nTweet Share Share Email Pin\tWritten by Mads\nUdgivet i kategorien Cykling den 20/8-2015\tLeave a Reply Cancel\tYour email address will not be published. Required fields are marked *Comment Your Name *\nYour Website Copyright © 2017 Phikamphon - Oehlenschlægersgade 44, 1663 Kbh. V. - CVR 29093679 | About\nTweet Share Share Email Pin


Chris De Burgh - Notes From Planet Earth - Ultimate Collection CD → Køb CDen billigt her\nChris De Burgh Notes From Planet Earth Ultimate Collection\n01: Don't Pay the Ferryman\n02: Missing You (Version 2001)\n03: Ship to Shore\n04: The Lady in Red\n05: When I Think of You\n06: Sailing Away\n07: Two Sides to Every Story (with Shel\n08: Tender Hands\n09: A Spaceman Travelling\n10: I Want It (and I Want It Now)\n12: Say Goodbye to It All\n13: Where Peaceful Waters Flow\n14: High on Emotion\nFakta om Chris De Burgh - Notes From Planet Earth - Ultimate Collection\nChris De Burgh - Collection Notes From Planet - Ultimate Collection\nNotes From Planet Earth, Cd\nHos os prioriterer vi sikkerhed højest, og vi ser den, som det aller vigtigste område ved online handel. Vores Internet betalingsløsning er godkendt af NETS, hvilket er den primære garanti for sikkerheden bag din online betaling. Derfor er handel og betaling online altid 100% sikkert hos Gucca.\nDer er ingen begrænsninger i din returret. Vi har 30 dages returret på alle varer. Såfremt du har fortrudt købet, og ikke ønsker at beholde din vare, kan du med god samvittighed returnere din vare til os, herefter vil du få dine penge refunderet. Du er naturligvis velkommen til at kontakte os, såfremt du har spørgsmål, før du sender en vare retur.\nDet er vigtigt, at du som kunde hos os modtager dit produkt både hurtigt og sikkert. Du har din vare i hænderne indenfor 1-2 hverdage, såfremt den er på lager. Du kan se den nøjagtige lagerstatus på det enkelte produkt. Spørgsmål til lagerstatus og/eller leveringstid? Så tøv ikke med at tage kontakt til os.\nHos Gucca.dk er der mange forskellige betalingsmuligheder at vælge imellem. Der er naturligvis frit valg blandt vores betalingsmetoder - du vælger den, der passer dig. Lige meget hvilke af vores betalingsformer du benytter, kan du altid handle trygt og sikkert hos os. Alle vores betalingsmuligheder kan du se her. Først når dit produkt er afsendt, bliver beløbet hævet fra din bankkonto.\nSkulle der opstå tvivl eller spørgsmål til Gucca.dk, er du naturligvis velkommen til at skrive eller ringe til os. Alle hverdage mellem klokken 10-15 sidder vi klar på e-mail og ved telefonerne, og vi er altid klar ved telefonen eller på e-mail til at yde dig kvalificeret hjælp i godt humør og med et smil på læben.\nNår du handler hos os, kan du bagefter se, hvor langt forsendelsen er kommet. Når du fuldender dit køb, kan du bagefter få adgang til din egen personlige ordreside. På ordresiden kan du følge med i, hvornår dine varer forlader vores lager. I det øjeblik produktet er på vej til dig, modtager du information herom via e-mail.\nDin anmeldelse af Chris De Burgh - Notes From Planet Earth - Ultimate Collection\nVores brugere har bedømt Chris De Burgh - Notes From Planet Earth - Ultimate Collection Cd til 5 ud af 5 stjerner - baseret på 1 bedømmelse og 0 anmeldelser\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_cd path_cd_forside path_cd_cd path_cd_pop path_cd_chrisdeburghnotesfromplanetearthultimatecollection


Job på Bakken - Grafisk marketingassistent\nsøges til Danmarks sjoveste arbejdsplads!\nVi søger en udadvendt og kreativ marketingassistent med drive og et veludviklet servicegen, der brænder for at løse spændende og varierende grafiske opgaver på tryk og web. Du står for udarbejdelse af Bakkens grafiske materiale – lige fra annoncer, billedredigering, opdatering af informationsskærme, udarbejdelse af brochurer til opdatering af hjemmeside med tekst og billeder. Du har fingeren på pulsen hvad angår nyeste trends inden for grafik, video og markedsføring.\nVi forventer, at du tager ansvar og selvstændigt løser de udfordringer, du møder på din vej. Du bliver en del af et tæt, sjovt og initiativrigt team, hvor du får rig mulighed for at udvikle dig og afprøve kreative idéer af i praksis.\nDu har et par års erfaring inden for grafisk arbejde, kommunikation og/eller markedsføring\nDu har et solidt kendskab til InDesign og Photoshop\nDu er udadvendt, samarbejdsvillig og detaljeorienteret\nDu har en kreativ tankegang\nDu har eventuelt erfaring med video og SEO\nSom marketingassistent tilbydes du en hverdag med mange forskelligartede arbejdsopgaver. Alle medarbejdere i organisationen giver en hånd med dér, hvor det er nødvendigt – og sammen løfter vi i flok.\nDer er tale om en fuldtidsstilling. Du refererer direkte til marketingchefen og indgår i marketingafdelingen bestående af en marketingchef og en marketingkoordinator. Som marketingassistent får du et spændende og varieret job, hvor vi lægger vægt på teamwork og medspil af engagerede teltholdere og samarbejdspartnere.\nAssistere dine kolleger i marketingafdelingen (afvikling af enkelte events, indhold til sociale medier og nyhedsbreve mv.)\nTiltrædelse: 15. januar 2019\nVi indkalder løbende til samtale, så send din ansøgning allerede i dag ved at trykke her. Ansøgninger skal dog senest være os i hænde den 31. oktober 2018.\nHar du yderligere spørgsmål til stillingen som grafisk marketingassistent, kontakt da marketingchef Anne Sofie Hansen, mandag-fredag fra kl. 10.00-12.00.\nKontakt marketingchef Anne Sofie Hansen mandag - fredag i tidsrummet kl. 10 - 12.00 på +45 3996 2099\nLæs mere om historien bag A/S Dyrehavsbakken\nSøg jobbet i dag!\nLedige job på Bakken!\nFind flere ledige stillinger


