⭐Borgeren og digitalisert forvaltning hvor går vi?\nBorgeren og digitalisert forvaltning hvor går vi?\nDownload "Borgeren og digitalisert forvaltning hvor går vi?"\n1 Borgeren og digitalisert forvaltning hvor går vi? Borgeren og digitalisert forvaltning hvor går vi? Professor Niels Fenger, Danmark Indlægget gennemgår en række forvaltningsretlige og persondataretlige problemstillinger ved indførelsen af digital forvaltning. Det søges påvist, at adgang til digital kommunikation, herunder gennem selvbetjeningssystemer, kan være til store glæde for ressourcestærke borgere, men at der er retssikkerhedsmæssige betænkeligheder ved tvungen overgang til digital kommunikation. Der argumenteres for, at ønsket om øget automatiseret afgørelsesvirksomhed må forventes at påvirke på den måde, hvorpå vi udformer offentligretlig lovgivning, ligesom der peges på den ændrede rolle for prøvelsesinstanserne, som automatiserede afgørelser medfører. Der advares imod en alt for håndfast udnyttelse af informationsteknologiens muligheder for at etablere fælles informationssystemer for forskellige myndigheder med genbrug af data, der er blevet indsamlet i andre sammenhænge. Endelig søges det påvist, at overgang til digital sagsbehandling undertiden indebærer, at forvaltningspersonellet overser selv grundlæggende forvaltningsretlige krav til sagsbehandlingen. 1. Indledning Offentlige myndigheders virksomhed bliver i disse år stadigt mere digitaliseret og automatiseret. Denne udvikling aktualiserer en lang række grundlæggende forvaltningsretlige og persondataretlige spørgsmål. I dette indlæg vil jeg fremlægge seks teser for, hvordan digital forvaltning påvirker borgernes retssikkerhed samt den service, de får af den offentlige forvaltning. De seks teser leder alle hen til én overordnet påstand, nemlig at det er essentielt, at juriststanden ikke overlader udviklingen til dataloger og økonomer, men aktivt medvirker til at styre udviklingen af den digitale forvaltning i en retning, der sikrer den fortsatte respekt for grundlæggende retssikkerhedsgarantier. Afgørende for den juridiske kvalitet af digital forvaltning er nemlig som oftest ikke de grænser, som nødvendigvis sættes af, at en afgørelse helt eller delvist træffes maskinelt, men derimod udformningen af den enkelte digitale løsning. Det er i den forbindelse essentielt for den digitale forvaltnings succes ud fra et borgerperspektiv, at systemerne først introduceres, når de lever op til de krav og forventninger, som vi har til kvaliteten af den offentlige forvaltning. Retsområdet digital forvaltning er både i rivende udvikling og særdeles praktisk relevant. Det er der da heller ingen tvivl om, at digital forvaltning kan give borgerne en lang række fordele i form af bl.a. mere service og forenklet adgang til eksisterende tilbud. Eksempelvis kan digital kommunikation med borgerne forbedre servicetilbud i relation til områder som telemedicin og undervisning af fjerntboende studerende ved brug af Skype og lignende systemer. Endvidere giver digital forvaltning mulighed for at give borgerne hurtigere afgørelse af deres sager, ligesom de lettere vil kunne få aktindsigtsadgang. Forvaltningens bestræbelser på at digitalisere er dog ikke udelukkende drevet af et ønske om at forbedre deres service over for borgerne, men præges i hvert fald i 912 Niels Fenger, Danmark Danmark lige så meget af et ønske om at effektivisere den offentlige forvaltning og reducere omkostningerne ved denne. Således er det i Danmark målet, at digitalisering årligt skal kunne frigøre ca. 3 milliarder Dkr. Dette mål skal ses i sammenhæng med, at det offentlige i Danmark bruger ca. 18 milliarder Dkr. om året på IT-projekter. 1 Som det vil fremgå, er dette dobbelte formål med digitaliseringen nok en del af forklaringen på nogle af de retssikkerhedsmæssige problemstillinger, som digitaliseringen af forvaltningen fremkalder. Fremstillingen er opdelt i otte dele og starter, under pkt. 2, med at behandle de retssikkerhedsmæssige implikationer af overgangen fra papirbaseret kommunikation til digital kommunikation. Dernæst følger en diskussion af digitale selvbetjeningssystemer og de fordele og ulemper, som er forbundet hermed, jf. pkt. 3. I forlængelse heraf behandler jeg under pkt. 4 spørgsmålet om, i hvilket omfang det kan overlades til en computer at træffe forvaltningsafgørelser over for borgerne, og hvilken betydning digital afgørelsesvirksomhed må forventes at få for den måde, hvorpå vi udformer offentligretlig lovgivning. Pkt. 5 diskuterer muligheden for at lade en parts sagsbehandlingsrettigheder blive afgjort og behandlet digitalt, mens pkt. 6 gennemgår de visioner og retssikkerhedsmæssige risici, der er forbundet med en udnyttelse af informationsteknologiens særlige adgang til at genbruge allerede indsamlet data i andre sammenhænge og til at etablere tværgående dataadgang mellem myndighederne. Pkt. 7 behandler spørgsmål vedrørende tilsyns- og ankeorganers virksomhed. Endelig fremsætter jeg i pkt. 8 den tese, at overgang til digital sagsbehandling ofte indebærer, at forvaltningspersonellet overser selv grundlæggende forvaltningsretlige krav til sagsbehandlingen. 2. Digital kommunikation Det synes at være et fællesnordisk princip, at borgerne i mangel af modstående lovgivning har ret til at kommunikere digitalt med forvaltningen. 2 Omvendt kræver det lovhjemmel at pålægge borgerne at kommunikere digitalt med offentlige myndigheder. 