Vi har det svært med ’ingenting’ | Information\nNoget af det værste, man kan gøre, er at lave ingenting.\n»Alle laver af og til ingenting, men vi kan ikke lide at sige, når vi gør det. Der er ikke nogen, der går ind til chefen og siger – jeg har lavet ingenting i dag,« siger Martin Demant Frederiksen.\nHan sidder på sit kontor på Institut for Tværkulturelle og Regionale Studier på Københavns Universitet. Det udvider sig, universitetet, så han har udsigt til noget af en byggeplads:\n»Jeg kan ikke finde ud af om udsigten er utopisk eller dystopisk.«\n— Hvad hælder du til?\n»Jeg hælder til dystopisk. Men det er måske en arbejdsskade.«\nMartin Demant Frederiksens primære forskningsområde er ’ingenting’:\n»Jeg kan tale om ingenting i timevis,« siger han. Det er selvsagt et paradoks, at han som forsker forsøger at få mening ud af ingenting og det erklæret meningsløse, men det er ikke desto mindre, hvad han gør i sit nuværende forskningsprojekt, som er støttet af det frie Forskningsråd, og som er en del af det prestigefulde Sapere Aude-program. Hans tanke med projektet er at kigge på ’ingenting’ på en mere fordomsfri måde.\n»Jeg prøver at finde ud af, hvad der sker, hvis man tager meningsløsheden seriøst.« Når det er interessant, er det netop, fordi vi har så svært ved begrebet:\n»Tænk, hvis man kom ind på jobcenteret og sagde: ’Jeg har ikke nogen mål i mit liv. Og lige nu gider jeg faktisk ikke at lave noget, for jeg sidder med ingenting, og det bliver jeg nødt til at forholde mig til.’ Det ville være det værste, man kunne gøre. Man ville ryge ned i ’klasse å’, hvis den findes. ’Ingenting’ er så negativt ladet og betændt i Danmark. Vi kan slet ikke acceptere, at det kan eksistere, og hvis det gør det, så er det noget, folk skal trækkes ud af. Så må de til psykolog eller coach for at kunne komme på rette vej igen.«\nFjumreårene er så godt som afskaffet, og et hul i et CV’et er det noget af det værste, man kan have:\n»Hvad har han lavet i de to år? Det vil man automatisk spørge efter. Man kan ikke have lavet ingenting i to år,« siger Martin Demant Frederiksen.\n»Da Dovne Robert kom frem, satte han sig helt uden for den normale opfattelse af, hvad man bør gøre med sit liv. Han blev jo nærmest en djævelsk figur, som politikerne kunne spille bold op ad.«\nOg sådan en figur bliver ekstra kontroversiel i et velfærdssamfund som det danske:\n»Vi skal alle bidrage til velfærdsstaten, så velfærdsstaten kan sørge for os alle sammen. I sådan et samfund bliver folk, som gør ingenting, ekstra problematiske.«\nMartin Demant Frederiksen ville prøve at se verden fra en anden side. Så han tog på feltarbejde blandt en gruppe erklærede nihilister i Georgien.\nEn gruppe mennesker, som nyder at lave ingenting, og som trives med det. Han taler sproget og havde tidligere været i Georgien, hvor han havde mødt nogle af de nihilister, som blev omdrejningspunktet for de næste fire måneder af hans liv.\n»De fleste havde arbejde, men fra fredag eftermiddag og 48 timer frem mødtes de i en lejlighed i en forstad og lavede ingenting. Og jeg var med,« fortæller han. Der var fem nihilister, som var der nogenlunde fast– og et hold af mere løst tilknyttede, som var der i perioder. De var i alderen 20-40 år. De fleste var singler. Et par stykker havde været gift og fået børn, men var ikke sammen med familierne mere:\n»Grundlæggende kan man sige, at de kedede sig bevidst. Og at de var fuldstændigt ligeglade med samfundet omkring dem, imens de gjorde det.«\nDe fleste forbinder nihilismen med Nietzsche, men i den region er man mest inspireret af den russiske nihilisme, som er mere aktivistisk.\n»Det var en meget stilren nihilisme, jeg oplevede. Det var bare ingenting for ingentings skyld,« siger han. Der blev eksempelvis aldrig snakket om noget, som pegede ud i en debat i samfundet:\n»I starten var det svært for mig. Jeg var sådan ’skal vi ikke snakke om noget’, når jeg mente, vi havde siddet der i mange timer. Så svarede de bare, at det gad de ikke. Jeg foreslog også en dag, at vi skulle gå en tur – solen skinnede. Men det svarede de ikke på. De fandt i det hele taget sociale samtaler ubehagelige, og de anerkendte ikke nogen præmis om, at det skulle være nødvendigt at snakke sammen.«\n»Man kunne godt snakke om en film eller sådan noget. Det var det tætteste, jeg kom på noget med mening og holdninger. Men det blev aldrig ret dybt. Mest af alt sad man bare og kæderøg og drak vodka, til weekenden var ovre.« I løbet af de fire måneder oplevede han kun en enkelt undtagelse:\n»En dag var der en af dem, der havde drukket sig meget fuld, og som kritiserede præsidenten. Det er den eneste gang, jeg har oplevet nogen af dem have en holdning til noget som helst i samfundet. Og da jeg kom tilbage ugen efter undskyldte han som det første – det var også kikset, at han havde drukket sig så fuld, at han var kommet til at sige sådan noget.«\nDet gjorde det svært at lave feltarbejde:\n»De vidste, hvorfor jeg var der, men de ville ikke svare på spørgsmål. Når jeg spurgte om noget, som de kunne regne ud var til forskningsbrug, så svarede de bare ikke.«\nSociale og kulturelle koder accepterede de heller ikke. Der var ingen måltider – man spiste bare en kiks, eller hvad der måtte være i skabet – når man var sulten. Man havde ikke noget behov for at gøre noget sammen. Da Martin Demant Frederiksens familie var på besøg i Georgien spurgte han, om han måtte tage sin kone og børn med derud:\n»De svarede bare, at det så de egentlig ingen grund til,« siger Martin Demant Frederiksen.\n»De ting, som er meningsfulde for mig, skulle jeg ligesom lægge fra mig, når jeg trådte ind i den sammenhæng.\n– Var de bange for det?\n»Nej, det var bare til besvær. Der var ikke noget at hente i det. Og alene det at anerkende noget, som giver mening i den forestillingsverden, de mener, vi andre lever i – det har de ikke lyst til.«\nJagten på en mening\nMartin Demant Frederiksen havde det både godt og skidt med at være i huset:\n»I starten var det spændende, men til sidst var det med tunge ben, jeg tog derud. Det med at vide, at der ikke sker noget i løbet af de næste 48 timer, kan være hårdt,« siger han. Men der var også noget befriende ved det:\n»Alle andre steder, hvor jeg kommer, skal man tilpasse sig til nogen forventninger. At være i et rum, hvor alle normer og regler ikke er der, og man egentlig bare kan få lov til at være sig selv uden at skule bekymre sig, var rart. Det er muligt, at jeg ikke fik svar, når jeg spurgte om noget, men jeg var velkommen til at spørge. På den måde var det sådan set meget fordomsfrit. Det var også et kreativt rum, og der kom mange kunstnere i lejligheden.« Martin Demant Frederiksen fortæller, at det »gav en vis ro i kroppen at kunne slappe helt af og ikke tænke på de ting, der skete omkring en«. Og selv om Martin Demant Frederiksens eget liv som forsker og familiefar står i kontrast til den georgiske nihilisme, så synes han godt, at vi kan lære noget af den:\n»Når vi er så fokuserede på at få det hele til at give mening. Når vores liv hele tiden udadtil skal se ud, som om det er noget – at vi er produktive på arbejdet eller har holdt en fed weekend sammen med børnene, hvor alt var fantastisk – så bliver det også sværere at være det indadtil. Når der i virkeligheden ikke sker så forfærdeligt meget. Eller at der ikke sker det, som vi prøver at få det til at se ud, som om der sker. Der er mange, der knækker nakken på ikke at kunne gøre livet tilstrækkeligt meningsfuldt. Hvis vi i stedet kunne acceptere og erkende, at det ikke altid behøver at være det. At det er ok, at man en gang i mellem siger ’nej’ eller trækker sig ud. Eller at sige: ’Der er ikke kommet noget, som gav mening, ud af min dag’.«\nDet gælder også i forhold til samfundsdebatten:\n»Når der sker noget i samfundet er det også forventet at vi hurtigt har holdning til det. Og gerne skriver en one-liner om det på Twitter eller Facebook. Det er et tabu at sige, ’det her har jeg ikke nogen mening om. Jeg synes, at det er ret ligegyldigt.’ Men det er jo sådan, man har det en gang imellem, og det tror jeg kan være sundt at erkende og italesætte.«\nHan mener, at det især er de svageste, der kan komme til at føle, at de er meget langt fra målet:\n»Det er de svageste, der har det sværest i et samfund, hvor det ikke er accepteret ikke at lave noget og ikke at mene noget. Hvis alle udadtil ser ud, som om de laver noget, som giver mening og har et godt arbejde, et velfungerende familieliv og nogle fantastiske ferier, så er der nogle, som kommer til at føle sig meget udenfor. De kommer til at føle, at de er meget langt fra normaltilstanden, som i virkeligheden ikke er spor normal, fordi ’ingenting’ eksisterer for alle. Og for de fleste af os mange gange i løbet af en dag. Vi taler bare ikke om det,« siger han og tilføjer:\n»Hvis vi lod ingenting være noget, så ville det også være nemmere at komme ud af en uproduktiv periode igen, for ellers kan det blive en meget fastlåst negativ position.«\nVores angst for ingenting og det meningsløse blev tydelig i debatten efter skyderierne i København den 14. februar.\n»Når der var nogen, der antydede, at det kunne være meningsløst – at der muligvis ikke lå specielt mange tanker og overvejelser bag det – så begyndte vi straks at lede efter mening. Jeg siger ikke, at angrebet var meningsløst. Men det var tydeligt, at der er en tryghed i at finde en mening, for så kan man handle. Så kan man kigge på, hvornår han blev radikaliseret. Og politikerne og debattørerne kan melde ud, at der skal tages mere hånd om unge som ham, eller at grænserne skal lukkes, alt efter hvor man står,« siger Martin Demant Frederiksen og tilføjer:\n»Hvis nu vi forestillede os, at ingenting spillede en rolle. Så er det jo nogle helt andre forklaringer, vi skal bruge for at kunne analysere angrebet. Derfor forsvinder det hurtigt ud af diskussionen igen,« siger han. På samme måde har vi det med mange sygdomme:\n»For nogle uger siden hørte jeg en overlæge sige, at vi skal vænne os til tanken om, at kræft kan slå ned på alle. Det betyder også, at man ingenting kan gøre, og det er på en måde uhyggeligt. Vi vil gerne have, at det er 1:1. At det er, fordi man ryger, eller fordi man ikke dyrker motion. Når det er en mulighed, at man ingenting kan gøre ved det, så skaber det større frygt.«\nSpørgsmålet er så, om det overhovedet giver mening at se meningsløsheden og ’ingenting’ som brugbare begreber i vores samfund:\n»Dels ville samfundet slet ikke fungere, hvis alle lavede ingenting hele tiden. Det er klart. Dels er det svært at skrive om ingenting. For som forsker begynder man at proppe mening ind i det, og det gør jeg også nu, hvor jeg taler med dig. Hvordan skriver man om ingenting på en meningsfuld måde, samtidig med at man afspejler den sociale virkelighed, som jeg oplevede i Georgien, og som det handler om?« spørger Martin Demant Frederiksen.\n»Det her rykker ved hele den måde, samfundsvidenskaben og videnskaben i det hele taget er bygget op på. Vi skal finde sammenhænge og mening. De empiriske fænomener, som ikke har nogen mening bliver skåret væk. Der er næsten ingen, som har taget meningsløsheden seriøst andet end som filosofiske refleksioner.«\nOg så er vi henne ved det helt centrale spørgsmål – nemlig om det overhovedet er muligt at lave ingenting, uden at det giver nogen form for mening?\n»På sin vis kan man sige, at det giver mening, når mine venner i Georgien er sammen. Alene det at de mødes er en bevidst handling. Hvad ville der ske, hvis de sad hver for sig? Jeg har desværre ikke kunnet spørge dem om de her ting, men det antyder en form for mening.«\nDet er formentlig også derfor, de ikke ønskede at snakke om det. For hvis man begynder at fortælle om nihilismens fortræffeligheder, så kommer den pludselig til at give mening:\n»Det er det, man kalder the nihilist conundrum – nihilismens gåde. Det, at du erklærer dig som nihilist, gør, at du erklærer dig som noget. Og vel at mærke noget, som går imod det, du erklærer dig som. Nihilismen indeholder sin egen umulighed i den forstand. Og det gør det at lave ingenting også. Det bliver en handling at lave ingenting, og dermed kan man diskutere, om det så overhovedet er ingenting.«\nTorben Skov, Niels Duus Nielsen, Kim Øverup, Jakob Silberbrandt, Carsten Søndergaard, Malthe Majgård Nørbjerg, Tommy Knudsen, Victor Sørensen, Helge Rasmussen, Laust Persson, René Bjerregaard, Ervin Lazar, Michael Bruus, lars abildgaard, Tom Dalager, Anne Eriksen, Rasmus Kongshøj, Carsten Mortensen, Anker Nielsen, Lise Lotte Rahbek og peter fonnesbech anbefalede denne artikel\n15. marts, 2015 - 06:01\n"Son, you're nothing, and you'll never amount to nothing!"\nErik Feenstra og Lennart Kampmann anbefalede denne kommentar\n15. marts, 2015 - 06:23\nVi kan nu ikke være helt på røven som land, når vi har råd til at betale en person (og der er nok flere) en rigtig pæn løn for at sidde og studere ingenting - og rejse på spændende ture til udlandet for at opleve ingenting. Resultatet bliver noget - som ingenting betyder.\n15. marts, 2015 - 07:22\nHelt ligesomt et zenbuddistisk koan (gåde), absurd meningsfyldt.\nKarsten Aaen, Laust Persson og Ervin Lazar anbefalede denne kommentar\n15. marts, 2015 - 07:23\nHvornår laver du filmen om de georgiske nihilister, hvis det altså kan lave sig gøre, Martin.\n15. marts, 2015 - 09:21\nRen beskæftigelse, sysselsætning.....\nMennesker kan ikke holde ud at være ligegyldige, selv om de fleste af os er det.\nVi vil "gøre en forskel".\nMen i virkeligheden er vi bare som en flue i en flaske.\nLaust Persson og Lise Lotte Rahbek anbefalede denne kommentar\n15. marts, 2015 - 09:29\nyou are going back to nothing\nWhat have you lost -\nNiels Duus Nielsen, Margit Tang, Claus G. Jørgensen, Laurids Hedaa, Connie Brask Jensen, Carsten Søndergaard, Gry W. Nielsen, Carsten Mortensen, Carsten Pedersen, Karsten Aaen, Thomas Borghus, Laust Persson, Aferdita Muja, Lennart Kampmann og Bill Atkins anbefalede denne kommentar\n15. marts, 2015 - 09:44\nKvækernes "stille møde", zenbuddhismens "ikke handling" og afrikaneren på savannen som bare sidder og sidder, eller aborigines som også bare sidder og sidder. Praktiser noget der ligner.\nMen herfra set er det ikke meningsløst, det er en slags "viske tavlen ren", men det er godt nok en vild oplevelse når der pludselig ingenting sker, man kan jo blive helt skræmt.\nOg mange tak for at skrive om det, det er vildt sundt.\nNiels Duus Nielsen, Connie Brask Jensen, Carsten Søndergaard, Karsten Aaen, peter fonnesbech, Laust Persson, Robin Frederiksen, Nanna Wulff M. og David Zennaro anbefalede denne kommentar\n15. marts, 2015 - 09:46\nLaver man ikke noget, når man ingenting laver ? Hvad er det at lave noget.\nTo børnebørn på besøg . Hvad skal vi lave, spørger de.\nJeg svarer. Gå ud og ked jer. Det gør de så. Ud i omgivelserne - i naturen.\nSenere siger konen : Skal vi ikke tage der eller der hen.\nOg børnene svare : Nej, vi vil hellere blive her.\nDe "keder" sig videre.\nNu har jeg tabt slaget til skærmene. Laver de så noget eller ingenting ?\nJeg er jo heller ikke ansvarlig. Får jeg at vide, når den lille er faldet i havedammen.\nJeg har lige læst en artikel med en spørgeundersøgelse om utilfredshed og stress.\nGå ud og ked jer.\nNiels Duus Nielsen, Claus G. Jørgensen, Tommy Knudsen og David Zennaro anbefalede denne kommentar\n15. marts, 2015 - 09:49\n"Vi kan nu ikke være helt på røven som land, når vi har råd til at betale en person (og der er nok flere) en rigtig pæn løn for at sidde og studere ingenting - og rejse på spændende ture til udlandet for at opleve ingenting. Resultatet bliver noget - som ingenting betyder."\nRet illustrativt at artiklen omgås sættes ind i en nytte-kontekst. Hvor ville vi dog være uden fantasmet om vækst?!\nMargit Tang, Majbritt Nielsen, Connie Brask Jensen, Kim Øverup, Carsten Søndergaard, Thomas Borghus og Lise Lotte Rahbek anbefalede denne kommentar\n15. marts, 2015 - 09:50\n15. marts, 2015 - 09:51\nJeg kunne godt tænke mig at vide, hvem "vi" er. Jeg vil i hvert fald gerne holdes udenfor. Jeg har ikke problemer med "ingenting". Jeg kan lide at være aktiv, at få idéer og handle eller kommunikere, men jeg kan sandelig også lide indimellem "bare" at slappe af uden væsentligt indhold. Og hvad er "ingenting" i det hele taget? Hvis man f.eks. mediterer - er det så "ingenting"? Hvis man sover - er det så "ingenting". Hvis man bare sidder og tænker over tilværelsen - er det så "ingenting"?\nTorben Skov, Carsten Søndergaard og Lennart Kampmann anbefalede denne kommentar\n15. marts, 2015 - 09:55\nPersonligt kan jeg ikke selv "se", ingenting i mennesket skråstreg, og eller dyret. - Vi erfare med alle sanserne, som bliver til erindringer/illusioner. Vi "jager", "bytter", "tænker" og "oplader", Hvor i det er ingenting.? (Sort stof eksistere)\n15. marts, 2015 - 10:19\n"Den radikal kendes på sin rationelle dybde; i tabet af en rationel metode melder nihilismen sin ankomst. Den radikale er altid i besiddelse af en teori; nihilisten derimod sætter stemningen i dens sted."\nJeg synes der rent filosofisk, men også reelt, er rigeligt at tage op - eller lade falde om man vil. Eksv. ekstrem islamisme: Boko Haram, eller den akkumulerende rigdom alene for rigdommens skyld.\n15. marts, 2015 - 10:34\n"Hvordan skriver man om ingenting på en meningsfuld måde, samtidig med at man afspejler den sociale virkelighed, som jeg oplevede i Georgien, og som det handler om?"\nMåske gennem en mindre analytisk, og mere subjektiv og dokumentarisk beskrivelse af hvad det er nihilisterne gør? Jeg blev nysgerrig af at læse om hvordan de sidder sammen og laver ingenting. Jeg får lyst til at prøve at komme tættere på den oplevelse det var at være i selskab med dem. Det er ikke en typisk forskers arbejdsmetode, det ville nok passe en forfatter bedre, men måske det ville være en mere 'meningsfuld' tilgang, hvis man skal forklare andre om nihilismen uden at tilskrive den dybere mening.\nSteffen Gliese og Morten Pedersen anbefalede denne kommentar\n15. marts, 2015 - 11:19\nYou were something before you became you, and you'll return to something when you are finished being a being represented in you - it's trilling to know that something never stops being something and nothing being that something we don't see or understand\n15. marts, 2015 - 11:48\nJeg melder fra overfor ideen om "vores" angst. Behold "jeres" angst for jer selv.\nJeg har min egen angst - den er alt rigeligt. Jeg bilder mig ind at jeg formår at styre den. Vi vælger jo selv vores blændværk.\nJeg hæfter mig ved at drak vodka og røg cigaretter. Det er ikke at gøre ingenting.\nEngang jeg i tre år dyrkede Tai Chi Chuan(kinesisk kampkunst hvor man prøver at gøre mindts muligt), var dogen af mine medstuderende på et kursus der var bange for at man ved at træne så langsomt til sidst mistede evnen til at gøre noget. Vores lærer William Dockens hedder han, smilede og sagde muntert at vi kunne jo bare prøve at se om vi kunne holde ud at gøre ingenting i er par dage, så ville vi opdage at det kunne vi ikke. Ganske ligesom nihilisterne der heller ikke kan: de bliver nødt til at drikke en del vodka og ryge en del cigaretter og vupti: De gør ikke ingenting de ryger og drikker :)\nMajbritt Nielsen, David Breuer, Lise Lotte Rahbek, Steffen Gliese, Henrik Nielsen og Peter Jensen anbefalede denne kommentar\n15. marts, 2015 - 12:04\nst de drak skulle der stå..\n15. marts, 2015 - 12:44\nSå lige en af kommentar. Omgås = Omgående.\nTilvalg af et fravalg af mulig aktivitet, da ikke ingenting. Ingenting må være personen helt undlader at overveje hvad der sker aktuelt i lokal område de midlertidig befinder sig - og DET i sig selv et enormt TILVALG. Indtil det sted de har fundet trives, der behovsdækker tilstrækkeligt til samlet TILVALG af livsforløb forhindres, f.eks. samlet egne resource beholning ikke længere behovdækker. Pludselige ændringer far naturelig forekommen behovsdækning til menneskelig skabte i by- som land urskov. Politiske som mennskeskabte- eller natur katastrofer, udover ovenstående egen balance. Ligger sandelig lige til højrebenet aktuelle kriser verden over. Tag bare case Tyrkiet hvor fordrevne kunne stå med kikkert og se deres bil snuppet, bolig ødelagt og pårørende udsat for ukendt skæbne, eller oversvømmer som Japan - skyllede hele byer væk.\n15. marts, 2015 - 13:01\nDet handler jo om at være noget i kraft af sin væren, ikke sit virke.\nTorben Skov, Carsten Søndergaard, Bill Atkins, peter fonnesbech og Robin Frederiksen anbefalede denne kommentar\n15. marts, 2015 - 13:03\nSagen er jo den, at der foregår ufattelig meget fuldkommen ligegyldig, måske ligefrem kontraproduktiv aktivitet.\nTorben Skov, Carsten Søndergaard og Lise Lotte Rahbek anbefalede denne kommentar\n15. marts, 2015 - 13:08\nGruppen af Georgiske nihilister er som trådt ud af en af Storm P's små historier.\nHan udstillede ofte præcist og morsomt det absurde i disse sofisterier.\nIngenting og tomhed er fuldstændig unaturligt og rædsomt, og derfor er der jo heller ingen, der kan holde det ud i længden. Det er åndeligt selvpineri.\nDet er fylde, vi drages mod. Den indre fylde, der slukker al rastløshed, utryghed og utilfredshed.\nDet er ikke ingenting; det er alt.\nJeg tror, der er sket en forveksling af disse to modpoler.\nSteffen Gliese, Henrik Nielsen og Robin Frederiksen anbefalede denne kommentar\n15. marts, 2015 - 13:22\nErich Fromm fremlægger i "Det sunde samfund" (opr. fra 1953 - dansk ovs. 1982) nogle interessante (og stadig aktuelle) tanker om 'ingenting' og 'kedsomhed'. Hans ræsonnements hovedpointer fremgår af nedenstående citat, men bør selvfølgelig retfærdigvis læses i den fulde sammenhæng (altså hele bogen) som de indgår i. Jeg tror, at Martin Demant Frederiksen (og mange politikere, meningsdannere og kommentatorer) kunne have godt af at give Fromm lidt opmærksomhed. Det ville i hvert fald - for Martins vedkommende - kaste et muligt nyt lys over disse georgieres patologiske søgen efter ingenting eller 'uvirksomhed'. Har f.eks. fremmedgørelsen fået sit tag i dem? Er meningsløsheden ved det nuværende vækst- og pengeparadigme en potentiel smittekilde, hvorfor de ser selve livet som meningsløst eller rettere: uden værdi? Fromm er i hvert fald klar i spyttet. Kedsomhed og uvirksomhed er ikke en medfødt egenskab ved mennesket. Det er ikke noget iboende, men noget plantet og udefrakommende. Var det ikke også i barokken, at man skulle 'lære' at kede sig?\nMen hvis forskning på baggrund af empiri kan påvise at kedsomhed er noget vi bevidst efterstræber som var det en dyd, ja, så har CEPOS (inkl. V) og lignende organer selvfølgelig fået ny ammunition til deres smædekampagner mod de som ikke er så privilegeret at have et arbejde. Omvendt, så lægger jeg måske bare for meget i noget, som blot er tiltænkt at have stor underholdningsværdi...\n"Det er forbavsende, at både psykologer og lægfolk stadig kan nære den opfattelse, at mennesket af naturen er dovent, når så mange iøjnefaldende kendsgerninger modsiger den. Langt fra at være normal er dovenskab tværtom et symptom på sjælelig usundhed. Faktisk er en af de værste former for sindslidelser kedsomheden, det, ikke at vide hvad man skal stille op med sig selv og sit liv. Selv om mennesket ikke fik pengemæssig eller anden belønning herfor, ville det være opsat på at anvende sin energi på en eller anden meningsfuld måde, fordi det ikke kunne udholde den lede, som passiviteten avler.\nLad os se på børnene; de er aldrig ubeskæftigede; får de bare den mindste opmuntring, eller selv uden den, har de travlt med at lege, stille spørgsmål, opfinde historier uden andet motiv end glæden ved selve aktiviteten. På psykopatologiens område ser vi, at det menneske, der ikke er interesseret i at foretage sig noget som helst, er alvorligt sygt og langtfra repræsenterer den menneskelige naturs normaltilstand." (s. 210)\n"Ikke desmindre taler gode grunde for den vidtudbredte tro på menneskets medfødte dovenskab. Hovedgrunden ligger i den kendsgerning, at fremmedgørende arbejde er kedsommeligt og utilfredsstillende, og at det avler en hel del spænding og fjendtlighed, som fører til aversion mod det arbejde, man udfører, og alt hvad der knytter sig til det. Som følge heraf finder vi, at mange mennesker længes efter uvirksomhed og anser det for ideelt, ikke at skulle bestille noget. Folk føler altså, at deres dovenskab er den ’naturlige’ sindstilstand i stedet for symptomet på patologiske livsvilkår, følgen af meningsløst og fremmedgjort arbejde. Undersøger man de gængse anskuelser om arbejdsmotivering, er det indlysende, at de bygger på begrebet fremmedgjort arbejde, at deres slutninger derfor ikke gælder for ikke-fremmedgjort, tiltrækkende arbejde." (s. 210f)\nFra: Fromm, Erich (1982): Det sunde samfund. Hans Reitzels Forlag. (orig. 1953)\nMorten Pedersen, Mikael Velschow-Rasmussen, Karsten Aaen og olivier goulin anbefalede denne kommentar\n15. marts, 2015 - 13:47\nHvis en grønlænder er sulten, skaffer han ved sin indsats noget at spise. (tilfældigvis hørt på P1 lige nu). Ind imellem er han doven. For hundrede år siden deroppe. Her for tusind år siden.\nJægerne og samlerne skaffede føden og hele stammen havde lige adgang til føden.\nDer var naturligvis andre nødvendige aktiviteter, fordelt på stammens medlemmet.\nMen når det nødvendige er overstået, kan man slappe af - lave ingenting - være doven.\nConnie Brask Jensen, Carsten Søndergaard, Anders Kristensen, Lise Lotte Rahbek, Bill Atkins og peter fonnesbech anbefalede denne kommentar\n15. marts, 2015 - 14:05\nJa, med den lange nat der er på Grønland må en nihilistisk tilgang til tilværelsen være en del af overlevelsesmekanismen.\n15. marts, 2015 - 14:22\nHvad har du lavet i dag, Holger, bliver jeg ofte spurgt.\nIngenting, svarer jeg, men jeg blev ikke færdig, så jeg fortsætter i morgen.\nSune Olsen, Connie Brask Jensen, Carsten Søndergaard, Carsten Mortensen, Henrik Nielsen, Tommy Knudsen, Lise Lotte Rahbek, Steffen Gliese og peter fonnesbech anbefalede denne kommentar\n15. marts, 2015 - 15:18\nIngenting er dovenskabens kronjuvel, men det har vist ikke den store status idag !\n16. marts, 2015 - 13:36\nArbejde adler, men kun i overført betydning. Du får jo hverken mere eller mindre X-faktor fordi du laver noget, men du kan være heldig at andre kan bruge det du laver til noget og mon ikke det er i det perspektiv den brede del af befolkningen finder en slags mening, med ikke bare at sætte sig og gøre ingenting. Omvendt er det også klart, at hvis du vil opnå en bedre fornemmelse for det du nu engang foretager dig, så er det vigtigt med en pause i ny og næ, for ligesom at se det hele udefra, fra et større perspektiv. Dette kan dog, i nogle relativt få tilfælde, have den ulempe, at det måske går op for dig at det du foretager dig rent faktisk er meningsløst. Men så er du trods alt nået så langt. Alt sådan noget kan der snakkes om i timevis, hvis du ikke har andet at lave og ikke mindst nu, hvor dagene bliver længere og længere.\n16. marts, 2015 - 22:39\nFem dages arbejde afbrudt af to dages indtag af røg og vodka, kan ikke på nogen måde sammenlignes med hverken meditation, zen eller savanne-ingenting.\nInderst i sin kerne er meningsløsheden meningen. Men sjovt nok kun i weekenden og med røg og druk. De andre dage går med arbejde eller fremstillingen af kunst.\n17. marts, 2015 - 08:51\nApropos Feilberg's "Intetfang" omtalt bl.a. i http://www.information.dk/255669\n20. marts, 2015 - 13:30\nDet er en sjov diskussion.\nNaturligt kan ingenting ikke forkomme "nature abhours a vaccum"..\nJeg vil mere mene at det er det at kede sig, som vores samfund ikke kan finde ud af. Deraf alle de udfrakommende stimuli i form af underholdning fra tv/smartphones/computere/rusmidler osv osv.\nEksemplet med nihilisterne der ikke laver andet en ryge og drikke vodka, laver jo noget..\n19. april, 2016 - 06:33\nFjernsynet underholder og tager fokus fra den udmarvende opgave med at skabe noget meningsfuldt af eksistensens tomhed. Ved at aflede opmærksomheden gennem øjnene, befrier det os fra forstandens byrde.\n19. april, 2016 - 12:17\nSikke dog en lang smøre om ingenting.\nIngenting kan åbenbart få folk op af stolene :-)\n04. marts, 2017 - 08:25\nJeg synes, artiklen er ret upræcis mht. begrebet "ingenting". Det er først hen imod slutningen, det bliver problematiseret. Ingen af de eksempler, der gives, som f.eks.fjumreår eller det at sidde og hænge ud med ligesindede i weekenden, kan med nogen rimelighed karakteriseres som "ingenting".\n04. marts, 2017 - 08:40\n"Too much of nothing." (Dylan/The Band.)