Sov godt i de lækre senge fra Wonderland Sov godt i de lækre senge fra Wonderland\nSov godt i de lækre senge fra Wonderland\nEn seng fra wonderland er en helt anden liga (foto sengespecialisten.dk)\nDet er hammer vigtigt at få sig en god nattesøvn. Dette hænger sammen med de mange egenskaber og funktioner, som søvn har for, at du som menneske overhovedet kan fungere i det daglige. Endvidere så har søvn også en betydningsfyld rolle i forhold til dit eget helbred. Først og fremmest så kan vi som mennesker ikke leve uden søvn, det er egentlig et faktum, som vi sjældent går rundt og tænker en helt masse over. Men det har faktisk en stor betydning for at vi kan fungere, der hænger også samen med at det er så nødvendigt for os at sove hver nat, at vi ikke ligefrem afprøver vores livsnødvendige behov for søvn. Udover at vi bare rent overlevelsesmæssigt har behov for søvn, så er det også vigtigt for vores immunforsvar. Uden søvn bliver vores krop meget svag, og det hænger sammen med, at det er om natten når vi sover, at vores krop renser sig selv og restituerer. Det sker helt konkret nogle processor, når vi sover, som vi ikke kan være foruden, og som ikke kan fungere i andre situationer end når vi sover.\nVær sikker på at familien og du får en god søvn ved at ligge i gode senge fra wonderland\nDer er flere måder på at give sig selv en god nattesøvn. Man kan blandt andet sørge for at man sover i en god seng. Wonderland laver super gode og komfortable senge, som helt sikkert vil bidrage til, at det bliver nemmere og rarere at få sin nattesøvn. Hermed bliver det ganske let at sikre sig en god nattesøvn, hvis man får en seng fra wonderland.\nKlik videre hér for at læse mere om wonderland, og ikke mindst bliv klogere på, hvorfor du bør blive ejer af deres mange lækre og uundværlige produkter – fordi kvalitet er vigtigt, når du sover.\nposted by Jette Andrup on tirsdag, marts 31st, 2015 at 11:50 am in Senge\ntags: senge, soveværelse, søvn, Wonderland, Wonderland seng\nTime limit is exhausted. Please reload CAPTCHA. + ni = 15


Ig Ferieudlejning og boliger - Ljubljana, Slovenien | Airbnb\nFerieboliger i Ig\nDe bedst bedømte ferieboliger i Ig\nMin bolig ligger tæt på familievenlige aktiviteter. Min bolig er god til par, solo-eventyrere, forretningsrejsende og familier (med børn). Det er i meget fredelige omgivelser med en smuk natur, rart at gå eller cykle, 750 m væk fra busstationen.\nEn hyggelig, fuldt udstyret lejlighed beliggende på Ljubljansko barje landskabspark. Der er 10 minutters kørsel til byens centrum. Lejligheden har hurtig Wi-fi, 2 enkeltsenge, udtrækssofa, køkken, badeværelse og en swimmingpool. Der tilbydes gratis parkering i nærheden af huset. Du vil elske at tilbringe tid i denne lejlighed under dit ophold i Ljubljana\nCharmerende Marshes Chalet\nChalet er beliggende i forstæderne af Ljubljana og er ideel til familieferier samt for sightseeing i hovedstaden i Slovenien. Placeringen giver dig mulighed for at trække dig tilbage fra den overfyldte by til en idyllisk beliggenhed omgivet af natur og Ljubljana Marshes Nature Park, men kun et skud væk fra den strenge bymidte, som er tilgængelig med bil, bybus eller kun 15 minutter af en behagelig cykeltur.\nPopulære faciliteter til ferieboliger i Ig\nAndre fantastiske ferieboliger i Ig\nHyggelig og privat - lejligheder Lucy II\nFantastisk lejlighed i stueetagen +terrasse +parkering\nModerne Studio på Guesthouse Mars\nMade with Love - træhus og træhus\nLejligheder The Art House (APP 6)\nLejligheder The Art House (APP 8)\nLejligheder The Art House (APP 2/3/4/5)\nLejligheder Želimlje - Lejlighed 3 med 3 soveværelser\nToværelseslejlighed i Želimlje\nHyggeligt afslapningsrum nær centrum af Ljubljana\nEn hytte over skyerne


500 m2 Klinikfællesskab til leje i København Østerbro: Momsfrit klinikfællesskab tæt på Metroen.\nAlle erhvervslejemålKlinikfællesskaberStorkøbenhavnKøbenhavnKøbenhavn Østerbro\nKlinikfællesskab til leje, København Østerbro, Vordingborggade\nMomsfrit klinikfællesskab tæt på Metroen.\nVi åbner nu et nyt klinikfællesskab for selvstændige behandlere på hjørnet af Randersgade/Vordingborggade i samme ejendom, hvor kommunens Sundhedshus er beliggende.\nVi har allerede lejet de første lokaler ud til psykiater, psykologer mm., men har plads til mange flere.\nLokalerne enten 12 eller 21 kvm., og der er ingen moms på lejen. Vi har desuden mulighed for at indrette et selvstændigt lejemål på ca. 500 kvm., såfremt du ønsker dit eget lægecenter eller lignende.\nI vores andre klinikfællesskaber har vi speciallæger, psykologer, fysioterapeuter, vaccinelæger og terapeuter m.m. i huset og vi mener, at jo flere behandler vi er under samme tag jo mere synergi giver det, hvilket kun er til glæde for os alle.\nSamtidig tænker vi på miljøet i form af sparet resurser i form af, at vi deler venteværelse, køkken m.m.\nMed i prisen får du fælles venterum, stort mødelokale, som kan bookes online, handicaptoiletter, the-køkken, trådløst internetforbindelse, hjemmeside med link til din egen side, hvilket du skal huske når du sammenligner priser.\nPrisen er 6.495 - 8.995,- pr. mdr. incl. strøm, varme, internet, hjemmeside samt rengøring af fællesarealer og adgang til stort mødelokale.\nVi har Metroen Poul Henningsens Plads Skjolds plads beliggende kun 300 m fra klinikfællesskabet og der ud over, så har vi buslinjer på Østerbrogade 100 m fra ejendommen.\nVi har handicapparkering, elevator, og det der kræves for at få ydernummer.\nFotos er fra vores klinikfællesskab på Tagensvej og Østerbroafdelingen bliver indrettet på samme måde med flot linoleum i fællesarealer og tæppefliser eller linoleum i selve behandlerlokalerne. Der kan også etableres vask håndvask i behandlerlokalerne.\nNyrenoveret 82 m2 kontorlokale ved Kastellet og Langelinie på Østerbro: Vi søger lejer til 82 m2 kontorlokale på Østerbro med plads til 7-9 skriveborde, et godt mødelokale, eget the køkken og adgang til fælles køkken og toiletter...