3 Myndighederne bruger store udgifter på porto. Eksempelvis er de årlige danske omkostninger herved ca. 800 mio. Dkr. Staterne har derfor en naturligvis interesse i at tilskynde borgerne til at kommunikere digitalt med forvaltningen, og det er da også en del af de fleste regeringers digitaliseringsstrategier, at digital kommunikation skal være den praktiske hovedregel. Dette sker bl.a. ved at opbygge systemer, hvor borger og virksomheder 1 Effektiviseringsgevinster ved indførelsen af digital forvaltning vil ofte forudsætte, at myndighederne samtidig ændrer de bagvedliggende arbejdsprocesser. Udviklingen af digital forvaltning er derfor ikke kun en IT-opgave, men lige så meget en strategisk og organisationsmæssig opgave. I hvert fald i en overgangsperiode kan effektiviseringsgevinster blive opslugt af behov for ekstra forvaltningspersonel til at vejlede borgere, der ikke kan betjene sig selv digitalt. Endvidere viser erfaringerne fra en række offentlige digitale systemer, at mulighederne for effektivisering er store, men at der også er betydelige faldgruber. I Danmark fik den digitale tinglysning fik en hård start, men må i dag anses for en succes med stor effektivitet og borgervenlighed. Sidste år led den danske regerings lovforslag om e-valg skibbrud i Folketinget på grund af manglende tillid til systemets sikkerhed, ligesom det danske politis planlagte edb-system Polsag blev opgivet, efter at man havde brugt over en halv milliard Dkr på at søge det udviklet. 2 Der kan dog være situationer, hvor der kræves en særlig sikkerhed for, at afsenderen af en meddelelse er den person, som vedkommende udgiver sig for. I sådanne tilfælde må forvaltningen i fornødent omfang sikre sig afsenderens rette identitet f.eks. ved at anmode om, at henvendelsen underskrives, det være sig manuelt eller via betryggende digital signatur. Endvidere indeholder særlovgivningen et stort antal bestemmelser om, at henvendelser til eller fra forvaltningen skal opfylde bestemte formkrav. Der kan eksempelvis være tale om krav om anvendelse af særlige blanketter eller ansøgningsskemaer eller krav om skriftlighed, underskrift mv. Med henblik på at fjerne de hindringer for digital kommunikation, som sådanne bestemmelser utilsigtet kan have, har bl.a. Norge og Danmark indsat bestemmelser i deres respektive forvaltningslove, jf. den norske forvaltningslovs 15 a og den danske forvaltningslovs 32 a og 32 b. 3 Se fsva dansk ret FOB3 Borgeren og digitalisert forvaltning hvor går vi? får en digital postkasse, og hvor kommunikation med det offentlige samles. I Norge er det vurderingen, at den samfundsøkonomiske gevinst ved etablering og brug af sådanne digitale postkasser over 10 år vil være på mindst 2,5 milliarder Nkr. 4 I forhold til mange navnlig yngre borgere er der for så vidt ikke behov for noget offentligt pres. I Danmark var i 2011 over en million borgere tilmeldt en frivillig fællesoffentlig digital postløsning, og af disse havde ca sagt ja til at modtage post digitalt fra offentlige myndigheder. Samtidig havde små tre millioner borgere aktiveret NemID der er en digital signatur, der fungerer som et fælles log-in til både den offentlige og den private sektor til anvendelse på offentlige tjenester. Nogenlunde forholdsmæssigt tilsvarende tal genfindes i de øvrige nordiske lande. For personer, der ikke er vant til at anvende computere, kan tanken om digital kommunikation imidlertid være ganske skræmmende. Eksempelvis viser tal fra Danmarks Statistik, at hver anden dansker over 75 år aldrig har været på internettet. På den baggrund har man i de fleste nordiske lande hidtil veget tilbage fra mere generelt at tvinge private borgere til digital kommunikation. Den nyligt indsatte 15 a i den norske forvaltningslov er i den forbindelse illustrativ. Bestemmelsen tilsigter at styrke forvaltningens adgang til at kommunikere elektronisk gennem en ophævelse af dagens krav om først at indhente et samtykke hertil fra den berørte. Det fastsættes imidlertid samtidig, at privatpersoner fortsat frit kan afvise elektronisk kommunikation og i stedet kræve at modtage traditionel post fra forvaltningen. Det samme frivillighedsprincip prægede indtil for få år siden dansk ret. Eksempelvis blev det i en betænkning om e-signatur og formkrav i lovgivningen fra 2000 anført, at en lovmæssig pligt til at pålægge borgere at modtage meddelelser digitalt ville give anledning betydelige retssikkerhedsmæssige betænkeligheder. 5 Udviklingen er imidlertid gået hurtigt i Danmark, og i den nuværende Thorning-regerings regeringsgrundlag Et Danmark, der står sammen sætter regeringen sig det mål, at al kommunikation mellem borgere, virksomheder og det offentlige skal foregå digitalt inden udgangen af I forlængelse heraf anføres det i den danske fællesoffentlige digitaliseringsstrategi , at borgerne ikke skal spilde deres tid på at udfylde papirblanketter på det lokale kommunekontor. Og skattekronerne skal ikke bruges på porto og papirflytteri, når vi har digitale løsninger, der kan løse opgaverne mere effektivt. Ansøgninger, indberetninger, breve og al anden skriftlig kommunikation med det offentlige skal derfor som udgangspunkt alene foregå digitalt for både borgere og virksomheder. Som hovedregel skal det være obligatorisk at bruge nettet til at ordne sine ærinder med det offentlige. Papirblanketter og formularer skal udfases sådan, at alle borgerne betjener sig selv på nettet, og alle borgere skal have en digital postkasse, hvor de fra 2014 kan modtage alle breve fra de offentlige myndigheder. Frem mod 2015 forventes det, at op mod 80 pct. af alle breve til borgerne, der kan afsendes digitalt fra de offentlige myndigheder, også bliver det. Tilsvarende forventes det, at de offentlige myndigheder i 2015 modtager op mod 80 pct. af alle ansøgninger og anmeldelser fra borgerne digitalt. Det vil frem mod 2015 betyde en milliardbesparelse på administration i hele den offentlige sektor. 