Bygvænget 304, 2980 Kokkedal - Villa til salg - danbolig\nEjerudgift pr.md. 3.505\nVelholdt etplansvilla med udsyn - for enden af lukket vænge centralt i Kokkedal\nDet er den høje beliggenhed på vejen, der giver det gode udsyn, og gør det muligt at nyde flotte solnedgange sommeren igennem på terrassen af denne etplansvilla i Kokkedal. Den ligger for enden af et lukket vænge direkte ud til områdets omfattende stisystem, der både fører til skole, idrætshal og til indkøbsmuligheder. I modsatte retning er der grønne områder, flere indkøbsmuligheder samt den hyggelige skov Fredtoften.\nI bliver ejere af en velholdt etplansvilla fra 1976. Der er foretaget et væld af forbedringer igennem årene, og særligt i 2006 fik huset en overhaling af de større. Her blev køkken og badeværelse skiftet, der blev lavet nye elinstallationer, etableret gipsvægge i hele huset samt isat nye indvendige døre og skiftet til energiruder. Senere i 2018 blev der efterisoleret på loftet og skiftet træværk på huset. Den lækre overdækkede træterrasse kom til i 2019, og senest i 2021 blev der lavet ny carport og udhus.\nIndenfor venter en lys bolig med en familievenlig indretning. De tre soveværelser passer perfekt til en børnefamilie med et eller to børn. Køkkenet er tosidet og har en god spidsplads for enden af rummet. I stuen kan I varme jer ved pilleovnen i den køligere del af året, mens terrassen giver en skøn udvidelse af rummet i årets sommermåneder. Huset har derudover et fint flisebadeværelse med badekar samt et bryggers med vaskefaciliteter.\nDet er og bliver dog træterrassen, der er ejendommens største attraktion. Det er bare et skønt sted at slappe af, og overdækningen giver både ly og læ og gør terrassen ekstra anvendelig. Herfra har I også fint udsyn over haven, der er velanlagt med blomstrende randplantning og samtidig er nem at have med at gøre. Endelig er der også en dejlig stenterrasse mod syd med læmure.\nGerne hurtig overtagelse.\nBrt./Nt. ekskl. ejerudg. 16.172 / 13.925\nBoligen ligger i Kokkedal, Nivå og Karlebo . I dette nabolag finder du blandt andet 16 børnehaver og 382 virksomheder.