Doulas: Skal du ansætte en arbejdscoach? - Information - 2021\nDoulas: Skal du ansætte en arbejdscoach?\nEn fødselsdula er en uddannet arbejdscoach, som hjælper dig under arbejdskraft og fødsel. Hun giver dig kontinuerlig følelsesmæssig støtte samt hjælp til andre ikke-medicinske aspekter af din pleje. Hun kan give vejledning, der hjælper dig med at tage informerede beslutninger om fødselsmuligheder og ressourcer. Mens hun aldrig træffer nogen beslutninger på dine vegne, kan en doula også fungere som en forbindelse og kommunikere dine ønsker med resten af fødselsholdet.\nDu kan også ansætte en postpartum doula for at komme til dit hjem efter fødslen for at hjælpe dig med at slå dig ind med din nye baby.\nHvad er fordelene ved at have en fødselsdula?\nEn doula hjælper dig før fødslen og fødslen ved at besvare dine spørgsmål om hvad du kan forvente, lette din frygt, hjælpe dig med at udvikle en fødselsplan og generelt gøre dig klar til din babys ankomst.\nUnder arbejdskraft og levering giver en doula konstant, vidende support. Hun kan komme med forslag til stillinger under fødslen, hjælpe dig med at trække vejret gennem sammentrækninger og give massage. Hun kan også svare på spørgsmål, du og din partner har om, hvad der sker. (En fødselsdula kan også hjælpe dig umiddelbart efter fødslen ved at give information om pasning af nyfødte og amning vejledning.)\nDet er umuligt at forudsige eller kontrollere, hvordan arbejde og fødsel vil gå. Vil du føle dig følelsesmæssigt med din arbejds- og fødeplejerske, og vil hun have tid til dig? Hvordan vil du reagere på smerten? Vil du have en hurtig levering eller en lang, trukket arbejdskraft? Hvordan vil din mand eller partner holde op under presset?\nOver for disse usikkerheder finder mange kvinder enorm tryghed ved at have en doula ved deres side. Forskning har fundet, at kvinder, der har kontinuerlig en-til-en-støtte under fødslen, har en tendens til at bruge smertestillende medicin mindre ofte, har lidt kortere anstrengelser og er mindre tilbøjelige til at have en c-sektion eller en tang eller vakuumassisteret levering. Faktisk, hvis du er seriøs med at forsøge at føde uden smertemedicin, kan en doula være din bedste allierede.\nKvinder, der har kontinuerlig støtte, er også mere tilbøjelige til at rapportere, at de er tilfredse med deres fødselsoplevelse. En teori er, at mødre, der har kontinuerlig støtte, producerer lavere niveauer af stresshormoner i løbet af fødslen end kvinder, der er alene eller deltog af uerfarne coaches.\nHvis du ser en jordemoder i en hospitalspraksis med lavt rumfang eller planlægger at føde på et fødselscenter eller derhjemme, vil du sandsynligvis have kontinuerlig en-til-en-støtte fra din jordemoder.\nHvis du har din baby på et hospital, er det sandsynligvis en anden historie - og at ansætte en doula kan være den eneste måde at sikre, at en erfaren coach vil være med dig i løbet af arbejdsmarkedet.\nI en typisk hospitalsindstilling forbliver læger og nogle jordemødre ikke kontinuerligt i værelset med dig under fødslen. Sygeplejersker inden for arbejdsmarked og levering er ofte nødt til at opdele deres tid mellem flere patienter, og de kommer og går efter deres skift.\nSørg for, at din doula er parat til at samarbejde med dit medicinske team og ikke bestride rutinemæssige hospitalspraksis, såsom at tage vitale tegn.\nHvordan er det at have støtte fra en doula under arbejdskraft?\nAlles oplevelse er naturligvis anderledes, men her er en kvindes historie om en doula-assisteret arbejdskraft:\n"At ansætte en doula er som at ansætte en der er der bare for dig. Da jeg gik i arbejde, mødte vores doula os på hospitalet. 18 babyer blev født på hospitalet den dag, så vores sygeplejerske til fødevarer og fødevarer var ganske glad for at have nogen ellers der for at give følelsesmæssig støtte og hjælpe med at gøre mig mere behagelig.\n"At have doula gav mig enorm selvtillid, plus det tog presset fra min mand. Han var i stand til at slappe af og nyde oplevelsen. Doulaen viste ham nogle akupressurteknikker, han ville prøve.\n"Hun låste øjnene med mig og hjalp mig med at trække vejret gennem mine sammentrækninger, fremsatte forslag om at bevæge mig rundt og prøve forskellige smertebehandlingsteknikker. Hun kunne læse mine kropsignaler perfekt og vidste, hvornår jeg var i overgang (når jeg blev syg, en pan magisk Hun hjalp mig med at huske at drikke væske og kommunikere mine behov til sygeplejerskerne.\n”Da det var tid til at skubbe, satte doula varme vaskeklude på min perineum og låste øjnene med mig igen, hvilket var absolut kritisk.\n"Jeg kunne ikke have gjort det uden hende. Hun gjorde mig frygtløs, og den manglende frygt er det, der får dig igennem smerterne uden stoffer. Jeg havde fuld tillid til hende. Hvis jeg havde set på min mand og sagt, ' Hjælp mig gennem dette, 'det ville bare ikke have været det samme.'\nHvor meget koster en doula?\nEn fødselsdula koster flere hundrede til et par tusind dollars for hendes tjenester, afhængigt af om du bor i en lille by eller en by. Nogle sygesikringsplaner dækker en del af eller alle omkostningerne.\nNogle doulas er villige til at arbejde på en glidende skala baseret på din betalingsevne. Et par banebrydende hospitaler leverer endda doulas til arbejdende patienter, der ønsker dem.\nEn fødsel doula kan tilbyde dig støtte i babyens første uger og give dig information og vejledning om, hvordan du plejer, foder og bader din baby. Hun vil hjælpe dig, når du heles fra din fødsel, og tilbyder dig information om pleje og ressourcer til dig selv såvel som din baby. En fødsel doula kan også hjælpe med husstandens organisation og pligter, men ikke i det omfang en husholderske eller barnepige måske.\nHvordan finder jeg en doula?\nHvis du leder efter en doula, kan du prøve disse ressourcer:\nDONA International. Organisationen har en henvisnings-locator på sin hjemmeside. DONA International giver også henvisninger over telefonen på (888) 788-3662.\nBesøg webstedet for fødsel og fødsel Professional Association (CAPPA), eller ring (770) 965-9777.