6 Hermed er grunden lagt til en radikal omvæltning i den måde, hvorpå det offentlige møder 4 Prop 116 L ( ) om ændringer i forvaltningsloven, s Betænkning 1400/2000, s Den fællesoffentlige digitaliseringsstrategi , s. 3, 5 og4 Niels Fenger, Danmark danskerne. Til gennemførelse af målsætningen vedtog lovgivningsmagten sidste år lov om Offentlig Digital Post. Efter denne lov skal ikke blot juridiske enheder, men også fysiske personer, der er 15 år eller derover, tilsluttes Offentlig Digital Post. Tilslutningen til Offentlig Digital Post indebærer, at offentlige myndigheder kan anvende Offentlig Digital Post til kommunikation med borgere og virksomheder. Ved kommunikation forstås i denne sammenhæng afsendelse af alle dokumenter og meddelelser m.v., herunder afgørelser. Denne adgang for det offentlige til at holde sig til den digitale postløsning gælder, uanset om den offentlige myndighed reagerer på en henvendelse modtaget som papirpost, og uanset om borgeren udtrykkeligt har anmodet om, at svaret sendes som papirpost. Den danske lovgivningsmagt hævder at have taget tilstrækkelig hensyn til borgere, der ikke er edb-kyndige. Der er nemlig muligt at blive undtaget fra ordningen om digital post, hvis der foreligger særlige omstændigheder for almindelige borgere og ganske særlige omstændigheder for så vidt angår erhvervsmæssige aktiviteter. Efter lovforarbejderne sigtes der til tilfælde, hvor borgeren ikke har adgang til en computer, har kognitiv funktionsnedsættelse, har fysisk funktionsnedsættelse eller har sproglige barrierer. Det fremhæves samtidig, at myndighedernes almindelige vejledningspligt tillige gælder i forhold til digital kommunikation. Hvor den relevante lovgivning indfører en obligatorisk digital selvbetjeningsløsning, omfatter vejledningspligten således også information om anvendelsen af den pågældende selvbetjeningsløsning. Ikke desto mindre mener jeg nok, at man kan fremlægge den første tese: at tvungen overgang til digital kommunikation risikerer at inddele borgerne i a- og b-hold. Jeg minder i den forbindelse om, at det synes almindeligt anerkendt, at anvendelsen af digitale løsninger hænger nært sammen med sociale faktorer. Vigtigst er formentlig alder, men også uddannelse og brug af nettet hænger sammen, ligesom det samme gælder i forhold til årsindkomst og integration på arbejdsmarkedet Selvbetjeningssystemer Sideløbende med mere eller mindre håndfaste incitamenter til anvendelse af digital kommunikation etablerer forvaltningsmyndighederne i stigende grad selvbetjeningssystemer, hvor borgeren i forbindelse med ansøgninger eller indberetninger på en hjemmeside indtaster store dele af sagsoplysningsmaterialet og herefter får besked om resultatet af den konkrete sag via det digitale system. I vidt omfang konstrueres selvbetjeningsløsningerne således, at borgerne og virksomhederne kun skal forholde sig til et enkelt kontaktpunkt, uanset hvilken myndighed der er kompetent i den pågældende sag. 8 Bag denne flade vil myndighederne skulle samarbejde. Sådanne digitale selvbetjeningsløsninger kan afhængigt af omkostningerne ved at etablere det digitale system bevirke betydelige besparelser. Eksempelvis viser danske beregninger, at en anmeldelse af flytning er op til 30 gange dyrere, når borgeren møder op personligt ved forvaltningen, end når vedkommende betjener sig selv på nettet. 7 Se f.eks. den norske stortingsmelding Meld. St. 23 ( ), Digital agenda for Norge, s. 16 ff. Det er selvsagt et yderligere problem, hvis myndighederne ikke selv har faste rutiner med at benytte digital post, og borgerne derfor ikke kan regne med, at kommunikationsvejen nu kun er den digitale postkasse. En undersøgelse fra 2013 viste, at næsten tre år efter indførelsen af den digitale postkasse svarede godt 80 % af 122 danske statslige institutioner ikke på digital post, jf. Jesper Bull Berger og Kim Normann Andersen, Working Paper: Digital kommunikation med den offentlige sektor. 8 I Danmark er kontaktpunktet for privatpersoner Min Side under Borger.dk og for virksomheder Virk.dk. 945 Borgeren og digitalisert forvaltning hvor går vi? Digitale selvbetjeningsløsninger kan også give borgerne væsentlige fordele, f.eks. ved at gøre sagsbehandlingen mere transparent gennem en mulighed for at følge sagen og få nem digital adgang til en sags dokumenter. Samtidig muliggøres den såkaldte 24-timers forvaltning, hvor borgerne over nettet kan ordne deres mellemværender med det offentlige på det tidspunkt, hvor det passer dem, og således ikke kun indenfor almindelig kontortid. De digitale selvbetjeningsløsninger kan dermed være en stor hjælp for såkaldt ressourcestærke borgere, der er vant til at betjene computere og nok skal klare sig, når blot de får tilstrækkelig med information. Og de kan understøtte ønsker om, at borgerne skal være aktive og selvhjulpne deltagere i behandlingen af sager vedrørende dem selv. Men som allerede nævnt kan de også i hvert fald i en generation eller to endnu virke afskrækkende, nedværdigende og fremmedgørende for andre dele af befolkningen. Det er i den forbindelse sigende, at danske tal peger på, at lidt over halvdelen af alle de ansøgninger, som borgerne har søgt at indgive digitalt, ikke blev gennemført. 