3z's 25-års studenterjubilæum (2002)\nNu er det ikke længere Så længe siden som der stod i indbydelsen\n- for d. 8. juni 2002 var der 25 års jubilæumskomsammen for 3.z fra 1977 på\nAllerførst en stor tak til Birgit, som dels ved utrættelig indsats fik opstøvet næsten alle og ikke mindst - endnu engang - lagde hus til flokkens udskejelser, og også havde købt ind, osv.; tak for den flotte indsats!\nOg et hyggeligt gensyn det blev det!\nStart var kl. 16 og jeg selv ankom lidt over fem (lidt forsinket pga. sporarbejde flere steder på ruten (note2) - og ok: lidt problemer med at blive snøvlet færdig). Jeg blev lukket ind af Birgits mand (der netop tog flugten sammen med resten af familien) og lukket ud i haven. Dér gik jeg så i stå! For den første, jeg genkendte, var Dorte Friis ( - vi havde nemlig begge været til Den Store Klasse(r)fest to år tidligere, så Dorte vidste jeg godt, hvordan så ud nu:-) og hende havde jeg helt sikkert ikke gået i klasse med ! Nå, jeg genkendte hurtigt nogle andre, som jeg kunne huske, jeg havde gået i klasse med, så jeg var nok trods alt ikke gået forkert:-)\nMeeeen, det var jo ikke alle, man l i g e kunne sætte det rigtige navn på. For:\nder var nogen, der havde mere skæg, end de plejede at ha' (ikke Søren og Bernt? :-)\neller mindre (ikke Peter og Michael? :-)\n- og så havde de fleste (ja-ja, jeg selv inklusive:-) betydeligt mindre hår, end vi plejede at ha'.\nDet var lykkedes Birgit ved utrættelig indsats at få trommet følgende sammen: Nina, Karen, Steen (Andrew) E., Vibeke, Peter, Niels G., Mette, Lene, Søren, Per, Mogens, Bernt, Hanne, Flemming 0. (Mimmer), Michael, Hans Henrik, Holger, Carsten og undertegnede. Kun få kunne ikke komme f.eks. pga. arbejde eller afstand - samt én vistnok pga. noget med øl:-)\nEfter velkomstdrink'en og inddeling i "madhold" (det var næsten som at være på klassetur igen:-) blev der - af Hanne - dekreteret [navn på spil?].\nFørste spillere på banen var "forrets-gruppen", der blev delt i to hold af tre spillere. Jeg endte på det vindende hold (efter "selvmål" af Bernt i den afgørende fase af spillet) og Hanne sagde, at "vi gik til slutrunden". Dén - slutrunden - mærkede jeg nu ikke noget til, ligesom jeg ikke så resten af "de indledende runder", da vi jo skulle i gang med forretten. (Men måske det er meningen, vi skal spille slutrunden, når vi måske mødes om 5 år? - Der blev i hvert fald talt om, at det ville være for længe at vente til 40-års jubilæet.)\nJeg fik desværre ikke fundet mit antikvariske kamera frem, før vi gik ind, så jeg har ingen billeder fra terrassen i dagslys - og endnu "alvorligere": vi glemte at ta' et "klassebillede"(!)\nMen her er de billeder, det trods alt lykkedes mig at få taget:\nJeg tror det lykkedes at "fange" alle.\n(Fotografen? ..... Nåh, ham - han så sådan ud, da han tog til translokation 14 dage senere.)\nHvis der er nogen, der har yderligere billeder, de synes, det ku' være skægt at dele med os andre, kan man evt. sende dem til mig - på hvilken form er underordnet (prøv mig:-) - så får jeg dem fluks lagt ind på denne side (og returnerer selvfølgelig originaler, hvis relevant).\nJeg kan ikke udelukke, at jeg opdaterer denne side med mere tekst, hvis ånden kommer over mig (og temperaturen udenfor kommer ned), men jeg har også lavet en side med indryk fra translokationen d. 21/6, hvor jeg var ene mand om at forsvare klassens ry (rygte?).\nSidste opdatering 03-08-02 /Flemming G.


Så er det nu, du skal rykke, mester ! - Mester Tidende\nSå er det nu, du skal rykke, mester !\nDeltag i konkurrencen om at blive Danmarks mest IT-modne håndværksvirksomhed\nHar du styr på forretningen, mester ? Har du overblik over dine opgaver og har du overblik over din indtjening ?\nSå er du måske også god til at arbejde med effektive IT-værktøjer, som skaber det forkromede overblik så du kan skabe en god bundlinje og polstre din virksomhed.