\nEndelig kan du bede din instruktør, jordemoder, læge eller venner om fødsel om en henvisning.\nFor en liste over spørgsmål, der kan stilles potentielle doulas, se vores doula-interviewark.\nSe videoen: Tips For Expectant Fathers During Labor From Dr. Keith Reitzel. (November 2021).\nBetydningen af navnet Melesio. Navn til drenge\nBør jeg justere min forældremåde, så den passer til mit barns temperament?\nSengeleje: Hvordan man kan klare sig\nCuartilla: oprindelse og betydning af navnet på pige Cuartilla\nLiberata: oprindelse og betydning af navnet på pige Liberata\nGenadia: oprindelse og betydning af navnet på pige Genadia\nBetydningen af navnet Laurencio. Navn til drenge\nBetydningen af navnet Elvis. Navn til drenge\nBetydningen af navnet Cromaco. Navn til drenge\nBetydningen af navnet Laureano. Navn til drenge\nEdita: oprindelse og betydning af navnet på pige Edita\nCopyright 2021 \_ Doulas: Skal du ansætte en arbejdscoach?...


Ombetrækning af stole - Lidt om stolens historie\nForside > Ombetrækning af stole - Lidt om stolens historie\nStolenes udvikling er gennem tiden gået mod større komfort. I ældre tid havde man i bedste fald en løs hynde på træsædet. Stole med fast stopning og lædersæde var en nyhed, som kunne nydes på slottene i 1600-tallet.\nI 1700-tallet øgedes komforten og siddemøblerne blev blødere og mere bekvemme med lavere stopning med blødere kanter. I det tidlige 1800-tal blev indretningsstilen strammere og stolesæder fik rette linier, som krævede en ny polstringsteknik med syninger.\nSlutningen af 1800-tallet skulle blive møbelpolstrernes gyldne periode. Spiralfjederen blev taget i brug omkring 1850 og bekvemmeligheden blev bogstavelig talt sat i højsædet. Lænestole og sofaer fik svulmende polstringer, der holdtes på plads af knapper eller ved hæftning. I 1880'erne og 90'erne blev polstringen så overvældende at træstellet snart helt skjultes og stolebenene kun lige skimtedes bag en lang tæt frynse. Ikke for ingenting bliver denne periode kaldt "klunketiden" .\nOmkring århundredeskiftet gik de komplicerede møbelpolstrerarbejder af mode, da man anså dem for uhygiejniske og støvsamlende. Stolene fik igen flade sæder. I 30'erne og 40'erne fik møbelpolstrerne mest brug for deres kunnen, når det drejede sig om lænestole og sofaer. Fra 50'erne er nye materialer som skumgummi, bølgefjedre og fiberfyld kommet ind i billedet og har delvis forandret møbelpolstringens metoder, hvad angår nye møbler.\nNår det drejer sig om om at polstre og ombetrække gamle møbler, bør man dog anvende de gamle efterprøvede materialer, selv om et moderne hjælpemiddel som hæftepistolen i mange sammenhænge kan lette arbejdet.\nForrige: Rørfletningen skridt for skridt Næste: Forskellige typer polstring\n• Marmorering af potteskabets top


Naturlægemidler er lægemidler, hvis aktive indholdsstoffer forekommer i naturen. Naturlægemidler indeholder derfor ofte planteekstrakter eller plantedele, men indholdsstofferne kan også stamme fra dyre- eller mineralriget (for eksempel fiskeolie). I naturlægemidler er de virkende stoffer ikke isoleret og koncentreret i større doser, end de findes i naturen. Derfor indeholder et naturlægemiddel typisk mange forskellige stoffer, og man ved ikke altid, hvilket af stofferne, der giver den ønskede effekt.\nHvad bruges naturlægemidler til?\nNaturlægemidler kun beregnet til behandling af lettere sygdomme, hvortil man normalt ikke vil søge læge. Du kan læse hvilken lettere sygdom eller lidelse, som et produkt er godkendt til, i Sundhedsstyrelsens beskrivelser af godkendte naturlægemidler. Det fremgår af afsnittet "Terapeutiske indikationer" i beskrivelserne.\nGodkendte naturlægemidler Som forbruger skal du være opmærksom på, at der ikke stilles nær så høje krav til dokumentation af naturlægemidlers effekt som til konventionelle lægemidler. En forhandler behøver ikke at dokumentere, men skal kun sandsynliggøre, at et naturlægemiddel har en effekt.\nDer kan være risiko for bivirkninger ved brug af naturlægemidler. Der kan også opstå problemer, hvis du tager naturlægemidler samtidig med, at du får anden medicin. Det skyldes, at naturlægemidler kan forstærke eller nedsætte virkningen af medicinen. Det kaldes interaktion. For eksempel kan ginkgo biloba, hvidløg og fiskeolie forstærke virkningen af blodfortyndende medicin, mens perikum kan nedsætte virkningen af p-piller og hormonbehandling. Du kan læse, om et naturlægemiddel har kendte bivirkninger eller interaktioner i Sundhedsstyrelsens beskrivelser af godkendte naturlægemidler.\nGodkendte naturlægemidler Oplever du bivirkninger eller interaktioner i forbindelse med et naturlægemiddel, kan du kontakte din læge. Lægen indberetter bivirkninger til Sundhedsstyrelsen. Du kan også selv indberette bivirkninger til Sundhedsstyrelsen via et elektronisk indberetningsskema.\nSundhedsstyrelsen: Meld en bivirkning eller utilsigtet hændelse Hvis du vil vide mere om naturlægemidler\nSundhedsstyrelsen om naturlægemidler Kræftens Bekæmpelse om naturlægemidlerGigtforeningen om naturlægemidler Medicinmedfornuft.dk om naturlægemidler Sundhed.dk om naturlægemidler Del side


folketidende.dk - Lolland og Falster samlet et sted - Forside - Sport - Medaljehåb fra Maribo løste op for pres med sikker OL-åbning\nEmma Aastrand Jørgensen er videre til semifinalerne i 200 meter enerkajak.\n02. august 2021 kl. 04:16 Af Ritzau\nKajakroeren Emma Aastrand Jørgensen er på forhånd udråbt blandt de danske medaljehåb i Tokyo.\nDen 25-årige sølvvinder fra legene for fem år siden i Rio vandt mandag sit indledende heat i 200 meter enerkajak i suveræn stil og er nu videre til tirsdagens semifinaler.\nEuropamesteren erkender, at hun har følt sig en anelse presset, inden hun mandag indledte sit OL.\n- Jeg er virkelig glad for at være i gang. Jeg har fulgt alle de andre danske atleter, og jeg vil ikke sige, at jeg selv har været nervøs, men spændt på at komme i gang.\n- Nu er presset fra mig selv der ikke mere. Jeg kan godt få et tankemylder på grund af al det pres, jeg lægger på mig selv, og det er der slet ikke.\n- Nu fik jeg roet det ud af armene, siger Emma Aastrand Jørgensen.