9 Igen opstår der således et grundlæggende spørgsmål om afvejning mellem systemhensyn og hensynet til den enkelte borgers valgfrihed og retssikkerhed i bredere forstand, såfremt sådanne systemer ikke blot tilbydes som en valgmulighed, men bliver den eneste mulige adgang til forvaltningen og de pågældende ydelser. Det gælder i særdeleshed, hvis den digitale selvbetjeningsløsning ikke i tilstrækkelig grad har en borgervenlig brugerflade. Hvor de øvrige nordiske lande i højere grad på dette punkt synes at prioritere borgernes frie valg højt, er det i Danmark hensigten, at det for alle borgere, der kan, trinvist skal gøres obligatorisk at anvende de offentlige digitale selvbetjeningsløsninger. 10 Således indfører et stort antal lovbestemmelser fra 2012 og 2013 og en række annoncerede yderligere fremtidige lovændringer i 2014 og 2015 obligatorisk digital selvbetjening for borgerne i relation til så forskellige sagstyper som f.eks. indskrivning i folkeskole, våbentilladelser, ansøgning om sociale ydelser, ansøgning om begravelseshjælp, ansøgning om hjælpemidler, anmeldelse af forekomst af rotter og anmeldelse af cykeltyveri. Mange af ydelserne angår ydelser, der er målrettet til ældre såsom alderdomspension. Det præciseres i forarbejderne til de relevante love, at de berørte myndigheder vil kunne afvise ansøgninger m.v., hvis de ikke indgives digitalt. Igen er det min tese, at denne tvungne overgang til digital kommunikation risikerer at inddele borgerne i a- og b-hold. 4. Digital afgørelsesvirksomhed 4.1 I hvilket omfang kan det overlades til en computer af træffe forvaltningsafgørelser over for borgerne? Jeg vil nu vende mig mod forvaltningens anvendelse af automatiserede sagsbehandlingssystemer, hvor computere helt eller delvist træffer forvaltningsafgørelser. Sådanne systemer kan dels gøre sagsbehandlingen billigere og hurtigere, dels åbne op for, at de ovennævnte selvbetjeningssystemer gøres fuldautomatiske og ikke blot udgør en kommunikationsform mellem borgeren og en fysisk sagsbehandler. Endelig kan digitalisering af visse former for afgørelsestyper øge sandsynligheden for korrekte og ensartede afgørelser. 9 Berlingske Tidende den 15. januar 2014 med henvisning til tal fra Borger.dk. 10 Den fællesoffentlige digitaliseringsstrategi , s6 Niels Fenger, Danmark Allerede i dag er systemerne udbredte. Det måske vigtigste eksempel er skatteligningen. I hvert fald de danske ambitioner er betydelige, og det fremhæves udtrykkeligt i den danske fællesoffentlige digitaliseringsstrategi, at store dele af forvaltningens afgørelsesvirksomhed skal automatiseres. 11 Efter art. 15 i direktiv 95/46 om behandling af personoplysninger kan en part i visse tilfælde blokere for, at en afgørelse, der angår den pågældendes personlige forhold, udelukkende træffes på grundlag af elektronisk databehandling. Men bortset herfra er forvaltningsretten teknologineutral. Der eksisterer således ikke et selvstændigt hjemmelskrav for, at en beslutning kan træffes alene af en maskine. Det er imidlertid en grundlæggende teknisk forudsætning for, at en maskine kan træffe en afgørelse, at de relevante fakta og retsregler kan sættes på en matematisk formel. Derimod vil maskiner ikke selv kunne træffe afgørelser i det omfang, retsreglen forudsætter et individuelt skøn. Her vil computere kun kunne forestå sagsbehandlingen, hvis man på forhånd kan udfinde alle relevante kriterier og tildele dem en fast vægt i den i princippet konkrete afvejning. Hvor der ikke allerede er udviklet en fast praksis for skønsudøvelsen, vil dette ofte ikke være muligt. I andre tilfælde kan en grundig kortlægning af allerede eksisterende administrativ praksis måske vise, at denne har (lovligt) har udkrystalliseret sig i en række afskærings- og prioriteringsregler, som et computerprogram kan forvalte enten fuldstændigt eller dog i form af en arbejdsbesparende understøttende funktion i forhold til dele af afgørelsens retsfaktum eller retsfølge. Det er imidlertid ikke nemt at forudse enhver retssituation, som en given regel kan give anledning til, og foruddiskontere den korrekte afgørelse heraf, før de enkelte sager kommer på myndighedens bord. Computerprogrammer vil derfor have svært ved at iagttage forvaltningsretlige krav om, at også usædvanlige omstændigheder, som en borger påberåber sig, vil kunne have karakter af et pligtmæssigt hensyn, ligesom de generelt vil være mindre velegnede til at træffe afgørelser på områder, der fordrer svære bevisvurderinger. 12 På tilsvarende måde må digitale afgørelsessystemer give op, i det omfang en bestemmelse fordrer en individualiseret proportionalitetsafvejning. De tekniske begrænsninger går videre end til det forvaltningsretlige skøn. Også retlige standarder og vage begreber som f.eks. bygning og gradbøjninger som væsentlig kan give anledning til vanskeligheder. Ofte vil en vis vaghed være tilsigtet i regeludformningen. Med edb-baserede afgørelser må vagheden imidlertid fjernes, og edb-koden får dermed karakter af en slags cirkulære om, hvordan loven skal fortolkes. Undertiden vil dette vanskeligt kunne forenes med traditionel juridisk metode. En person kan tage stilling til, om en container, der anvendes til beboelse, udgør bebyggelse i planlovgivningens forstand. Og hun kan nå frem til, at dette ud fra formålsbetragtninger og analogislutninger vil kunne være tilfældet, jf. UfR V. Hvordan klarer en computer en sådan opgave? Undertiden vil programmet kunne opbygges således, at computeren i denne type tilfælde overgiver sagen til en fysisk sagsbehandler til videre behandling. Andre gange vil der formentlig blive udstedt en forkert afgørelse. 