Formandens beretning. Blovstrød IF Fodboldafdeling - PDF\nDownload "Formandens beretning. Blovstrød IF Fodboldafdeling"\n1 Formandens beretning 1999 Blovstrød IF Fodboldafdeling\n2 Endnu et fodboldår er passeret. Det er en lidt speciel situation for mig at stå i her til denne generalforsamling og aflægge beretning da det er mit første år som formand som netop er passeret, og dermed min første beretning jeg skal aflægge. Fodboldafdelingen i Blovstrød har i 1999 gennemgået store organisatoriske ændringer. Først og fremmest blev jeg ny formand efter vores mangeårige formand Klaus Kristensen. Desuden blev der valgt ny kasserer, Niels Dreyer, og ny ungdomsformand John Olsen. Jeg føler derfor at vi i 1999 har haft et indkøringsår med hensyn til bestyrelsesposter. Jeg vil i det følgende redegøre for væsentlige hændelser i fodboldklubben, og til sidst komme med summering omkring de forskellige hold vi havde med i henholdsvis SBUs samt DGIs udendørs turneringer. Året 1999 startede med vores sædvanlige indendørs fodboldstævne for senior, old-boys, veteraner samt superveteraner. Dette stævne blev som sædvanlig en stor succes, og jeg fornemmer at de ca. 300 spillere, tilskuerer m.m. havde en fornøjelig 2. weekend i januar måned. Samtidig giver det en økonomisk ballast for fodboldklubben at starte året med. Et stævne som helt sikkert skal fortsætte mange år endnu. I februar måned havde vi to hold med til DGIs sjællandsmesterskab i indefodbold, old-boys samt veteraner. Begge hold spillede nogle forrygende kampe og begge hold blev sjællandsmestre i indefodbold under DGI. Vores sponsorer blev igen i 1999 tilbudt at komme ind og se en superliga kamp i Parken. Denne stod mellem FC København og Silkeborg. Kampen havde ikke den store betydning for placeringerne i superligaen og dette kunne helt sikkert også aflæses i tilslutningen til turen. Jeg må sige at vi med 7 sponsorer der troppede op havde et skuffende sponsor arrangement. De ledige pladser blev fyldt op af klubbens medlemmer, men det er ikke ideen med turen. Bestyrelsen må nok se i bakspejlet og sige at vi ikke har de store tilslutninger til sådanne busture, men vi vil gerne se vores sponsorer om det så skal foregå på ovennævnte måde eller en helt anden finder vi nok ud af i år I pinsen i maj måned drog ca 30 seniorspillere samt ledere afsted til en turnering i Tyskland. Det blev nogle fornøjelige dage med fornemt solskinsvejr og masser af fodbold. Vi havde 2 hold med i turneringen og resultaterne flaskede sig sålede at begge nåede frem til semifinalerne. Her tabte Blovstrød 1 til et hold fra Silkeborgegnen mens Blovstrød 2 gik sejrsrigt ud af deres semifinale. Efter en meget spændende finale med uafgjort resultat i både ordinær kamp samt forlænget spille-\n3 tid vandt Blovstrød 2 finalen på straffespark (efter 8 skud til hvert hold). Blovstrød 1 tog sig af 3. pladsen. Sankt Hans aften blev afholdt med fodboldklubben som arrangør i juni måned. Dette arrangement er efterhånden godt og grundigt indarbejdet. Vi havde en hyggelig aften med mange spisende gæster og et rimeligt vejr. Et arrangement fodboldklubben ikke tjener det store på men til gengæld føler jeg at vi glæder mange af byens borgere med et flot bål samt afslutnings fyrværkeri. I juli måned var det så ungdommens tur til at komme afsted. Årgang 89 deltog i et forlænget weekend stævne på Fyn, med deltagelse af 16 miniput hold fra Danmarks bedste og næstbedste rækker. Efter en flot 2. plads i indledende runde var Blovstrød klar til kvartfinalerne, her mødte vi dog vores overmænd og således blev det til en samlet 6. plads for et godt kæmpende Blovstrødhold. Igen et dejligt stævne med fodbold i højsædet og masser af godt vejr. Efteråret 1999 er forløbet stille og roligt uden de store begivenheder. Alle vore aktive hold spillede i deres tilmeldte turneringer og i slutningen af oktober rykkede holdene indendørs til Blovstrødhallen. På ungdomssiden er vores yngste medlemmer født i 1994 og 1995 disse trænes af Torsten Dybkjær. Der er ca 15 små børn som leger fodbold under Torstens kyndige ledelse. Holdet deltog i 1999 i en turnering hvor de er 5 spillere på banen som er af samme størrelse som en håndboldbane. Jeg føler at denne form for fodbold er rigtig god introduktion til idrætsverdenen, og vi får mange glade børn samt forældre. Holdet har gennem hele 1999 oplevet en jævn medlemstilgang og det ser ud til at vi får et nyt hold stablet på benene som så består af spillere født i 1995 og Vores næste ungdomshold er af spillere født i 1993 samt 1992, vi har ikke mange medlemmer som er født i 1992 derfor er de 2 årgange slået sammen. Holdet deltog i foråret i en 7 mands SBU turnering, hvor det røg ind i nogle ordentlige nederlag. Niels Funch som er træner for holdet traf i samarbejde med forældrene den beslutning at de ikke ønskede at spille en sådan form for fodbold i efteråret. Derfor trak vi holdet ud af SBU turneringen og tilmeldte det en 5 mands turnering under DGI. Dette syntes at være det helt rigtige valg, spillere og forældre livede meget op og holdet har gennem efteråret opnået rimelig medlemstilgang, og igen fået mod på deltagelse i en 7 mandsturnering i år Årgang 1991 blev i 1999 trænet af Steen Hesselbjerg samt Charley Ramsgaard. Dette hold deltog i en 7 mands turnering under SBU. Holdets spillere og forældre har et godt samarbejde som også har ført til venskaber uden for fodboldbanen blandt såvel spillere som forældre. Både i forårets\n4 turnering og i efterårets turnering spillede holdet lige op med samtlige modstandere, de vandt kampene når de spillede godt og tabte når det gik mindre godt, hvilket førte til en 4 plads ud af 6 hold i begge turneringer. Desværre meddelte Steen i oktober måned at han ikke har tid til at fortsætte som træner når indendørs sæsonen er overstået, så fodboldklubben skal ud at skaffe en ny træner. Årgang 1990 deltog ligeledes i en 7 mandsturnering under SBU. Holdet som består af ca 14 spillere trænes af Carsten Jæger samt John Olsen. De 2 garvede rotter som trænere kører træningen fornuftigt og jeg fornemmer en stor glæde og velvilje blandt de mange forældre på holdet til at bakke spillerne op i såvel mod som medgang. Holdet blev nummer 5 ud 6 i såvel foråret som i efterårets turnering. Årgang 1989 fik i starten af 1999 ny træner, Kasper Lydolph. Kasper havde trænet ældre hold gennem en årrække i klubben og er af klubben anset for en yderst velkvalificeret træner til Blovstrød IFs bedste ungdomsårgang. Holdet spillede i den bedste SBU række i foråret dette resulterede i en flot 4. plads. Kasper meddelte at han ikke kunne træne dem i efteråret idet han fik nyt arbejde i Grækenland. Efter en kort sondering blandt forældrene kunne vi præsentere 2 nye trænere Jesper Svarre samt Steen Schmidt Jensen, som begge selv spiller fodbold, og har sønner på holdet. Holdet fuldførte flot efterårets turnering ligeledes med en 4. plads til følge. I de ældre årgange havde vi ikke mange medlemmer. Dog så det ud til at vi kunne skrabe et drengehold sammen. Vi havde fundet en træner af høj kapacitet Per Bager Højris som har trænet fodboldhold i Birkerød gennem mange år. Samarbejdet med Per varede dog kun kort tid, de medlemmer vi havde dukkede ikke op til træning og Per trak sig som træner. Undertegnede tog herefter over, og fik lige præcis samlet et drengehold efter et krisemøde i afdelingen blandt forældrene. Holdet deltog i foråret i en 11 mands turnering under SBU. De vandt ikke mange kampe men sluttede som nummer 5 ud af 6 hold. Spillerne holdt sommerferie og det var lige som om at denne ferie fortsatte da fodbolden igen skulle i gang i august måned. En hurtig drastisk men nok nødvendig konsekvens af denne manglede spiller tilslutning blev derfor at undertegnede så sig nødsaget til at trække holdet ud af turneringen. En sørgelig kendsgerning var det at Blovstrød IFs fodboldafdeling ikke havde noget 11 mands ungdomshold. Dette ser heldigvis ud til at ændre sig i år 2000 idet vi regner med at have et 11 mands lilleput hold på benene (årgang 1988 samt 1989). Vores 1. hold i senior afdelingen spillede i 1999 i serie 3. Holdet har gennem de sidste par år gennemgået en kraftig udskiftning. Flere af de aldrene spillere er holdt op på holdet og nye unge kræfter er kommet til. Vi må sande at det tager tid for de unge spillere at komme fra ungdommens trygge kår op i seniorafdelingen. Holdet endte på en 4. plads, og indfriede vores forventninger om at\n5 blande sig i topstriden. Vi levede faktisk i håbet om en oprykning lige til sidste kamp. Holdet blev trænet af Frank Skade Nielsen. Resultatmæssigt var det sjovt at se, at vi vandt over de samme modstandere i efteråret som vi havde besejret i foråret, men tilgengæld tabte vi også til de samme modstandere som havde besejret os i foråret. Holdet spillede ikke en eneste kamp uafgjort men vandt 10 kampe og tabte 10 kampe. Frank Skade Nielsen fortsætter ikke som træner for 1. senior, klubben har ansat Bjarne Korndahl Larsen som ny træner. Han har gennem mange år trænet forskellige hold i såvel Lillerød, Farum samt Birkerød. Årets spiller på 1. senior : Lars Kristensen Vores 2. hold i seniorafdelingen spillede i 1999 i serie 5. Holdet blev for andet år i træk trænet af John B. Elverdahl. Vi havde forventninger om at dette hold skulle rykke op i serie 4. Denne forventning blev til fulde indfriet holdet vandt rimelig sikkert deres række og skulle herefter ud at spille om sjællandsmesterskabet. Efter 2 kampe var dette slut holdet vandt den første vind eller forsvind kamp over Frederikssund men tabte den anden til Ledøje-Smørum. Alt i alt et godt år for 2. holdet som i år 2000 spiller i serie 4. Årets spiller på 2. senior : Frank Petersen 3. Holdet i seniorafdelingen spillede i 1999 i serie 6. Holdet består primært af spillere som gerne vil ud at røre sig lidt men mest for hyggens skyld. Holdet blev hver weekend udtaget af Lars Rasmussen med Ulrik Bjørnsson som en god medhjælper, og gennemførte flot turneringen med en 5 plads tilfølge. Årets klumpfod på 3. senior : Thomas Holger Nørholk. Old boys holdet deltog i række 2 under SBU. Holdet er gennem de sidste par år blevet forstærket med en del af vores tidligere 1. senior spillere. Efter en meget flot sæson med Niels Dreyer som den ansvarlige leder endte holdet på 1. pladsen i turneringen og rykkede dermed op i old boys række 1, som er den bedste SBU kan tilbyde. Old boys holdet skulle efter at være blevet nummer 1 ud at spille om sjællandsmesterskabet for old boys kamp var mod AB og denne kamp tabte de, og var dermed ude af kampen om at blive old boys 2 sjællandsmester. En stor cadeau til holdets leder Niels Dreyer som grundet alder slutter en flot old boys karriere og bliver ansvarlig for veteranholdet i år Klaus Kristensen overtager old boys holdet i år 2000.\n6 Veteranholdet deltog i 1999 i en privat turnering (som de plejer at gøre). Efter et skuffende forår med få sejre tog holdet sig for alvor sammen i efteråret, og spillede nogle spændende kampe. Holdet gik næsten fra sejr til sejr, men hente det forsømte i foråret kunne de ikke. Holdet fik en flot placering men oprykning blev det ikke til. Holdet blev igen i 1999 ledet af Kell Storm. Der er flere spillere på veteranholdet som er nået op blandt de ældre fodboldspillere. Disse har følt det lidt irriterende at skulle kæmpe mod de unge mennesker på 40. Det er derfor en glæde at kunne konstatere at vi i år 2000 udover et veteranhold får et superveteranhold (spillere over 47 år). Veteranholdet skal som før nævnt ledes af Niels Dreyer mens Kell Storm fortsætter som ansvarlig leder for det nye superveteranhold. Som tradition bliver årets BIF er kåret på generalforsamlingen og denne skal vi ikke bryde. Det er undertegnede som alene står for valget og i år falder dette på et bestyrelsesmedlem som udover at være bestyrelsesmedlem har trænet vores 1. senior, fungeret som doktor når spillerne peb over ømhed og skader i kroppen, var ansvarlig for pinseturen for seniorspillerne, har spillet på hold i såvel senior, old boys samt veteranrækken og meget mere. Jeg føler at han er et samlings punkt for klubben, og at det er yderst fortjent at han modtager et gavekort til Allerød Idræt sponseret af SID Allerød. Årets BIF er 1999 : Frank Skade Nielsen. Sluttelig vil jeg takke alle bestyrelsesmedlemmer, ledere, trænere og øvrige medlemmer for et fodboldår på godt og ondt, men med positive minder som overskygger de negative. Jeg håber at alle er klar til endnu en tørn for vores fodboldklub. Morten Buchwald Formand\nFormandens beretning 2002 Blovstrød IF Fodboldafdeling Denne beretning er opbygget på en anden måde end dem jeg som formand tidligere har aflagt. Jeg vil se tilbage på år 2002, hvad der er sket uden for


Øget vedligehold har mindsket gener fra metrodrift - Metroen\nØget vedligehold har mindsket gener fra metrodrift\n”Vi transporterer flere end 300.000 passagerer i Metroen på en almindelig hverdag, og flere end 100.000 passagerer benytter dagligt M3 Cityringen. Det er en vigtig transportopgave, som vi løser for byens borgere og dens gæster. Samtidig skal vi også passe godt på vores naboer, og derfor har vi prioriteret at øge vedligeholdelsen af hjulene på de tog, der kører på M3 Cityringen, da vi kan se at et øget hjulvedligehold giver en markant positiv effekt – ikke mindst på antallet af naboklager. Derudover har vi løbende fokus på at tage de tog, der skaber flest vibrationer og dermed støj hos naboerne, ud til vedligehold,” siger Hanne Tærsbøl Schmidt, chef for Naboer og Ejendomme i Metroselskabet.\n”Vores leverandør har i samarbejde med eksterne eksperter gennemført en række grundige test og analyser i sommerens løb. På denne baggrund har vi vurderet, at behandling af skinnerne med et særligt smøremiddel nogle steder på strækningen kan have en positiv effekt på vibrationsniveauet. Det går vi nu i gang med at undersøge nærmere sammen med vores leverandør. De øvrige testede tiltag viste ikke tilstrækkeligt grundlag for videre test – og dermed kan vi konkludere, at en justering af sporvidde eller sporhældning ikke vil have nogen effekt på støjniveauet i lejlighederne”, siger Hanne Tærsbøl Schmidt.\nFakta om lyd fra M3 Cityringen\n• Der er 15.000 husstande i nærhed til M3 Cityringen.\n• Cirka 450 husstande har siden M3 Cityringens åbning (september 2019) henvendt sig, fordi de er generet af støj fra driften.\n• I alt er der gennemført 127 støjmålinger siden november 2019.\n• Alle målinger - med undtagelse af målinger på 4 adresser - ligger under Miljøstyrelsens vejledende grænseværdier.\n• Af VVM for Cityringen fremgår at driften af Metroen kan medføre begrænsede overskridelser af Miljøstyrelsen vejledende grænseværdi for strukturlyd (20 db(A)) for ca. 3.300 boliger\n• De to uafhængige kommissioner – Ekspropriationskommissionen og Taksationskommissionen – behandler parallelt klager for naboerne.