\nKajakroeren fortæller, at hun læser alt, hvad der bliver skrevet om hende i medierne - blandt andet at hun er et medaljehåb - men hun afviser, at det har påvirket hende.\n- Jeg læser det og tænker "nå nå". Det gør jeg virkelig, siger hun.\n- Hvad kan jeg gøre ved det? Jeg kan ikke gøre så meget andet. Jeg hviler meget i mig selv, og hvad journalister og medier siger, det må de selv om. Jeg synes, at jeg har de rigtige redskaber til at vige udenom, forklarer hun.\nSelv om kajakroeren fra Maribo var hurtigst i sit indledende heat, så var hun ikke helt tilfreds med sin start, hvor hun kom langsomt i gang.\n- Jeg tror, at det skyldes, at det var min første start her til stævnet, og jeg skal lige høre, hvordan starteren lyder og den slags.\n- Det var ikke fordi, at jeg lavede et dårlig tag, men jeg kom ikke så hurtigt ud, så jeg skal op i speed, siger hun.\nEmma Aastrand Jørgensen var dog så overbevisende, at hun kunne slappe af til sidst.\n- På de sidste 25 meter havde jeg kontrol over det, og så var der ingen grund til at gøre mere ud af det.\n- Jeg havde aftalt med min træner, at jeg skulle ro igennem, men det er svært ikke at tænke, at man skal spare lidt på kræfterne, siger hun.\nSemifinalen i 200 meter enerkajak foregår natten til tirsdag klokken 02.30 dansk tid. Finalen afvikles to timer senere.\nEmma Aastrand Jørgensen stiller også op i 500 meter enerkajak, som er den disciplin, hvor hun vandt OL-sølv i Rio. Derudover er hun en del af den danske kvartet i firerkajakken.\nUSA's Ryder Cup-hold er på papiret bedre end Europas hold, som dog medbringer stor erfaring og gode minder.


Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV – Se vigtig info\nRønnebærvej 2, 1. th\nRønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV\nLejligheden på Rønnebærvej 2, 1. th i København NV er opført i 1930 og indeholder 5 værelser, et køkken og to badeværelser fordelt på 110 m2. Lejligheden er en andelsbolig i foreningen A/B G F G.\nLuftfoto af Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV fra foråret 2020. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6928°N, 12.5141°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV\nRønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nRønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV er Moræneler (Se Geologi og Geoteknik), der frigiver Radon og dermed øger risiko for Radon i boligen.\nEjendommen Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV er opført i 1930 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nRønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er lav risiko for Radon på Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har lejligheden på Rønnebærvej 2, 1. th ingen risiko for Asbest.\nLejligheden på Rønnebærvej 2, 1. th har risiko for PCB i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (75.8%), Isolering (72.6%), Gulve (55.9%), Tagmateriale (55.4%), Fuge (51.6%).\nLejligheden på Rønnebærvej 2, 1. th har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (90.7%), Gulve (87.6%), Fuge (53.0%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 854-Utterslev, København, der hører til Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer kan være problemer med luftforurening på Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV.\nDer er trafikstøj på adressen Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV. Støjen er vurderet at være 55-60 dB. Det er et støjniveau, der svarer til støjen fra en vaskemaskine.\nKortet viser trafikstøj i området omkring Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV om dagen:\nDrikkevand på adressen Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV.\nRønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV er 50 procent. Det betyder, at ca. 50 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en lav hydraulisk ledningsevne på 50 - 100 mm/dag i området omkring Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun meget langsomt trænge ned i jorden.\nRønnebærvej 2, 1. th ligger i et område hvor grundvand ikke ser ud til at udgøre en risiko ifm oversvømmelse.\nBaseret på de historiske observationer og den nummeriske grundvandsmodel er der ikke tegn på at Rønnebærvej 2, 1. th har problemer med højtliggende grundvand, for nuværende.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Rønnebærvej 2, 1. th. Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nBoligejer på Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV kan få et gratis og uforpligtende fugttjek (normalpris 995,- inkl. moms). Fugt er et problem for 90% af alle danske kældre - Fugt giver forhøjet risiko for sundhedsskadelig skimmelsvamp, astma, allergi, lugtgener, mug, saltudtræk og pudsafskalninger på kældervæggene.\nRønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nRønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV ligger i en højde på 14.9 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 700 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV.\n✓Generelle BBR informationer om Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV\n✓BBR materialer og installationer for Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV\n✓BBR arealer for Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV (Bygning nr. 2)\nHent den officielle BBR meddelelse for Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nVi kunne ikke finde et energimærke på Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV sidst vi kiggede (15. februar 2020). Det kan skyldes at bygningen ikke endnu er energimærket, eller, at det tidligere energimærke ikke længere er gyldigt.\nDen primære opvarmningskilde på Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nRønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV modtager fjernvarme fra HOFOR Fjernvarme P/S\nDer er er ingen hæftelser på ejendommen Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV.\nLokalområdet — Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV\nBeboerne i området omkring Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV er mestendels conzoom®-typen Ung Andel\nRønnebærvej 2, 1. th hører til afstemningsområdet 7. Syd hvor der er 7.201 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 151 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Rønnebærvej 2, 1. th. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 5168 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 11.69 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 1.17 pct.\nRønnebærvej 2, 1. th hører under skoledistriktet VANLØSE (Rødkilde Skole). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Rødkilde Skole.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Rønnebærvej 2, 1. th\nDer er god 4G mobildækning på Rønnebærvej 2, 1. th med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Rønnebærvej 2, 1. th er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Rønnebærvej 2, 1. th\nInternet og Mobildækning Rønnebærvej 2, 1. th, København NV\nAnbefalet bredbånd på Rønnebærvej 2, 1. th\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Boxer 200/25 Mbit/s (Kabel TV-stik) » på Rønnebærvej 2, 1. th.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Rønnebærvej 2, 1. th\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Rønnebærvej 2, 1. th.\nJordarten under Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV er Moræneler.\nGeologiske boringer i nærheden af Rønnebærvej 2, 1. th\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Rønnebærvej 2, 1. th.\nHvor langt er der fra Rønnebærvej 2, 1. th\n✓Stamoplysninger for Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV\nAdressens Id 0a3f50a0-7554-32b8-e044-0003ba298018\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Rønnebærvej 2, 1. th, 2400 København NV.\nDer er ofte store helbredsmæssige omkostninger forbundet med et usundt indeklima. I samarbejde med DinGeo kan Niras tilbyde dig rådgivning om indeklimaet på Rønnebærvej 2, 1. th. Udfyld formularen, så bliver du kontaktet.


WHO advarer om "dødbringende genopblussen" af corona - TV 2\n11. apr. 2020, 07:29\nDanmark og flere andre lande er klar til at genåbne gradvist, men WHO advarer om voldsomme konsekvenser, hvis det sker for hurtigt.\nVerdenssundhedsorganisationen WHO advarer i skarpe vendinger om, at det kan udløse en "dødbringende genopblussen" af coronavirus, hvis verdens lande ikke holder fast i kampen mod corona og i stedet løfter de restriktioner, de har sat i værk for at standse spredningen, i et for hurtigt tempo.\nAdvarslen kommer, efter dødstallet fredag oversteg 100.000 mennesker på verdensplan.\n- Jeg ved, at nogle lande allerede i er i gang med at planlægge, hvordan de bevæger sig bort fra restriktionerne om, at borgere skal holde sig hjemme, sagde WHO's etiopiske generaldirektør Tedros Adhanom Ghebreyesus på et virtuelt pressemøde fredag.\nGeneraldirektøren sagde desuden, at man samarbejder med flere lande om deres strategier for at genåbne netop deres samfund gradvist og advarer dem om at gå for hurtigt frem.\n- WHO ønsker som alle andre at se restriktionerne lempet. Men samtidig kan en for hurtig lempelse af restriktionerne føre til en dødbringende genopblussen, sagde Tedros Adhanom Ghebreyesus.\nTrump klar til genåbning trods enorme dødstal\nEt af de lande, der ønsker restriktionerne lempet, er USA.\nFredag snakkede USA's præsident Donald Trump endnu en gang om at genåbne samfundet og få gang i USA's økonomi, selvom USA nu er det land i verden, der er hårdest ramt af corona.\nOver 500.000 amerikanere er konstateret smittet med coronavirus, mens knap 19.000 er døde, og tallene stiger fortsat voldsomt.\n- Coronavirussen ramte New York som et lyntog, siger TV 2s reporter i New York, Celina Danielsen.\nDet samme gjorde den i Seattle, New Orleans og andre storbyer i USA, der netop nu slås for at standse spredningen af coronavirus, men trods det har Donald Trump hele vejen holdt fast i, at han ønsker at holde gang i USA's nu coronaramte økonomi.\n95 procent af USA er under en eller anden form for lockdown, økonomien bløder og antallet af arbejdsløse eksploderer.\nDerfor sagde Trump fredag til journalister i Det Hvide Hus, at han ønsker den amerikanske økonomi i gang igen "meget, meget, meget, meget snart", selvom økonomer og sundhedseksperter advarer om, at USA's coronakurve langt fra har toppet endnu.\nEn af dem er Anthony Fauci, der er direktør for Det Nationale Institut for Allergi og Infektionssygdomme i USA og flankerer Donald Trump ved pressemøderne i Det Hvide Hus.\n- Vi vil gerne se en klar indikation af, at det går den rigtige vej, for det eneste, du ikke ønsker, er at åbne for tidligt og ende i den samme situation igen, sagde Fauci fredag.\nDanmark genåbner gradvist efter påske\nMens tallene af smittede og døde stiger voldsomt i USA, har vi knækket kurven i Danmark.\nDerfor annoncerede statsminister Mette Frederiksen (S) i mandags, at regeringen er klar til at genåbne Danmark gradvist efter påske - hvis tallene fortsat bevæger sig i den rigtige retning.\nDet sker efter en måned med hjemmearbejde, hjemmepasning af de mindste og hjemmeundervisning for skolebørn og studerende.\nI det, som statsministeren kalder “den første forsigtige fase”, kan de mindste komme i vuggestue, børnehave og skole for elever fra 0. til 5. klasse. Børn og voksne skal være så meget ude, som det kan lade sig gøre. De skal holde afstand, der skal gøres rent, og er man syg, skal man blive hjemme.\nDerudover kan privatansatte i et vist omfang begynde at møde på arbejde igen - forudsat at det kan ske sundhedsfagligt forsvarligt.\nOmvendt skal caféer, barer, restauranter, frisører, massører med flere fortsat holde lukket frem til 10. maj, og forbuddet mod større forsamlinger blev mandag forlænget til slutningen af august. Det betød straks aflysninger af danske festivaler og sommermarkeder.\nI "den næste fase" af genåbningen af Danmark vil regeringen se på, om steder som disse kan genåbne.\nOg selvom Danmark om få dage begynder at åbne gradvist op, skal danskerne leve med mange af de samme restriktioner i flere måneder endnu.\n- Vi skal fortsætte med at vaske hænder, hoste i ærmet og blive hjemme, når vi er det mindste syge, sagde Mette Frederiksen mandag.