11 Den fællesoffentlige digitaliseringsstrategi , s Se herom også nedenfor under pkt. 5 i forhold til officialmaksimen. 967 Borgeren og digitalisert forvaltning hvor går vi? 4.2 Indflydelse på lovgivningens nærmere udformning For at kunne automatisere afgørelsesvirksomhed må retsreglen skæres til og gøres entydig og firkantet, således at den sproglige og den matematisk binære logik flugter. Lokalisering af elementer i en retsregel, som kan udgøre en barriere for digitale afgørelsessystemer, må derfor ske tidligt i processen. Allerede i forbindelse med udformningen af forvaltningsretlige regler er der behov for at tage stilling til, om lovgivningen på et givent retsområde kan udformes således, at den egner sig til fuldt digitale afgørelser, eller om man vil lade sig nøje med enten manuel sagsbehandling eller en digitalt understøttet sagsbehandling, hvor maskinen alene foretager praktiske funktioner i sagsbehandlingen, og hvor en fysisk sagsbehandler fortsat er den reelle beslutningstager, herunder på baggrund af input fra computerprogrammet. Spørgsmålet er derfor, om de effektiviseringsgevinster i økonomisk forstand, der kan være forbundet med at gøre afgørelsesvirksomheden automatiseret, vil påvirke den nærmere udformning af de kommende års lovgivning. Det er i den forbindelse et grundlæggende retspolitisk valg, om det er ønskeligt på det enkelte sagsområde at forenkle regelgrundlaget så meget, at det er egnet til automatisering, eller om ønsket om individualisering i retsanvendelsen vejes tungere. I den danske fællesoffentlige digitaliseringsstrategi peges udtrykkeligt på digitaliseringens indflydelse på lovteknikken. Det udtales således, at det er vigtigt at føre lovgivningen ajour på relevante områder, så myndighederne ikke forhindres i at udnytte it som et helt naturligt arbejdsredskab i hverdagen. Dette indebærer bl.a., at der skal gøres en indsats for at tilpasse lovgivningen, at således reguleringen af et område er egnet til automatiseret sagsbehandling. 13 Det er på den baggrund min anden tese: at ønsket om at digitalisere afgørelsesvirksomhed vil påvirke udformningen af den offentligretlige lovgivning væk fra skønsprægede hjemmelsbestemmelser i retning af mere præcise og mindre fleksible retsregler. Som eksempel på denne udvikling kan nævnes de danske regler om patienters ret til at se deres egen sygejournal. Tidligere da aktindsigtsadgangen blev givet på papir efter en manuel sagsgennemgang ved en fysisk sagsbehandler kunne retten til aktindsigt begrænses, i det omfang patientens interesse i at blev gjort bekendt med oplysningerne fandtes at burde vige for afgørende hensyn til bl.a. den pågældende selv. Denne begrænsning havde i sagens natur undtagelsens karakter. Men den blev brugt regelmæssigt bl.a. i tilfælde, hvor en patient var skizofren, og det blev skønnet, at patientens psykiske tilstand ville blive forværret, og behandlingsforløbet skadet, hvis vedkommende fik kendskab til alle oplysninger i patientjournalen. I forbindelse med, at Danmark overgik til et system, hvor borgerne får digital adgang over nettet til deres egne patientoplysninger, blev den nævnte begrænsning imidlertid ophævet, idet det ikke var praktisk muligt at indføre et system med elektronisk indsigt samtidig med, at man opretholdt skønsmæssige begrænsninger heri. Et system med digital adgang til ens egne patientoplysninger er af flere grunde en stor gevinst for langt de fleste borgere. Men det synes uhensigtsmæssigt og illustrativt for digitaliseringens indflydelse på lovgivningen, at velbegrundede særordninger, der forudsætter individuelle løsninger efter et konkret skøn, må afskaffes for at gøre det muligt at indføre automatiserede løsninger. For at tilfredsstille politikernes effektiviseringsønsker må fremtidens lovteknikere lære at formulere retsregler, der kan udtrykkes i matematiske formler. Samtidig må vi jurister vænne os til at udforme lovgivning i samarbejde med it-eksperter. Enhver, der har set disse 13 A.st., s8 Niels Fenger, Danmark to faggrupper arbejde sammen, ved, at der ligger store udfordringer heri. Dels er det nemt at forestille sig, hvordan deregulering vil blive lanceret som afbureaukratisering. Dels ses jurister ofte af andre professionsgrupper som bagstræberiske og kæmpende for ubegrundede barrierer for fremskridt og realisering af de ønskede it-løsninger. Hidtil har det kun i begrænset omfang været jurister, der har drevet udviklingen af e-forvaltningen. I stedet har dataloger fået en fremtrædende plads i designet af de programkoder, der én gang for alle vil afgøre en lang række sager. Overgangen til automatiserede afgørelser vil således kunne indebære en reduktion af juristernes indflydelse i de besluttende myndigheder, herunder i forhold til indholdet af konkrete forvaltningsakter. 5. Digitalisering og forvaltningsproces Automatiseret sagsbehandling giver kun de fulde effektiviseringsmuligheder, hvis ikke blot selve den materielle afgørelse, men også sagsbehandlingskravene kan udføres elektronisk. En række sagsbehandlingskrav er imidlertid ikke helt så nemme at udføre uden menneskelig involvering. Og hvor dette er tilfældet, kan man vanskeligt indfri de gevinster, der forudses ved en overgang til fuldstændigt automatiseret afgørelsesvirksomhed. 