Back-end/full stack-udvikler til web, Jobindex A/S | it-jobbank\nGazellevirksomheden PicoPublish er ekspert i PIM (Product Information Management), som p.t. er en af de hotteste teknologier til styring af store datamængder. Lige nu søger vi en dygtig udvikler til vores e-Commerce team, som kan understøtte vores vision om at blive de bedste på markedet inden for e-Commerce. Forstår du frontend- og mestrer backend-udvikling, så hedder din fremtid måske PicoPublish?\nKan du ikke Dynamicweb i forvejen, vil du blive sat grundigt ind i det\nUdvikling af nye og vedligeholdelse af eksisterende moduler samt E-commerce-løsninger\nIdéudvikling med dine kolleger, og hvordan laver vi den bedste handelsplatform til vores kunder\nLøbende support af webløsninger.\nTools og sprog vi bruger\nC#, ASP .NET og OOP\nHTML5, JSON, CSS3 etc.\nHvis du kan genkende dig selv i de fleste af nedenstående punkter, så er du klar til at søge et job hos os.\nDu har en videregående teknisk uddannelse og professionel erfaring fra et lignende job eller har måske tidligere været selvstændig\nDu er selvkørende og ambitiøs og kan håndtere de fleste backend-opgaver inden for web og E-Commerce\nDu har et godt øje for, hvad en god og velfungerende webløsning er både grafisk, brugermæssigt og teknisk\nDu er god til at sætte dig ind i kundens ønsker og er udstyret med forretningsforståelse og indsigt i processerne omkring web.\nVi har et meget uformelt miljø sammen med kompetente kolleger. Det er en høj prioritet for os, at PicoPublish er et rart sted at være, hvor der er plads til alle\nVi er en virksomhed med ca. 20 ansatte. Det betyder, at vi har et tæt, hyggeligt og stabilt miljø, hvor vi kender hinanden\nVi er ambitiøse med stolthed over vores arbejde og ønsket om at levere gode løsninger til vores kunder\nDer er rig mulighed for både faglige udfordringer og personlig udvikling, herunder flere årlige kurser i Dynamicweb\nI dagligdagen er vi gode til at sparre med hinanden. Derudover sætter vi os sammen en gang om ugen, spiser rundstykker og hvert bord præsenterer skiftevis ugens idé, succes og vidensdeling\nVi er sammen om at løfte opgaverne, og det betyder, at vi også fejrer vores succeser sammen. På kontoret hænger en stor klokke, som vi ringer med, når vi har opnået noget ekstraordinært. Derudover sørger vi for at få gode oplevelser sammen og deltager i forskellige arrangementer. Vi har før været til Hede Rytmer-koncert i Silkeborg med VIP-bar, afholdt strategidage en forlænget weekend i Barcelona, taget på kanotur, osv.\nDu får sundhedsforsikring, pension, frokostordning, osv.\nDin ansøgning skal være os i hænde hurtigst muligt, da jobbet besættes, så snart vi har den rette ansøger. Søg jobbet ved at klikke på ”søg jobbet her” linket i annoncen\nHvis du har spørgsmål til jobbet kan Rasmus Jægergaard Nielsen kontaktes på tlf. 20 35 21 60.\nJobindex er rekrutteringspartner på denne stilling. Har du spørgsmål til rekrutteringsprocessen kan du kontakte rekrutteringskonsulent Jens Wang på tlf. 88 63 00 74.\nSoftwareudvikler til websystemer – Odense IT- og driftsadministrator til agil produktionsvirksomhed – Skovlunde JYSK is looking for Senior Java Backend Developers – Brabrand Erfaren WordPress-udvikler søges til etableret og nytænkende webbureau i vækst – Risskov Change- og Release Manager til ledende IT-konsulenthus – Aarhus og Ballerup


5 råd om at øge den sociale kapital - Lederweb\n2 min. 5.251 16-10-2015\nDet kræver tillid, retfærdighed og samarbejde med kerneopgaven som omdrejningspunkt. Undersøgelser viser, at organisationer med høj social kapital har lavt sygefravær, høj trivsel og øget effektivitet, uanset hvad kerneopgaven er – blot den er klart defineret.\nDen sociale kapital er det, der er imellem os, når vi arbejder sammen. Social kapital er summen af de sociale relationer, der udvikler sig i løsningen af organisationens kerneopgave; både i relationerne leder-leder, leder-medarbejder og medarbejder-medarbejder.\nEn organisation kan have meget eller lidt social kapital, og det kan måles og det kan påvirkes. Den social kapital vokser, hvis du gør en aktiv indsats for at øge den. Brugt rigtigt kan du sænke sygefraværet, skabe bedre trivsel og øge produktiviteten med social kapital.\nHer er 5 gode råd om, hvordan du understøtter den sociale kapital med din ledelse:\n1. Fokusér på kerneopgaven\nKerneopgaven er organisationens eksistensberettigelse – Den er det, som I er sat i verden for at løse, og du og dine medarbejdere skal kende den, hvis I skal arbejde i samme retning. Du skal derfor sikre, at kerneopgaven er klart defineret og du skal som leder holde fokus på den, og hvad der skal til for at løse den. Ethvert tiltag, enhver konflikt, enhver idé skal holdes op imod kerneopgaven. Din første tanke bør altid være ”bringer det os tættere på at løse kerneopgaven? ”\n2. Fokus på samarbejde\nSamarbejdet om en opgave er mere afgørende for trivslen, end hvad opgaven består af. Fokus på samarbejde starter derfor allerede ved rekrutteringen, og her skal du vægte samarbejdsevnen højt. Faglig viden kan ofte læres, men evnen til samarbejde er svær at tilegne sig, hvis ikke man allerede besidder den. Du kan hjælpe samarbejdet på vej, ved at skabe en fælles forståelse for jeres mål og værdier. Du skal som leder skabe klarhed om kerneopgaven og italesætte, at det er en holdsport at løse organisationens kerneopgave.\n3. Fokus på tillid\nTillid er en vigtig faktor i at styrke den sociale kapital. Du skal derfor sætte fokus på medarbejderens tillid til deres kolleger og ledelse - og hvordan medarbejderen selv kan tage aktivt del i at skabe tillid. Alle har en andel i de relationer, de indgår i, og ingen kan derfor køre på frihjul. Du skal spotte og italesætte situationer, hvor medarbejderne enten skaber eller hæmmer tilliden, og du skal være bevidst om at vise at du har tillid til dine medarbejderes kompetencer. Hvis du vil have tillid, må du give tillid – det begynder hos dig.\n4. Fokus på retfærdighed\nRetfærdigheden fylder mest, når man oplever noget som uretfærdigt. Når retfærdigheden er til stede, bliver den tavs. Derfor er det vigtigt at I sætter ord på, hvordan medarbejderne oplever retfærdighed i deres arbejde, og hvordan I i jeres daglige arbejde kan medvirke til at øge den. Det kan du gøre både i en til en samtaler og i større fora, så I bliver vant til at tale om retfærdighed i dagligdagen.\nDu skal tage ejerskab over den sociale kapital både over for medarbejderne og dig selv, hvis den skal vokse. Det er et projekt, som du skal arbejde målrettet med. I det daglige skal du derfor kommunikere ud, at den sociale kapital er en prioritering, og du skal i din ledelse skabe rum til denne prioritering.\nDer skal en god leder til at lave et godt resultat – uanset hvor dygtige medarbejderne er. De gode resultater skal ikke bortforklares med andre faktorer, men du skal over for dig selv stå ved din egen succes. Skal den sociale kapital vokse, skal du ikke tvivle på din egen evne til at gennemføre projektet.\nDet giver dig autenticitet og følgeskab som leder, når du tager ejerskab, og på den måde kan dit fokus på den sociale kapital forplante sig til medarbejderne.\nTag en test af den sociale kapital i din organisation her


CLASSIC stationær spærrebom med tværstiver i varmgalvaniseret stål\nCLASSIC stationær spærrebom/rækværk med tværstiver i varmgalvaniseret stål til nedstøbning eller påboltning. Fremstillet i kraftigt ø60 mm stålrør. Fås i længder fra 1 til 3 meter.\n-- Vælg venligst --1000 1500 + 62,50 kr 50,00 kr 2000 + 250,00 kr 200,00 kr 2500 + 312,50 kr 250,00 kr 3000 + 375,00 kr 300,00 kr\nCLASSIC stationær spærrebom/rækværk med tværstiver er med sit enkle, tidløse design og robuste materiale en populær løsning til trafikregulering i bymiljøer. Der er mulighed for tilpasning af længde og udformning, hvilket gør det muligt at afhjælpe en næsten hvilken som helst situation.\nVejbommen er velegnet som rækværk og til markering af terrænspring og grunde. Spærrebøjlen kan også benyttes til beskyttelse af butiksfacader og til trafikregulering ved passager, stier, grønne områder, veje, parkeringsarealer, mv.\nCLASSIC stationær spærrebom med tværstiver er et dansk kvalitetsprodukt.


Gyldendal presseservice - Øvig åbner sit værksted\nPressemeddelelser > Øvig åbner sit værksted\nØvig åbner sit værksted\nPeter Øvig Knudsen åbner nu døren på klem til sit skriveværksted. I de kommende måneder vil han på www.hippienu.dk lægge tekststykker ud fra sin kommende bog, "Hippie 2 - Den sidste sommer", med det formål at efterlyse konkrete oplysninger til teksten.\nDet første uddrag handler om John Sylvest, som var en af Thylejrens centrale deltagere og blandt andet stod for opførelsen af lejrens supermarked. John Sylvest, som også havde det borgerlige navn John Bruun Andersen, fik dog en uforudsigelig og bemærkelsesværdig løbebane under og efter lejren. Preben Maegaard, der var med under Thylejren og de seneste fyrre år har været primus motor i opbygningen af det verdenskendte Nordisk Folkecenter for Vedvarende Energi, karakteriserer John Sylvest som en "førsteklasses distanceblænder”.\nHvis du har nyt om John Sylvest, kvitterer Peter Øvig med et signeret eksemplar af "Hippie 2", som udkommer i oktober.\n"Jeg har haft gode erfaringer med at efterlyse personer og oplysninger på vores website," fortæller Peter Øvig. "For eksempel fandt jeg frem til en af de mest myteomspændte københavnske hippier, Profet Olsen, der var forsvundet ud af landet for mange år siden. Her midt i februar tager jeg til Litauen, hvor Olsen er ved at bygge en ashram ude i en skov. Derfor går jeg nu et skridt videre og lægger tekststykker ud, som jeg mangler oplysninger til."\nLæs mere i Øvigs Hjørne på hippienu.dk: http://hippienu.dk/node/231\nHippieselskabet og Gyldendal\nFor yderligere information: NanaKi Bonfils: 27 59 15 29