PressReader - Politiken: 2017-08-31 - Lige nu er der roligt på Nørrebro\nLige nu er der roligt på Nørrebro\nStillingen er uafgjort mellem de rivaliserende bander LTF og Brothas på Nørrebro. Med lidt held kan vejen for en fredelig periode vaere banet.\nPolitiken - 2017-08-31 - TEMA - FRANK HVILSOM frank.hvilsom@pol.dk john.hansen@pol.dk JOHN HANSEN\nLige nu, onsdag, har der ikke vaeret skudt på hverken Indre eller Ydre Nørrebro siden natten til tirsdag 22. august. Her blev minimum fire skud afgivet mod et tomt bordel på Solitudevej på Indre Nørrebro. Ingen personer blev ramt. Aftenen før, søndag 20. august først på aftenen, blev der affyret flere skud mod en bil på Esromgade.\nVi er altså inde i det tiende døgn uden skyderi.\nIfølge Politikens oplysninger er årsagen til skyderiet på Solitudevej uklart, mens skuddene på Esromgade efter alt at dømme er det sidst kendte opgør mellem de to arvefjender og bandegrupperinger, Loyal To Familia, LTF, fra Blågårds Plads på Indre Nørrebro og Brothas fra Mjølnerparken på Ydre Nørrebro.\nHvis ingen ønsker at besvare skuddene i Esromgade, kan Nørrebro meget vel vaere på vej ind i en fredelig periode.\nIngen kan forudsige udviklingen i et kynisk bandemiljø, men der bliver talt om fred på Nørrebro.\n»Vi har sagt, at de skal holde op nu. Vi vil have fred«, siger en far fra et af boligområderne, som nu aktivt arbejder på at få fjender til at mødes.\nBorgere er konflikttraette, mange menneskers adfaerd er påvirket, og skoleelever er direkte nervøse for at faerdes på skolevejen.\nBestraebelser for at skabe fred er i gang. Både i civilsamfundet, hos myndighederne og i kredsen omkring familierne.\nKilder på Nørrebro er af den opfattelse, at med lidt held har man set det sidste skyderi i bandekonflikten. I denne runde, som det understreges.\nModningsprocessen er i gang, men den er skrøbelig.\n»Alle skal vaere enige«, siger den fredsforhandlende far.\nOg ingen må tabe ansigt.\nNetop i forhold til denne omstaendighed er der et vist momentum. Kilder med indsigt i bandekonflikten peger nemlig på, at ser man på de faktiske udfald udført fra begge sider, er stillingen mellem LTF og Brothas i øjeblikket uafgjort. Også hvis man medregner knivstikkerier, tilfaeldigt ramte og beskudte biler, ud fra den betragtning at grupperingerne har troet, at det er rivalerne, man har ramt.\nAndre forhold kan tale for en mulig konfliktpause.\nLederen er i faengsel\nBandekonfliktens start har sammenfald med den selverklaerede leder af LTF, Shuaib Khans, løsladelse i det tidlige forår. Herefter startede LTF en voldsom ekspansion med ambitioner om et nationalt overtag af bandemiljøer.\nEn afdeling i Aarhus skulle erobre Gellerupparken, men grupperinger her sagde fra, og en vaebnet konflikt brød ud.\nI København opslugte LTF hele kvarterer. Vadede igennem Lundtoftegade på Nørrebro og helt til Mjølnerparken, hvor boligområdets gamle gruppering, Brothas, genopstod, sagde fra og ydede en modstand, som blev til vaebnet konflikt. Herefter bragede skuddene løs. Københavns Politi regner med 28 skyderier relateret til bandekonflikten siden 12. juni.\nDer er naeppe tvivl om, at varetaegtsfaengslingen af Shuaib Khan, som netop er forlaenget frem til 12. september, har lagt en daemper på kampviljen, som mest drejer sig om territorier, gengaeldelse og haevn på haevn.\nMiljøerne traeder vande nu. Der spores, siger kilder, en vis rådvildhed. Omkostningerne ved krig er store. Våben er dyre. Indsatsen, skudmissionerne og den konstante stresstilstand slider på nerverne hos selv hårdkogte gangstere.\nPolitiets intensive opmaerksomhed er skidt for forretningsdelen af bandevirksomhed. Sidste fredag blev der beslaglagt 320 kilo hash på en adresse på Nørrebro under ransagningen efter en pistol.\nDet var ikke nødvendigvis en aktion direkte relateret til bandekonflikten, men dog en vis maengde hash, som bliver taget ud af kriminelle omløb.\nCentrale personer taget ud\nMen hvem initierer skyderierne? Kommer ordren oppefra i en hierarkisk struktur? Set udefra er det svaert at fastslå, men ved de 1.253 visitationer af enkeltpersoner, som Københavns Politi indtil i dag har gennemført på Nørrebro, er der ikke fundet et eneste skydevåben på personer.\nDet kan indikere, at mange skyderier er planlagte og ikke spontane handlinger. Det viser samtidig, hvad en visitationszone er god til.\nVurderingen blandt kendere af miljøet er, at centrale figurer står svagt i øjeblikket. Talmaessigt har LTF vaeret Brothas overlegen, men politiet har gjort et godt indhug i LTF-raekkerne.\nIsaer er politiets anholdelse og efterfølgende varetaegtsfaengsling af 9 personer mellem 19 og 25 år fredag 19.august bemaerkelsesvaerdig. Anholdelserne skete i tilknytning til et våbenfund i et grønt område inden for visitationszonen på Rovsingsgade i København. Her fandt politiet en maskinpistol af maerket Scorpion sammen med tre magasiner med skarpe skud og en pistol med et magasin med skarpe patroner.