14 Det er næppe det store problem, at reglerne om partsaktindsigt og det i disse regler indeholdte krav om konkrete skadesvurderinger vanskeligt kan overlades helt til en maskine. Afgørelser herom er jo selvstændige sager og kan for så vidt nemt udskilles. Der er større problemer forbundet med partshøringsreglerne. Afhængigt af retsområdet vil det være muligt at lave et program, der kan identificere oplysninger, der er til ugunst for parten, og høre denne over oplysningerne. Til gengæld er det straks sværere for en maskine at forholde sig til partens høringssvar. Her må sagen nok ofte overlades til manuel behandling. Det samme gælder i forhold til partsudtalelser på partens eget initiativ. For så vidt angår begrundelsesreglerne tillader i hvert fald dansk ret i betydelig grad standardbegrundelser. Og da den materielle afgørelse som nævnt alene kan træffes automatisk, i det omfang sagen ikke kræver et individuelt skøn, vil behovet for at redegøre for de anvendte kriterier næppe volde problemer. Derimod kan et krav om, at forvaltningen skal forholde sig til partsanbringender, der ikke kan vinde frem, men dog ikke er ganske irrelevante, indebære, at visse afgørelsers begrundelser må overlades til sagsbehandlere af kød og blod. Også forvaltningsmyndighedernes vejledningspligt kan undertiden have svære kår i den digitale verden. På den ene side kan digitale selvbetjeningssystemer i betydelig grad bistå borgeren. På den anden side forudsætter de fleste digitale selvbetjeningssystemer nok, at borgeren selv kender diagnosen på vedkommendes eget problem og f.eks. ved, hvilken offentlig ydelse som vedkommende har mulighed for at ansøge om. Endvidere er der i praksis eksempler på, at vejledningspligten er blevet overtrådt i tilfælde, hvor en borger ikke har udfyldt et elektronisk ansøgningsskema korrekt, og det digitale program på den baggrund har afslået borgerens ansøgning uden forinden at rykke for den mangelfulde eller fejlagtigt udfyldte information og advare om virkningen af, at de manglende oplysninger ikke indsendes. For et par år siden fik nogle studerende, der havde ansøgt om optagelse på et dansk universitet via et elektronisk optagelsessystem, på trods af tilstrækkelige kvalifikationer afslag, 14 Derimod er de nedenfor omtalte forhold kun sjældent til hinder for digitale sagsbehandlingssystemer, der alene understøtter den fysiske sagsbehandlers virksomhed. 989 Borgeren og digitalisert forvaltning hvor går vi? fordi deres eksamensbeviser ved en fejl ikke var vedhæftet deres ansøgninger. Havde der været tale om manuel sagsbehandling, ville det have været et helt naturligt skridt at kontakte studenterne, bede dem om at indsende det manglende materiale og først, når dette ikke var sket, knytte processuel skadevirkning til den ufuldstændige information. På den danske ombudsmands foranledning er det pågældende optagelsessystem nu blevet ændret, således at ansøgeren adskillige gange advares om konsekvenserne af ikke at indsende den ønskede information. 15 Herudover rejser selvbetjeningssystemer spørgsmål i forhold til myndighedernes forpligtelser over for parter, der ikke forstår det sprog, som selvbetjeningsfladen er udformet på. De største udfordringer ligger imidlertid afhængigt af retsområdet og den konkrete retsregel, der skal administreres efter i forhold til officialmaksimen. Det skyldes bl.a., at automatiserede afgørelsessystemer som nævnt forudsætter, at myndighederne på forhånd kan afgrænse abstrakt, hvilket faktum der måtte være relevant i alle fremtidige sager. Når sagen behandles ved automatiseret forvaltning, bliver den faktiske del af beslutningsgrundlaget ikke grundlag for forvaltningsorganets konkrete vurdering. I stedet forskydes sagsoplysningen til en generel model for det typisk forekommende, der da danner grundlag for de felter, som borgeren skal udfylde, og myndigheden selv supplere gennem samkøring med databaser. Anvendelsen af automatiserede systemer indebærer derfor en risiko for, at myndighederne ikke fanger tilfælde med atypiske fakta, hvor retsgrundlaget forpligter dem til at tage hensyn til forhold, der enten normalt ikke opstår eller normalt ikke er relevante. 16 Den automatiserede forvaltning rejser også spørgsmål om alternativ bevisførelse. Hvor systemet ikke giver mulighed herfor, må det tillade og vejlede om muligheden for at tilvejebringe bevis på anden måde, herunder ved almindelig kommunikation med myndigheden. Fuldautomatiske afgørelsessystemer er derfor bedst egnede i tilfælde, hvor sagstyperne er standardiserede og ensartede, og hvor parten typisk ikke er uenig med myndigheden om sagsfaktum. Digital forvaltning rejser særlige spørgsmål i forhold til betydningen af, at myndighederne træffer beslutninger på grundlag af korrekte og ajourførte oplysninger. Kravene til bevissikkerhed er for så vidt de samme som i forhold til manuel sagsbehandling. De nemmere søgemuligheder ved digitale midler ændrer imidlertid den praktiske virkelighed i forhold til disse krav. Både den øgede cirkulation af data og den nedenfor under pkt. 6 omtalte ambition om, at myndighederne genbruger data i stedet for at indhente den (på ny) direkte fra de omhandlede borgere og virksomheder, indebærer, at der kan opstå risiko for lav datakvalitet ved anvendelse af forældede oplysninger og oplysninger, der ville have været udformet anderledes, såfremt afgiveren af oplysninger havde været opmærksom på den kontekst, som oplysningerne nu tænkes anvendt i. I alle de nævnte tilfælde opstår der spørgsmål om, hvor perfekt man vil insistere på, at programmet er til at opfange atypiske situationer. Målet