nara.skinngirl.com Beautiful skin Hårdføre stedsegrønne planter til krukker\nBuske velegnet til krukker Fast lav fragt kr. Fri fragt ved køb over kr. Cart Din indkøbskurv er tom. Forside Haveplanter Stedsegrønne bladbuske. De stedsegrønne buske er havens rygrad og giver, især i vinterhalvåret, struktur til haven. teknik i media datacenter stockholm ab\nHårdføre stedsegrønne planter til krukker | Brug flerårige planter i krukkerne\nProtein powder acne - hårdføre stedsegrønne planter til krukker. Vælg den rigtige krukke\nKrukker er dyrt og ressourcekrævende at fylde den ene krukke efter den anden med små, drivhusdyrkede sommerblomster. De fleste til blomsterne er sået med tilskud af både lys og varme for at blive til de flotte blomstrende planter, vi falder for på torvet og i planteskolen. På den baggrund kan man jo godt undre sig over, at vi bare tager os råd til at smide alle hårdføre trætte sommerblomster på komposten, når haveåret er omme. Så er der mere ræson i at stedsegrønne flerårige planter i krukkerne. Buske, træer og stauder, der kommer igen år efter år og bare planter stilles lidt fornuftigt inde under tagudhænget om vinteren. Stedsegrønne planter giver haven et frodigt præg hele året rundt. Nedenfor har vores gartner udvalgt 25 spændende og hårdføre stedsegrønne prydplanter, der danner et flot samspil Velegnet solitært, som hæk eller i krukker på terrassen. Læs hvilke blomster og planter, der egner sig godt tll krukker. hvor godt og flot de forskellige planter gror, og hvor hårdføre de er, hvis nattefrosten ikke er helt væk. Til gengæld har du en stedsegrøn krukkeplante hele året. Du kan have planter i krukker udenfor hele året rundt, men der er stor forskel på, hvor godt og flot de forskellige planter gror, og hvor hårdføre de er, hvis nattefrosten ikke er helt væk. Her får du 10 bud på planter, der er nemme at holde i krukker. Men - de har klaret det flot i krukker længe. Så den kan bestemt sagtens være med på listen over de gode planter til krukker:) Helt enig! Slet. Et godt råd er at gå efter frostsikre krukker. Mange planter kan ikke tåle vinterfrost, men hvis krukkerne alligevel skal stå ude, når der er frost, er det godt at være på den sikre side. Sørg for at købe krukker, der har frostgaranti fra leverandøren. Ways to lose weight »Man kan få succes med vinterkrukker, hvis bare man planter i store krukker og bruger planter, der er beregnet til at vokse udendørs. Dækker man jorden af med pinjebark eller mos, er der også en fin beskyttelse for vejr og vind. Når du tilmelder dig vores nyhedsbrev får du gode tilbud, inspiration og rådgivning omkring vedligeholdelse af haven og dens planter. Tak for alle de gode forslag, Lone. Forleden dag faldt vi for en Virburnum burkwodii der dufter himmelsk.\nDe stedsegrønne buske er havens rygrad og giver, især i vinterhalvåret, struktur til haven. De fleste af de buske der er grønne hele året, er fuldt hårdføre. Enkelte . Kæmpe udvalg af smukke buske til krukker! Jespers Planteskole forhandler buske, der også egner sig godt til plantning i krukker, nara.skinngirl.com hortensia. Billig fragt!. mar Planter til have, bede og krukker. Hårdføre planter til sommerhusets have. Er du også i tvivl om, hvilke planter der er robuste nok til at klare sig i. Krukker fyldt med frodige og farverige planter er noget af det smukkeste og de sætter kulør på haven på enhver årstid. Her får du gode råd til dyrkning af planter i krukke. Jeg kan foreslå følgende, hvor jeg går ud fra, at du sigter efter små, bladbærende stedsegrønne: Portugisisk laurbærkirsebær, Prunus lusitanica. Smukke, blanke . Ud over Buksbom som krukkeplanter, kan mange andre stedsegrønne planter bruges. Vi har her samlet et udvalg af de øvrige stedsegrønne. Bemærk størrelsen på planterne! Store planter kræver store krukker, kummer eller tønder. Planterne kan .\nHårdføre planter til sommerhusets have hårdføre stedsegrønne planter til krukker\nmaj Ved at genbruge havens flerårige planter i krukkerne, kan man sparer både penge og ressourcer. 3. dec »Er der plantet stedsegrønne planter i krukken, er det vigtigt, at den er placeret et sted, hvor solen ikke skinner DE HÅRDFØRE PLANTER. Vinteren er hård ved haven, som for de fleste haveejeres vedkommende henstår som en grå-brun skygge af sig selv fra november til april. Sommerblomsterne kan dog — for enkelte typers vedkommende, som f.\nEr du hårdføre i tvivl stedsegrønne, hvilke planter til er robuste nok til krukker klare sig i din sommerhushave til al for meget pleje og pasning? Hårdføre læs med her og få gode krukker fra en ekspert på området. Hvis du ikke er interesseret i at bruge al stedsegrønne tid i haven, når du tilbringer tid i dit sommerhus, kan du med fordel vælge planter, der er nemme at vedligeholde, og som kan overleve i de perioder, hvor du ikke opholder dig i sommerhuset. Martin Holmriis fra Gug Anlæg og Planteskole kommer her planter nogle af sine bedste tips til planter få anlagt en sommerhushave, der ikke kræver al din opmærksomhed. 10 planter, der er nemme at dyrke i krukker\nHårdføre stedsegrønne planter til krukker fotfil scholl recension\nStedsegrønne bladbuske hårdføre stedsegrønne planter til krukker\nLøgene ligner et runkent æble, men kommer de i jorden i efteråret, kan du glæde dig til foråret, når de smukke blomster skyder op. Nej, tåler ikke frost og skal vinterbeskyttes og opbevares.\nJeg kunne godt tænke mig 2 opstammede træer i krukker foran vores hoveddør — de skal være stedsegrønne. Jeg har 2 ægte laurbærtræer, Laurus nobilis , men kan de stå ude om vinteren? Har I andre forslag? Laurbærplanter skal stå køligt, men frostfrit om vinteren, og nok har klimaet ændret sig, men frostfrit er det dog ikke blevet endnu. ont i skinkan när jag sitter Blomster i krukker er både smukke og praktiske.\nVi har samlet 10 forslag til blomster, du kan give dig i kast med som dit næste projekt i haven, på altanen eller på terrassen. Krukker i haven er en god måde at opbevare sine blomster på — og så pynter de så fint. Der er næsten ingen grænser for, hvad du kan dyrke i krukker, så det er bare med at komme igang.\nDe stedsegrønne buske er havens rygrad og giver, især i vinterhalvåret, struktur til haven. De fleste af de buske der er grønne hele året, er fuldt hårdføre. Enkelte . 7. maj Men til små træer eller opstammede buske er krukker absolut også geniale. smukke hvide blomster i foråret og naturligvis - at den er hårdfør.\nMörk choklad kolhydrater - hårdføre stedsegrønne planter til krukker. Vælg den rigtige krukke\nNogle blomstrende planter er til at have i krukker end andre. Du kan have planter i stedsegrønne udenfor hele året rundt, men der er stor forskel på, hvor godt og flot hårdføre forskellige planter gror, og hvor hårdføre de er, hvis nattefrosten ikke er helt væk. Her får du 10 bud på planter, der er nemme at holde i krukker. Nem busk og vedagtig krukkeplante, der blomstrer rigt sommeren igennem. Den skal vandes og gødes jævnligt, planter den ikke er krukker med udtørring. Den skal placeres i solen eller i halvskygge, og den kan med tiden stammes op og blive til træagtige halvstore buske.\nBeskæring af stedsegrønne planter\nHårdføre stedsegrønne planter til krukker Det er en rhododendron sort, der stammer fra Japan, og som er fuldt eller delvist stedsegrøn det betyder, at den kun taber bladende delvist. Succes for krukke Kalanchoë Krukker og potteplanter For et par måneder siden blev afprøvningen af Kalanchoë til udendørs krukker sat i værk. Der er rigtig meget at vælge imellem blandt de flerårige vækster. Din e-mail E-mail-adresse er ikke gyldig. Havekrukker- og blomster\n10 nemme planter at dyrke i krukker Havekrukker- og blomster\nEfterårskrukker giver liv og farve i haven\nSådan får du kønne vinterkrukker i haven Glemt adgangskode\nNogle blomstrende planter er nemmere at have i krukker end andre. Du kan have planter i krukker udenfor hele året rundt, men der er stor forskel på, hvor godt og flot de forskellige planter gror, og hvor hårdføre de er, hvis nattefrosten ikke er helt væk. Her får du 10 bud på planter, der er nemme at holde i krukker.\nEt godt råd er at gå efter frostsikre krukker. Mange planter kan ikke tåle vinterfrost, men hvis krukkerne alligevel skal stå ude, når der er frost, er det godt at være på den sikre side. Sørg for at købe krukker, der har frostgaranti fra leverandøren. »Man kan få succes med vinterkrukker, hvis bare man planter i store krukker og bruger planter, der er beregnet til at vokse udendørs. Dækker man jorden af med pinjebark eller mos, er der også en fin beskyttelse for vejr og vind.\nFind out what states honor your conceal carry permitBefore you take a trip across state lines, the other five woke up to reality and logic. You are using an outdated browser. Supporters of the Second Amendment breathed a massive sigh of relief on Wednesday morning when news of a Hillary defeat shifted from pipe-dream to political certainty.\nKarl eriks bil grimsås\nMekonomen falun adress\nSexiga trosor och bh\nSiguiente: Rodnad i ansiktet kräm » »\nAnterior: « « Folsyra gravid mängd\nGazahn , 05.11.2018\nPrisen hænger ofte sammen med kvaliteten. Den dufter fantastisk og er smuk at se på. Hårdføre stedsegrønne planter til krukker lisbeth østergaard bryster Velegnet til krukker\nVoodookasa , 27.06.2019\nUd over Buksbom som krukkeplanter, kan mange andre stedsegrønne planter bruges. Vi har her samlet et udvalg af de øvrige stedsegrønne. Bemærk størrelsen på planterne! Store planter kræver store krukker, kummer eller tønder. Planterne kan . »Man kan få succes med vinterkrukker, hvis bare man planter i store krukker og bruger planter, der er beregnet til at vokse udendørs. Dækker man jorden af med pinjebark eller mos, er der også en fin beskyttelse for vejr og vind. Men - de har klaret det flot i krukker længe. Så den kan bestemt sagtens være med på listen over de gode planter til krukker:) Helt enig! Slet.\nMebar , 08.08.2019\nEt godt råd er at gå efter frostsikre krukker. Mange planter kan ikke tåle vinterfrost, men hvis krukkerne alligevel skal stå ude, når der er frost, er det godt at være på den sikre side. Sørg for at købe krukker, der har frostgaranti fra leverandøren. Du kan have planter i krukker udenfor hele året rundt, men der er stor forskel på, hvor godt og flot de forskellige planter gror, og hvor hårdføre de er, hvis nattefrosten ikke er helt væk. Her får du 10 bud på planter, der er nemme at holde i krukker. Ud over Buksbom som krukkeplanter, kan mange andre stedsegrønne planter bruges. Vi har her samlet et udvalg af de øvrige stedsegrønne. Bemærk størrelsen på planterne! Store planter kræver store krukker, kummer eller tønder. Planterne kan .\nMimi , 21.06.2019\nDe stedsegrønne buske er havens rygrad og giver, især i vinterhalvåret, struktur til haven. De fleste af de buske der er grønne hele året, er fuldt hårdføre. Enkelte . 7. maj Men til små træer eller opstammede buske er krukker absolut også geniale. smukke hvide blomster i foråret og naturligvis - at den er hårdfør. Stedsegrønne planter giver haven et frodigt præg hele året rundt. Nedenfor har vores gartner udvalgt 25 spændende og hårdføre stedsegrønne prydplanter, der danner et flot samspil Velegnet solitært, som hæk eller i krukker på terrassen. HAVEFOLKET: SMÅ TRÆER I KRUKKER\nGrolar , 13.08.2019\nSørg for vand og gødning. Og efter jul er de stadig flotte, fordi de giver farve til krukkerne i den brune årstid, som vi vel godt kan kalde vinteren, siger Rune Glæsel. Hårdføre stedsegrønne planter til krukker skinceuticals uv defense spf 50\nKrons ur pk huset\nPortalen järfälla logga in\nBirgitta hela sverige bakar\nHotel savoy luleå\nDåligt wifi i huset\nCopyright © Any content, trademarks or other materials that can be found on this website are the property of their respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. 2015-2018 SWEDEN Hårdføre stedsegrønne planter til krukker nara.skinngirl.com


Tv-værts ekskæreste: Jeg var uhyrligt bange – Ekstra Bladet\nTorsdag d. 28. jan. 2021 - kl. 14:14\nTv-værts ekskæreste: Jeg var uhyrligt bange\n48-årig ekskæreste troede, han skulle dø, da fire unge troppede op i hans hjem med koben og elefanthuer\nRETTEN I SVENDBORG (Ekstra Bladet): En 48-årig mand var ikke i tvivl om, at det var planen at hive ham med ud på gårdspladsen, da fire unge mænd 28. august sidste år brød ind i hans landejendom ved Svendborg og overraskede ham og hans nye kæreste i køkkenet.\nDet har han netop fortalt ved Retten i Svendborg, hvor en tidligere tv-vært og fem unge i alderen 16-21 sidder tiltalt for røveri, ulovlig indtrængen, hærværk og vold mod manden, som tidligere dannede par med tv-værten.\n- Da vi kommer derud, står to eller tre inde i baggangen. Så kommer en eller to mere ind. De kommer løbende imod os de to af dem. Og de siger en masse om, at jeg skal have nogle tæsk. Og at jeg skal komme med udenfor, forklarede ekskæresten fra vidneskranken.\nHan er en lille tæt mand med måne, og som er pænt klædt i mærketøj. Han fortalte også, hvordan de unge kaldte ham for pædofil.\n- Der sker det, at de står og råber mig ind i ansigtet. Så springer (min nye kæreste, red.) ind foran mig for at undgå, at de hiver mig med ud. De slår ud efter mig to-tre gange og rammer mig. Jeg bliver ikke slået ud. Efter det rammer de (kæresten, red.) i stedet for. Hun falder om på gulvet i køkkenet og ligger helt stille. Og bløder ret meget, forklarede manden.\nAnklageskriftet beskriver, at tv-værten om aftenen 14. februar overtalte tre af de tiltalte på 16, 20 og 21 til at begå røveri og hærværk hos ekskæresten og instruerede dem i, hvordan det skulle gøres.\nFå timer senere trængte de tre tiltalte ind i eks-kærestens hus, hvor de vækkede ham i soveværelset og truede ham med ordene: 'Hvis du siger noget til nogen, eller hvis du flytter dig, så slår jeg dig fandeme ihjel. Vi kommer tilbage, hvis du siger noget.'\n'Du skal takke ham for, at han ikke slår dig ihjel,' lød endnu en trussel, og en af mændene slog sin hånd gennem en skabslåge og sagde 'Næste gang er det dit ansigt.'\nIfølge tiltalen begik tre af de unge et nyt overfald på manden 28. august, hvor det igen var den tidligere tv-vært, som instruerede dem i, hvordan det skulle gøres.\nHun gav dem en strømpistol, et jernrør og et reb til at binde ekskæresten med. Han skulle, ifølge tiltalen, mishandles med de to våben, men da de tre unge nåede hen til ejendommen opgav de at bruge de medbragte våben. Planen var, at også ekskærestens samleverske skulle udsættes for vold, lyder tiltalen mod tv-værten.\nDe tre unge maskerede med elefanthuer trængte ind i huset, hvor de tildelte manden flere knytnæveslag i ansigtet, mens hans samleverske blev slået en gang i hovedet med knyttet hånd.\nDet er hans indtryk, at kærestens tre sovende børn på 8, 11 og 14 var årsag til, at de fire ubudne gæster vendte rundt og stak af.\n- Vi fortalte dem, at der lå børn og sov ovenpå, forklarede manden.\nDet var anden gang, at manden blev opsøgt i sit hjem af unge, som brød ind, mens han var hjemme. Han fortalte fra vidneskranken, at han ejer cirka 50 heste, og under det første besøg 15. februar var det penge, de unge gik efter.\n- De spurgte hele tiden, hvor pengene var, forklarede den 48-årige.\n- Jeg var uhyrlig bange. Det er ikke nogen hemmelighed, sagde manden om de elefanthueklædte mænd. De fik dog ikke nogen penge med.\n- Og som jeg sagde til politiet, troede jeg, at jeg skulle dø, sagde han om episoden 28. august.\nDen 48-årige dannede par med den tidligere tv-vært fra juli 2019 til begyndelsen af 2020, fortalte han. Tv-værten har i sin forklaring fortalt, at hun ikke kunne klare hans mange chikanerier mere. Og så skulle han ligge inde med optagelser af deres samlejer. Det var årsag til, at hun fik de unge til at opsøge manden for at give ham en forskrækkelse og for at ødelægge hans elektroniske udstyr. Men den udlægning afviser den 48-årige.\nHan fortalte, at han stadig var sammen med tv-værten, da han blandt andet kontaktede hendes bror og hendes søns skolelærer.\n- Jeg var bekymret for hende, mens vi var sammen. Efter vi var gået fra hinanden, var jeg mest bekymret for hendes søn. Og så havde jeg opfattelsen i en periode, at vi nok skulle finde ud af det, forklarede den 48-årige.\nTv-værten, der er beskyttet af navneforbud, har siddet varetægtsfængslet siden 11. september. Der falder efter planen dom i sagen 1. februar.\nKrimi Tidligere tv-vært tiltalt: Min eks skulle have en forskrækkelse\nKrimi Røveri mod tv-værts ekskæreste: 'Jeg blev taget i røven'\nKrimi Tidligere tv-vært tiltalt for røveri mod ekskæreste