\nDe 9 betegnes som tilknyttet LTF’s øvre lag, og anholdelserne har angiveligt svaekket grupperingen og skabt en form for balance mellem rivalerne. I forbindelse med selve konflikten har politiet indtil nu fået 30 personer varetaegtsfaengslet. 11 andre er varetaegtsfaengslet i sager, hvor gerningsindholdet ikke nødvendigvis har med bandekonflikten at gøre, men hvor personerne er fra samme miljøer.\nBesad LTF i juni og juli en frygtindgydende styrke, er det uden for enhver tvivl politiet, som har overtaget nu. Københavns Politi har blandt andet via massiv tilstedevaerelse demonstreret, at det er den tredje part – samfundet – som er den staerkeste.\nPå Nørrebro mener centrale kilder, at der lige nu er belaeg for at sige, at konflikten ikke befinder sig i en eskalerende fase.\nInternt skal bandegrupperne have delt sig efter hvilken holdning, der er til en våbenhvile. Det tager tid og kan naeppe forceres. Der vil muligvis også komme skvulp, som samfundet må møde med tålmodighed.\nPolitiet patruljerer Nørrebro i sektorer, overtaget bliver ikke sluppet igen, og der vil gå måneder, før trygheden er tilbage i gaderne på Nørrebro.\nMen muligvis er der åbnet en vej.\nDer er huller i beviserne mod den 68-årige tidligere medarbejder i Skat, SN. 14 huller, helt praecis. SN er sigtet for bedrageri og bestikkelse ved at have misbrugt sin stilling i Skat til i 2007 at hjaelpe en ven med at svindle sig til 37 millioner kroner med 14 falske ansøgninger om at få udbytteskat tilbage.\nDe 14 ansøgninger findes ikke laengere, kom det frem under retsmøde i går, hvor Østre Landsret besluttede, at SN stadig skal sidde varetaegtsfaengslet.\nVia en bank i Litauen havnede de 37 millioner i et selskab i den lille østat Dominica. Selskabet ejes af SN’s ven TD, som ligeledes er sigtet og faengslet i sagen. Bagmandspolitiet mener, at SN fik mere end 2 millioner af byttet som betaling for, at han som ansat i Skat lod 14 ret usandsynlige ansøgninger gå igennem.\nSelskabet i Dominica skulle have fået udbytte fra BG Invest, Rockwool, Lundbeck, Royal Unibrew og A.P. Møller – Maersk. 28 procent af udbytterne var tilbageholdt i udbytteskat, og det var de penge, selskabet i Dominica søgte om at få tilbage. Alene det beløb, der blev betalt tilbage vedrørende udbytte fra Maersk, svarede til, at det lille selskab skulle eje Maersk-aktier for mere end 2 milliarder kroner, hvilket måske, mente anklager Stig Fleischer, burde have taendt en advarselslampe.\nMen uanset beløbet burde det slet ikke kunne lade sig gøre, for Danmark har ingen aftaler med Dominica om udbytteskat, så allerede af den grund skulle ansøgningerne have vaeret afvist af SN, naevnte anklageren som et bevis på, at SN var en del af svindelnummeret.\nMen var det overhovedet SN, som behandlede de 14 ansøgninger?\nDet søgte hans forsvarer, advokat Lars Henriksen, at så tvivl om. SN’s digitale fingeraftryk sidder så grundigt på sagen, at det med sikkerhed var ham, som anviste de 37 millioner kroner til udbetaling. Men hvad stod der i de oprindelige ansøgninger fra selskabet i Dominica?\nDet ved vi ikke, for Skat har destrueret dem. Der var tale om fysiske ansøgningsskemaer, og dem gemmer Skat kun i få år, før de bliver destrueret. De 14 skemaer er for laengst gået den vej.\n»Hvilke oplysninger fik SN? Det ved vi ikke, fordi vi ikke har de 14 ansøgninger. Vi mener ikke, at det fremgik af ansøgningerne, at ansøgeren havde hjemsted i Dominica – det er op til anklageren at bevise, at det fremgik«, sagde Lars Henriksen.\n»At det var SN, der ekspederede sagerne videre til bogholderiet, er ikke ensbetydende med, at SN også behandlede og godkendte ansøgningerne. Det må anklageren bevise«, fortsatte han.\nSN naegter sig skyldig. Han har forklaret, at de 2 millioner kroner, han fik fra vennen TD, dels var lån, dels løn for noget konsulentarbejde. Anklager Stig Fleischer haevder, at SN taler udenom.\n»Han har ladet sig afhøre, men han laegger ikke kortene på bordet – overhovedet ikke«, sagde anklageren, som kaldte beviserne mod SN »overvaeldende«.\nOgså SN’s medsigtede ven, TD, naegter sig skyldig. Han har konsekvent afvist at udtale sig om sagen, siden han blev anholdt i Københavns Lufthavn 23. maj i år.\nBåde SN og TD er foreløbig varetaegtsfaengslet til 8. september.\nUd over sagen om de 37 millioner kroner er SN også sigtet i ’den store’ sag om udbytteskat, hvor udenlandske svindlere 2012-2015 med falske ansøgninger franarrede Skat mindst 12,4 milliarder kroner. Hvad SN er sigtet for i den sag, holder bagmandspolitiet hemmeligt.\nVi har sagt, at de skal holde op nu. Vi vil have fred Anonym fredsforhandlende far fra Nørrebro SN laegger ikke kortene på bordet – overhovedet ikke\nStig Fleischer, anklager\nTILSTEDEVAERELSE. Søndag 20. august blev de indtil videre sidste skud i den aktuelle bandekonflikt fyret af mod en bil i Esromgade på Nørrebro. Politi i biler og helikopter var hurtigt på stedet, og gaden blev spaerret af.