må naturligvis være det optimale, men heller ikke alle fysiske sagsbehandlere er oplært til at kunne forholde sig til enhver tænkelig situation. Man kan derfor stille det spørgsmål, om det vil være rimeligt at afvise automatiseret sagsbehandling, fordi systemet ikke kan opbygges således, at det kan fange situationer, som heller ikke den typiske sagsbehandler selv ville være opmærksom på. Faktisk kan sandsynligheden for, at en afgørelse er truffet i overensstemmelse med alle relevante forvaltningsprocessuelle regler være væsentligt større i den digitale 15 I FOB fandtes en myndigheds skriftlige standardvejledninger i et elektronisk konceptsystem, der gjorde det vanskeligt og bekosteligt at tilpasse vejledningsteksterne til den enkelte sag. Den danske ombudsmand afviste, at dette forhold slækkede på kravene til en korrekt og relevant vejledning tilpasset den enkelte sags konkrete omstændigheder. 16 Se herom også pkt. 4 ovenfor. 99 Vis mere\nErfaringer fra statslige IT-projekter hvordan gør man det bedre? Rapport og anbefalinger fra en arbejdsgruppe under Teknologirådet\nErfaringer fra statslige IT-projekter hvordan gør man det bedre? Rapport og anbefalinger fra en arbejdsgruppe under Teknologirådet Indhold Forord 2 Indledning 3 Formål og målgruppe 3 Afgrænsning og metode Læs mere Lær af de bedste CASE-STUDIER OM DIGITALISERING OG PRODUKTIVITET I DEN OFFENTLIGE SEKTOR\nLær af de bedste CASE-STUDIER OM DIGITALISERING OG PRODUKTIVITET I DEN OFFENTLIGE SEKTOR DET DIGITALE RÅD 8. RAPPORT januar 2014 1 FORORD... 1 INDLEDNING... 3 2. UFORLØST PRODUKTIVITETSPOTENTIALE I DEN Læs mere DEN DIGITALE VEJ TIL FREMTIDENS VELFÆRD\nDEN DIGITALE VEJ TIL FREMTIDENS VELFÆRD DEN FÆLLESOFFENTLIGE DIGITALISERINGSSTRATEGI 2011-2015 REGERINGEN / KL / DANSKE REGIONER AUGUST 2011 INDHOLD SLUT MED PAPIRBLANKETTER OG BREVPOST Fokusområde 1 EFFEKTIV Læs mere At skrive en afgørelse. September 2011\nAt skrive en afgørelse September 2011 Indholdsfortegnelse Side 2 1. Hvad er en afgørelse 5 2. Opskrift på at skrive en afgørelse 7 2.1 Overskrift 7 2.2 Resultat 8 2.3 Begrundelse 9 2.3.1 Kommunens konkrete Læs mere HÅNDBOG OM BARNETS REFORM BARNETS REFORM\nHÅNDBOG OM BARNETS REFORM BARNETS REFORM HÅNDBOG OM BARNETS REFORM BARNETS REFORM Publikationen er udgivet af Servicestyrelsen Edisonsvej 18. 1. 5000 Odense C Tlf. 72 42 37 00 info@servicestyrelsen.dk Læs mere Status på den fællesoffentlige digitaliseringsstrategi 2011-2015. - Den digitale vej til fremtidens velfærd. Digitaliseringsstyrelsen\nStatus på den fællesoffentlige digitaliseringsstrategi 2011-2015 - Den digitale vej til fremtidens velfærd Digitaliseringsstyrelsen Marts 2015 Side 2 af 25 Indholdsfortegnelse Baggrund og metode... 3 Status Læs mere Publikationen kan hentes på IT- og Telestyrelsens hjemmeside www.itst.dk\nAgile metoder i it-baserede forretningsprojekter Vejledning om agil udvikling i den offentlige sektor Publikationen kan hentes på IT- og Telestyrelsens hjemmeside www.itst.dk ISBN (internet): 978-87-92572-12-7 Læs mere Datatilsynets årsberetning 2005\nDatatilsynets årsberetning 2005 Datatilsynets årsberetning 2005 Udgiver: Datatilsynet Tryk og layout: Schultz Grafisk Beretningen er sat med Meta Oplag: 400 November 2006 ISSN nr: 1601-5657 ISBN nr: 87-989860-5-8 Læs mere Notat. Notat om love og regler der unødigt vanskeliggør anvendelsen af cloud computing\nNotat Notat om love og regler der unødigt vanskeliggør anvendelsen af cloud computing Indholdsfortegnelse: 1. Indledning...2 2. Definition af cloud computing og eksempler herpå...3 3. Sikkerhed i cloud Læs mere Kontrol med udbetaling af sociale ydelser\nKontrol med udbetaling af sociale ydelser Helhedsorienteret sagsbehandling Revideret september 2008 1. Indholdsfortegnelse Indledning 1. Hvilke problemstillinger beskrives i pjecen 1. 1 Hvad er problemet Læs mere Krav til informationssikkerhed\nKrav til informationssikkerhed Af Peter Blume, Jura, KU Studerende Christina Jensen går i banken for at hæve et beløb på sin bankkonto. Til sin forfærdelse opdager hun, at kontoen er lænset og står i minus. Læs mere KEND SPILLEREGLERNE. Om sagsbehandling på det sociale område. 13 rigtige svar til mennesker med handicap og deres nærmeste\nKEND SPILLEREGLERNE Om sagsbehandling på det sociale område 13 rigtige svar til mennesker med handicap og deres nærmeste Indhold Indledning 3 Den rigtige afgørelse 3 1. Vejledningspligten hvad går den Læs mere God adfærd i det offentlige. Juni 2007\nGod adfærd i det offentlige Juni 2007 God adfærd i det offentlige Juni 2007 Personalestyrelsen KL Danske Regioner God adfærd i det offentlige Udgivet Juni 2007 Udgivet af Personalestyrelsen, KL og Danske Læs mere GRØNBOG DEN LOVPLIGTIGE REVISORS ROLLE, STILLING OG ANSVAR I DEN EUROPÆISKE UNION\nGRØNBOG DEN LOVPLIGTIGE REVISORS ROLLE, STILLING OG ANSVAR I DEN EUROPÆISKE UNION 1 INDHOLDSFORTEGNELSE Afsnit 1 INDLEDNING 1.1-1.5 2 REGULERING AF LOVPLIGTIG REVISION PÅ EU-PLAN 2-2.10 OG BEHOVET FOR Læs mere KMD/SAP. Rådsmødet den 28. februar 2007. Resumé. Journal nr. 4/0120-0301-0013/FI/LD/LKA\nKMD/SAP Journal nr. 4/0120-0301-0013/FI/LD/LKA Rådsmødet den 28. februar 2007 Resumé 1. KMD og SAP Danmark har indgået en række aftaler, som indebærer, at langt den største del af KMD s it-ydelser til Læs mere Vejledning om særlig støtte til børn og unge og deres familier\nSocialudvalget 2010-11 SOU alm. del Bilag 58 Offentligt Vejledning om særlig støtte til børn og unge og deres familier (Vejledning nr. 3 til serviceloven) 1. Denne vejledning erstatter