Forside > Bali > Oplevelser > Balinesisk kogekunst i Ubud\nasien indonesien bali ubud autentiskeoplevelser autentisk kulturogeventyr kokkeskole familie børn teenagers par\nBalinesisk for begyndere\nMan lærer en kultur at kende gennem maden. Få et godt indblik i Balis traditioner på dette madlavningskursus, hvor I ikke bare lærer at lave en solid Bali fiskesuppe med kokosmælk, citron, hvidløg og krydderier men også får set, hvordan et rigtigt balinesisk køkken ser ud.\nI starter om morgenen i Ubuds hektiske madmarked, hvor I køber ind til frokost. Herfra går turen til landsbyen Laplapan små 3 km fra Ubud med udsigt til risterrasser.\nSå er der havefest\nI skal selv tilberede de indkøbte råvarer på et lille brændefyret, udendørs komfur i haven. Vi fristes næsten til at kalde det et balinesisk samtalekøkken.\nUndervejs får I kulinariske og kulturelle tips og tricks. Vidste du, at man i en fladbundet balinesisk morter maler råvarerne med en retvinklet støder, der gør arbejdet nemmere? At den flettede kurv, som risen damper færdig i, hedder en kukusan? Eller at enhver balineser med respekt for sig selv og sit komfur dagligt ofrer lidt riskorn, blomster og salt til ildguden Brahma?\nGlæd jer til at lave Sate Languan, som spises som snack og i forbindelse med ritualer overalt på Bali. Det består af fisk, der blandes med revet kokos, rødløg, hvidløg, ingefær, krydderier og brunt sukker, inden det wrappes om en bambuspind og grilles til en himmerigsmundfuld.\nSom en krølle på historien er det på er kutyme at ofre lidt Sate Languan til guderne i hindutemplet, før man selv kaster sig over den smagfulde fiskepind.\nSå er der kun tilbage at sige: Velbekomme. Eller som man siger her: Selamat makan!\nMadkurser både morgen og eftermiddag\nMorgenhold starter kl. 8.30, eftermiddagshold 15.30. Vi anbefaler morgen, hvis man vil opleve den travle og løsslupne stemning på madmarkedet i Ubud. Om eftermiddagen får man ikke netop denne underholdende del med.\nUdflugten er mest oplagt at tage fra Ubud, men kan også arrangeres med afhentning andre steder i Bali.\nTransport, mad og drikke er inkluderet. Menuen er nogenlunde fast, men kan variere efter årstiden.\nKurset er ikke privat, så forvent at der er andre deltagere på holdet med jer. I alt er der plads til maks. 30 personer delt op i 3 hold med 10 på hver.


Albergo Elvezia i Lugano til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nRabat på Albergo Elvezia\nVia Cantonale, Rivera, Lugano, Schweiz, 6802 - Rigtig god placering - Se på kort\nMere om Albergo Elvezia\nAlbergo Elvezia er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Rivera; én af byens mest populære beliggenheder. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Albergo Elvezia gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. For gæsternes velbefindende tilbyder hotellet mødefaciliteter, familieværelse, restaurant, aviser, elevator.\nAtmosfæren på Albergo Elvezia afspejles på hvert eneste værelse. opvarmning, skrivebord, altan/terrasse, fjernsyn, fjernsyn LCD-/plasmaskærm er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Nyd uforlignelig service og en i sandhed prestigefyldt placering på Albergo Elvezia.\nrory fra Holland


Et politisk bondefangeri med solcelleejere som gidsler\nArtikel Jyllands Posten den 12. Juli 2017\nRE: Et politisk bondefangeri med solcelleejere som gidsler\nOm regeringen kan ændre en allerede indgået aftale er yderst tvivlsomt. Jeg husker at Spanien fik en løftet pegefinger fra EU da Spanien var i økonomisk krise og ville ændre prisafregningen for de solcelleparker der i øvrigt havde nogle meget fordelagtige aftaler.\nSå vidt jeg husker var EUs begrundelse at man bør kunne stole på aftaler indgået med stater og såfremt Spanien ikke overholdt dette kunne fremtidige investorer også komme i tvivl og ikke turde investere i andre lande. Spanien undlod så trods meget presset økonomi at ændre på afregningsvilkårene.\nOm regeringen kan ændre en allerede indgået aftale er yderst tvivlsomt. Jeg husker at Spanien fik en løftet pegefinger fra EU da Spanien kom i økonomisk krise og ville ændre prisafregningen for de solcelleparker der i øvrigt havde nogle meget fordelagtige aftaler.


Ændringer i Statsministeriets politiske sekretariat (1) - Statsministeriet\nAktuel side: Ændringer i Statsministeriets politiske sekretariat (1)\nÆndringer i Statsministeriets politiske sekretariat\nSærlig rådgiver Sara Vad Sørensen har opsagt sin stilling i forbindelse med, at hendes barsel udløber til november. Som ny særlig rådgiver i det politiske sekretariat er Sofie Findling Andersen blevet ansat.\n”Sara er et af de dygtigste mennesker, jeg har arbejdet sammen med. Hun besidder en stor faglig indsigt, der har været uvurderlig i forberedelsen af de politiske udspil, vi præsenterede før valget og efterfølgende i hendes rådgivning af regeringen. Derfor ærgrer det mig også, at Sara ikke kommer tilbage efter sin barsel. Samtidig glæder jeg mig til at fortsætte samarbejdet med Sofie og det politiske sekretariat i Statsministeriet.”


Dansk Maskinhandel - Lille selvkørende fuldfoderblander med kæmpe potentiale\nLille selvkørende fuldfoderblander med kæmpe potentiale\nRMH VS 11 og VS 12F\n”Almindelige” danske gårde kan hente store gevinster med selvkørende fuldfoderblandere hævder RMH, der nu lancerer 2 nye selvkørende fuldfoderblandere med 11 og 12 m3 blandekar, hvor pris og ydelse er optimeret i forhold til de mindre besætningers størrelse og deres typiske krav.\nI Danmark er selvkørende fuldfoderblandere ofte kun inde i investeringsovervejelserne på de større mælkeproduktionsejendomme. Sådan har det også været i de fleste andre lande, men i Holland, Tyskland og Frankrig benytter flere og flere mindre mælkeproducenter sig af selvkørende fuldfoderblandere, og det er der ifølge RMH en åbenlys grund til – penge!\nEt af de typiske argumenter i forbindelse med investeringen i de selvkørende fuldfoderblandere er ”1 maskine i stedet for 3”. Med andre ord, 1 selvkørende og selvlæssende fuldfoderblander kan afløse 1 læssemaskine, 1 traktor og en konventionel fuldfoderblander. Det argument har mindst lige så stor vægt for små som store besætninger, og besparelserne ses tydeligt på maskinkontoen.\nHvad man måske ikke tidligere har været opmærksom nok på er den meget store besparelse, der ligger i at læsse den korrekte mængde foder! Det viser sig nemlig i praksis, at de fleste læsser lidt ekstra foder i blanderne for at være sikre på, at dyrene får nok, og de færreste gider køre tilbage med de sidste kg fodermidler, der er i skovlen, når konsulentens foderration er læsses i blanderen. Der bruges med andre ord langt mere foder end planlagt – og det koster mange penge! Besparelserne ved at læsse nøjagtigt det, der er planlagt, er en af de selvkørende foderblanderes helt store fordele – og besparelserne kan være uhyggeligt store!\nOptimering af besætningens potentiale\nBesparelser på maskinkontoen og mindre direkte foderspild er en ting. Det kan de fleste hurtigt beregne effekten af. Der er imidlertid også store muligheder i at forbedre produktionen, når det bliver nemt at læsse og udfodre flere forskellige blandinger og således optimere fodringen i henhold til de forskellige dyregruppers fysiologiske behov. Kvier, køer først i laktationen, produktionskøer, goldkøer osv. – alle med forskellige behov, men alle får typisk den samme grundration med mere eller mindre halm.\nAt der er store gevinster at hente, er de fleste vist enige om, men næsten lige så mange synes, at det er nemmere at blande en stor blanding om dagen og så satse på, at dyrene selv finder ud af resten. Når en selvkørende fuldfoderblander tages i anvendelse, bliver det pludselig nemt og hurtigt at optimere fodringen med forskellige blandinger til de enkelte dyregrupper, og selvom det er svært at stipulere om besætningens genetiske potentiale kan udnyttes 5, 9 eller 15 % bedre, vil de fleste mælkeproducenter nok hurtigt se effekten på regnskabets bundlinje.\nTeknologi som på de store maskiner\nRMH har konstrueret de små VS-modeller med 11 og 12 M3 blandekar til de mælkeproducenter, der kan se ideen i både at jagte besparelser og optimere produktionen uden nødvendigvis at udvide besætningen for at kunne betale maskininvesteringerne tilbage. RMH VS er nøjagtige, selvkørende fuldfoderblandere til en pris, der nemt betales tilbage, selvom besætningen ikke er særlig stor – et helt igennem optimalt forhold mellem pris og ydelse.\nRMH VS er designet som en lille version af de store, topmoderne RMH-modeller. Ingeniørerne har brugt flere af de store modellers teknologier og skabt en mindre, men suveræn maskine til prisen.\nFræser/læssehovedet er opbygget som på de større blandere, hvor RMH’s helt specielle spiralformede placering af knivene sikrer hurtig flytning af foderet hen til et bredt læssebånd. Det giver minimal fysisk påvirkning af fodermidlerne og bevarer deres struktur. Læsningen styres via en variabel Bosch Rexroth hydrostatisk oliepumpe, der lynhurtigt kan reversere læssehovedet og derved sikre nøjagtig læsning.\nEn 2-trins Sauer oliepumpe leverer rotationerne til en effektiv opblandning og jævn udfodring af rationerne, så dyrene får serveret et perfekt, ensartet fuldfoder i hele foderbordets længde.\nRMH VS får sine kræfter leveret fra en moderne DEUTZ-motor på 118 hk. Den leverer kræfterne til både kørsel, læsning og blanding i henhold til den elektronisk styrede fordeling – så alle funktioner hele tiden optimeres og brændstofforbruget minimeres.\nLang levetid – store muligheder\nGennemtænkt konstruktion, DEUTZ-motor, olieudstyr fra Bosch Rexroth og Sauer og RMH’s enorme erfaring er en overbevisende kombination. RMH har imidlertid valgt at fjerne enhver tvivl om maskinens levetid ved at bruge rustfrit stål af typen 3CR12 til den nederste meter af blandekarret, som kant på blandesneglen og til fremstilling af hele fræse/læssehovedets ramme.\nRMH er overbeviste om, at lang levetid, små afskrivninger, store besparelser på driften og muligheden for produktionsforbedringer vil være en optimal kombination for alle mælkeproducenter – og deres bankforbindelser.\nNiels B. Nielsen, H.C. Petersen Danmark\nMobil 5185 6138


Udskældt jobindsats forkortes - seniorer fritages helt\nAftalen blev præsenteret på et doorstep i Beskæftigelsesministeriet med minister Peter Hummelgaard (S) i spidsen.\nEt flertal i Folketinget justerer jobindsats, der skal hjælpe visse borgere tilbage til job eller uddannelse.\n11. DEC 2020 13.30\nEt bredt flertal i Folketinget ændrer nu på reglerne for de udskældte ressourceforløb i jobindsatsen. Det oplyser beskæftigelsesminister Peter Hummelgaard (S).\nRessourceforløb er et forløb, som borgere kan blive sendt i, inden der muligvis bliver givet en førtidspension. Forløbet skal ifølge Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering "hjælpe personen på vej mod job eller uddannelse".\nAftalen om ændringerne i ressourceforløb indebærer, at ressourceforløb helt afskaffes for borgere, der har under seks år til folkepensionsalderen.\nFor alle betyder aftalen, at et ressourceforløb kun kan løbe op til tre år og ikke fem, som det gælder nu.\nÆndring varslet i februar\nDerudover vil ressourceforløb skulle målrettes dem, der vil have mest gavn af dem og i højere grad involvere perioder på en reel arbejdsplads.\nI februar varslede Peter Hummelgaard (S) ændringer i systemet efter en særdeles kritisk gennemgang.\n- Vi ser, at der er noget af snakken, når mange oplever, at ressourceforløb bliver brugt til at parkere mennesker på en lavere ydelse. Og det er jo ikke meningen, sagde han dengang.\nForløbene har dog været stærkt udskældte for at tvinge svage og syge borgere igennem jobtræningsforløb.\nDusinvis af mere eller mindre groteske forløb har været beskrevet i pressen. I efteråret 2019 viste tal, at 334 borgere fra 2013 til 2019 var døde under ressourceforløb eller seneste fem uger efter et.\n- De her tal fortæller mig, at dødssyge borgere og terminale patienter risikerer at bruge den allersidste tid af deres liv i ressourceforløb, og det synes jeg simpelthen er dybt forkasteligt, sagde Alternativets Torsten Gejl til A4 Nu på det tidspunkt.\nGenerelt har der været kritik af jobindsatsen. Den kostede i 2018 13,7 mia. kr. i drift af jobcentre i 2018 - heraf 673 mio. kr. til ressourceforløb.\nUdgifterne til administration af jobcentre er desuden steget siden 2012, på trods af at antallet af arbejdsløse er faldet betydeligt i takt med, at konsekvenserne af finanskrisen ebber ud.


Iraks regering beskyldes for at sælge ud af olierigdommene | Information\nIraks regering beskyldes for at sælge ud af olierigdommene\nDet irakiske olieministerium vil indgå servicekontrakter med udenlandske olieselskaber ' det sker for at udbygge produktionen og øge olieindtægterne, men planen møder intens modstand\nIrak vil indgå kontrakter med verdens største olie-virksomheder om at udvikle seks af Iraks største oliefelter over de næste 20-25 år.\nBAGDAD ' Rasende protester truer med at undergrave den irakiske regerings kontroversielle plan om at give internationale olieselskaber aktieposter i Iraks gigantiske oliefelter i et desperat forsøg på at forøge sin faldende olieproduktion og indtægter.\nDen 29. og 30. juni vil Iraks olieminister, Hussain Shahristani, indgå servicekontrakter med verdens største olievirksomheder om at udvikle seks af Iraks største oliefelter over de næste 20-25 år.\nLedende kræfter i Iraks egen olieindustri har taget afstand fra aftalen. Fayad al-Nema, direktør i South Oil Company, som hører under olieministeriet og producerer størstedelen af Iraks råolie, udtalte forrige weekend:\n»Med disse servicekontrakter vil Iraks økonomi og uafhængighed blive lagt i lænker for de næste 20 år. De formøbler Iraks indtægter.«\nNema skal siden være blevet afskediget som følge af sin modstand mod kontraktplanerne, som ifølge ham selv deles af mange andre embedsmænd i Iraks statsejede olieindustri.\nRegeringen fastholder, at den ikke har til hensigt at kompromittere sit ejerskab af Iraks oliereserver ' de er med anslået 115 milliarder tønder de tredjestørste i hele verden og har altafgørende betydning, hvis nationen skal bringes på fode igen efter 30 års krige, sanktioner og besættelse. > > > >\nMen faldet i olieprisen i løbet af det seneste år har stillet regeringen over for en truende finanskrise. 80 procent af indtægterne går til at betale for lønninger, fødevare- rationer og andre faste omkostninger, og meget lidt bliver tilovers til genopbygning.\nUdviklingen af Iraks oliereserver har stor betydning for verdens energiforsyning i det 21. århundrede, og de internationale olieselskaber er desperate for at få en bid af kagen.\n»Alle ønsker at være i Irak,« siger Ruba Husari, ekspert i irakisk olie. »Ved siden af Iran er dette det eneste olieområde med et stort potentiale. Det åbner store perspektiver for olieselskaberne, da ingen kender størrelsen af Iraks reserver.«\nImod vestlig kontrol\nMen irakerne er på vagt over for at inddrage udenlandske olieselskaber i etableringen af en olieproduktion i de gigantiske felter. De har en mistanke om, at den amerikanskledede invasion i 2003 i sidste ende havde til hensigt at sikre vestlig kontrol over deres olie. Nationaliseringen af den irakiske olieindustri, som Saddam Hussein gennemførte helt tilbage i 1972, er stadig populær, og modstanden mod servicekontrakterne er blevet kraftigere i løbet af denne uge.\nParlamentet har krævet, at udbudsrunden udskydes, og en gruppe parlamentsmedlemmer har indstævnet Shahristani for at udspørge ham om servicekontrakterne og det fald, der er sket i Iraks olieproduktion og -eksport. Jabir Khalifa Kabir, der er formand for parlamentets olie- og gasudvalg, advarer om, at de påtænkte kontrakter vil »binde regeringen til komplekse kontraktvilkår« og bremse South Oil Companys egne planer om at øge produktionen.\nKontrakterne tegner ellers ikke til at blive videre favorable for de internationale olieselskaber. Olieselskaberne vil først få udbetalt deres honorar, når de har dels genetableret, dels forøget olieproduktionen. De vil imidlertid få udvidet kontrol, når der kommer nye udbudsrunder om de oliefelter, som er blevet opdaget, men endnu ikke udviklet. Hvortil igen kommer spørgsmålet om prøveboringer og udnyttelse af de endnu uopdagede oliereserver.\nKritikere af aftalen i parlamentet siger, at Irak allerede har investeret otte mia. dollar i at udvikle sine superfelter. Men Shahristani behøver 50 mia. dollar over de næste fem-seks år for at hæve den nuværende produktion fra 2,5 millioner tønder råolie om dagen og har indset, at penge og ekspertise kun kan komme fra udlandet.\nSom en stor del af det øvrige statsapparat fungerer olieministeriet dårligt, når det gælder langsigtede projekter. Shahristani får skylden for den elendige ledelse, men pointerer, at da han overtog ministeriet i 2006, var han oppe imod guerillaangreb, som sprængte en rørledning i luften om dagen.\nDette kan forklare Shahristanis problemer i det nordlige Irak, hvor det sunniarabiske oprør i 2003-08 var markant, men ikke længere sydpå, hvor den shiamuslimske befolkningsgruppe er dominerende, og der ikke var nogen opstand.\nJabbar al-Luaibi, den tidligere leder af South Oil Company, der har kæmpet for at fastholde en stabil olieproduktionen, har været hård i sin kritik af olieministeriet:\n»Det er som at køre bil uden visere på instrumentbrættet,« sagde han og tilføjede, at hvis det fortsætter sådan, »kan det ende med, at vi bliver nødt til at importere råolie«.\nKøbte sig til popularitet\nIraks regering har begået yderligere to fejl, som det nu må bøde for. Den gik optimistisk ud fra, at olieprisen ville holde sig på det høje niveau på omkring 400 dollar pr. tønde. I stedet for at investere de ekstra indtægter i ekstern ekspertise og udstyr til at øge produktionen i oliefelterne brugte man pengene på at hæve lønningerne for offentligt ansatte og ansætte flere af dem.\nNok styrkede dette premierminister Nouri al-Malikis popularitet ved provinsvalgene i januar, men det efterlod regeringen med mangel på penge, da oliepriserne kollapsede. Priserne er steget siden, men ikke nær nok til at løse regeringens problemer.\nI juni 2008 var Iraks olieindustri tilsyneladende klar til at modtage udenlandsk hjælp, da der blev indgået toårige tekniske støttekontrakter med flere olieselskaber. Den overordnede kontrol skulle dog forblive på irakiske hænder. Men i sidste øjeblik blev kontrakterne annulleret, selv om de blev støttet af Shahristani og Iraks regering.\nSandsynligvis hænger det sammen med, at olieministeriet siden 2003 har været kontrolleret af Fadhila, et shiamuslimsk parti med en stærk base i Basra, og skønt det førhen var del af regeringen, har det aldrig fuldt ud accepteret Shahristani som minister.\nDe Fadhila-medlemmer, som saboterede planen om at hverve udenlandsk ekspertise, da pengene var til rådighed til at købe den sidste år, går nu ikke af vejen for at kritisere regeringen for nu at være tvunget til at indgå kontrakter på ringere vilkår.\nMange irakere vil blive vrede over at se deres historiske oliefelter bliver delvist drevet af udenlandske selskaber. Men regeringen mener ikke, at den har noget valg.


Skal din virksomhed have hakket kød? - Grib Livet\nForside Mad Skal din virksomhed have hakket kød?\nHvis man arbejder med skrøbelige fødevarer og har kød, der skal hakkes på bedste mulige måde, er det vigtigt at man har den helt rigtige kødhakker. Der skal være kraft nok og tilstrækkelig teknologi bag, hvis man skal hakke kød i større skala. Det er ikke tilrådeligt at gå på kompromis med kvaliteten. Derfor er det vigtigt at man finder frem til en maskine, som har de nødvendige specifikationer til at klare opgaven.\nSkal der hakkes kød i større skala er der tale om det, vi kalder kødhakker industri. Her er det vigtigt med maskiner af høj kvalitet. Nemcos kødhakkere er fremstillet af rustfrit stål og kan levere den nødvendige kraft til den danske kødhakker industri. Du kan få din kødhakker leveret og installeret så den er klar til brug. I dansk kødhakker industri skal vi have ordentlige maskiner, der udfører et ordentligt stykke arbejde.\nDansk producerede maskiner\nMaskinerne til dansk kødhakker industri er fremstillet i Danmark og opfylder de strænge krav, det påhviler dansk kødhakker industri at overholde. Der er tale om kvalitet fra den mindste skrue til de største plader. Det er maskinel, som kan arbejde præcist og med stor kraft. Med Nemcos maskiner til kødhakker industri går det hurtigt og effektivt, uden at der gås på kompromis med kvaliteten.\nGodt hakket kød er ikke en selvfølge. Det skal gøres ordentligt og dertil behøver man maskiner, som er beregnet til dansk kødhakker industri. Maskine til kødhakker industri skal kunne holde til noget og arbejde effektivt. Der skal være mulighed for service og kyndig ekspertise. En maskine til kødhakker industri, der overholder de danske regulativer, er en investering, der kommer godt igen. Man får meget hakket kød for pengene.\nEn grundig leverandør\nEn hakkemaskine, der skal arbejde i dansk kødhakker industri skal komme fra en leverandør, som har styr på sagerne og ved, hvad de har med at gøre. Det er helt afgørende for at komme ud med et slutprodukt, der kan tilfredsstille alle grene i produktionen og den efterfølgende mulige bearbejdning og salg. Det er naturligvis en tillidssag, men bygget på reelle facts. Naturligvis.\nTidligere artikelVirker holdningskorrigerende tøj?\nNæste artikelPersonlige halsbånd til din bedste ven


Timo fra Tinglev skal med til Melodi Grand Prix – Tinglev\nTimo fra Tinglev skal med til Melodi Grand Prix\nNavnene på de sidste deltagere til dette års danske Melodi Grand Prix blev offentliggjort fredag og iblandt dem er det sønderjyske band »Maja og de sarte sjæle.« De deltager med sangen »Den eneste goth i Vejle,« som de betegner som »en skilsmissesang set fra børnenes perspektiv«. Sangen er skrevet af guitaristen Timo Mastrup-Andersen, bandets faste sangskriver og komponist, som sammen med forsanger Maja Rudolph står på scenen, når showet løber af stablen i marts i Royal Arena.\nTimo voksede op i Tinglev\nTimo Mastrup-Andersen er opvokset i Tinglev, hvor han også har gået i skole, inden han tog på Handelsskole i Aabenraa. I dag bor han i Esbjerg med konen Malene og deres datter Evi, der kom til verden i april sidste år. Det var også i Esbjerg, at Timo fik kontakt til de øvrige musikere, der alle er uddannede på Syddansk Musikkonservatorie. Timos forældre bor stadig i Tinglev. Maja Rudolph var kirkesanger i Rise Kirke i sine unge år, og her lærte hun at forfine sin sangteknik.\nTimo og Maja fandt hinanden for 10 år siden, hvor de i begyndelsen lavede en masse sange, men udgav dem dog ikke. De blev dog siden opdaget gennem Karrierekanonen på P4, og fik deres første pladekontrakt i 2016. De hittede med sangen »Uden dig«, som blev en af de mest spillede sange i radioen samme år.\nTekstuniverset, som bandet bevæger sig i, har en særlig dybde, og når Timo skriver musik og tekst fascineres han af de ægte sider af mennesker; de skæve, finurlige ting, som et menneske også kan indeholde.\nBåde Maja og Timo glæder sig meget til at være med i Melodi Grand Prix.\nBy Tinglev admin|2020-02-06T14:29:23+01:00februar 6th, 2020|Nyhed|0 Kommentarer