Vejledning om særlig Læs mere DEBATOPLÆG OM DEN KOMMENDE FÆLLES- OFFENTLIGE STRATEGI FOR DIGITAL VELFÆRD DIGITAL VELFÆRD NYE MULIGHEDER FOR VELFÆRDSSAMFUNDET\nDEBATOPLÆG OM DEN KOMMENDE FÆLLES- OFFENTLIGE STRATEGI FOR DIGITAL VELFÆRD DIGITAL VELFÆRD NYE MULIGHEDER FOR VELFÆRDSSAMFUNDET REGERINGEN / KL / DANSKE REGIONER MARTS 2013 FORORD 3 DANSKERNE ER DIGITALE Læs mere LÆRING FRA TRE STYRINGSLABORATORIER. Input til partssamarbejdet om modernisering af den offentlige sektor\nLÆRING FRA TRE STYRINGSLABORATORIER Input til partssamarbejdet om modernisering af den offentlige sektor Kolofon MindLab Slotsholmsgade 12 1216 København K Danmark +45 3392 3144 info@mind-lab.dk www.mind-lab.dk Læs mere Beretning til Statsrevisorerne om samarbejdet mellem kommunerne og Udbetaling Danmark. Maj 2015\nBeretning til Statsrevisorerne om samarbejdet mellem kommunerne og Udbetaling Danmark Maj 2015 BERETNING OM SAMARBEJDET MELLEM KOMMUNERNE OG UDBETALING DANMARK Indholdsfortegnelse 1. Introduktion og konklusion... Læs mere Privatforsikring og forbrugerbeskyttelse\nNFT 3/2001 Privatforsikring og forbrugerbeskyttelse Kritiske overvejelser og forslag til forbedring af danske forbrugeres retsstilling af lektor, lic. Jur. Ivan Sørensen, Københavns universitet Ivan Sørensen Læs mere Rapport. Arbejdsgruppen om Domsdatabasen. April 2015\nRapport Arbejdsgruppen om Domsdatabasen April 2015 1 Indhold 1 Arbejdsgruppens kommissorium og arbejdsform samt sammenfatning af arbejdsgruppens anbefalinger... 6 2 Grundlaget for arbejdsgruppens overvejelser Læs mere Anbefalinger. god udbudskultur udbud med omtanke\nAnbefalinger god udbudskultur udbud med omtanke 2012 Titel: Anbefalinger til god udbudskultur udbud med omtanke Grafisk produktion: Rosendahls Schultz Grafisk On-line ISBN 978-87-7029-509-3 Udbudsrådet Læs mere Digitaliseringsstyrelsen\n1 Digitaliseringsstyrelsen Vejledning til kommunerne om bekendtgørelse nr. 1553 af 18. december 2013 om fritagelse af fysiske personer fra tilslutning til Offentlig Digital Post m.v. Indledning Denne vejledning Læs mere UNDERSØGELSE AF RAMMERNE FOR DEN VIRKSOMHEDSRETTEDE BESKÆFTIGELSESINDSATS\nUNDERSØGELSE AF RAMMERNE FOR DEN VIRKSOMHEDSRETTEDE BESKÆFTIGELSESINDSATS UDARBEJDET FOR ARBEJDSMARKEDSSTYRELSEN NOVEMBER 2011 Undersøgelse af rammerne for den virksomhedsrettede beskæftigelsesindsats Læs mere Afskedigelsesvejledning til universiteterne\nAfskedigelsesvejledning til universiteterne < Afskedigelsesvejledning til universiteterne Udgivet af: Universitets- og Bygningsstyrelsen Bredgade 43 1260 København K Telefon: 3395 1200 Fax: 3395 1300 December Læs mere Vejledning til myndigheder om digital post til virksomheder\nVejledning til myndigheder om digital post til virksomheder Denne vejledning beskriver, hvordan myndigheder kommunikerer med virksomheder via digital post, og hvordan myndigheder modtager digital post Læs mere Web-håndbog om brugerinddragelse\nWeb-håndbog om brugerinddragelse Socialministeriet Finansministeriet www.moderniseringsprogram.dk Regeringen ønsker at skabe en åben og lydhør offentlig sektor. Ved at tage den enkelte med på råd skal Læs mere Klagesager i udbudsprocesser hvordan undgår man dem?\nKlagesager i udbudsprocesser hvordan undgår man dem? September 2012 Udbudsportalen.dk Weidekampsgade 10 2300 København S Post@udbudsportalen.dk Tidligere på året offentliggjorde Udbudsrådet en analyse Læs mere Vidensgrundlag om kerneopgaven i den kommunale sektor\nVidensgrundlag om kerneopgaven i den kommunale sektor Arbejdspapir udarbejdet i forbindelse med Fremfærd Peter Hasle, Ole Henning Sørensen, Eva Thoft, Hans Hvenegaard, Christian Uhrenholdt Madsen Teamarbejdsliv Læs mere Det Fælles Medicinkort\nDet Fælles Medicinkort Fortrolighed og tilgængelighed i sundhedssektoren DET ETISKE RÅD - DET FÆLLES MEDICINKORT 1 1 Det Fælles Medicinkort Fortrolighed og tilgængelighed i sundhedssektoren Det er med Læs mere 2016 © DocPlayer.dk Fortrolighedspolitik | Servicevilkår | Feedback


Køb Blackburn Lys hos HBS\nBlackburn Lys køb ind i den største og mest overkommelige!\nBlackburn Forlygte Batteridrevet\nBlackburn Baglygte Batteridrevet\nHollandbikeshop.com har de Blackburn Lys du leder efter. Hos Hollandbikeshop.com kan du finde et bredt udvalg af høj-kvalitets Blackburn Lys. Og produkterne leveres hurtigt, selv inden for 2 forretningsdage i Holland! Leder du efter en fantastisk service, et lækkert produktudvalg, og hurtig levering? Kom til Hollandbikeshop.com! Vi har de billigste og mest mangfoldige udvalg af cykeltilbehør, cykeldele og cykler.


Fyrendal Kirke - www.quislemark.dk\n”Kirken ligger paa en bakke med en smuk udsigt ned over prasstegaardsmosens birkebeplantning, oa 10 td land. Ved den laa i sin tid en af herredets ældste landsbyer, Vindinge. I 1609 blev 7 gaarde nedrevet, vel fordi storgodsdrift mentes at svare sig bedst. I 1648 forsvandt ogsaa præstegaarden, idet præsten Frederik Klyne mageskiftede med gods. besidderen og flyttede præstegaarden til den grund, hvor denendnu, rigtignok 1861 genopbygget efter brand, ligger.Mod nord har kirken murfællesskab med herregaarden Fyrendal. Antagelig 1677 skiftede Vindinge navn til Fyrendal (indtil 1932 skrevet: Fuirendal eller tidligere: Fjurendal) efter den tyske slægt Fuiren, der alt da havde ejet herregaar- den i mange aar. Kirken er en anselig korskirke med et meget stort taarn. En underjordisk gang siges at have forbundet Fyrendal med kirken. Mod nord og vest er to damme, der kan være levninger at fæstningsværk. Ogsaa sænkninger i terrænet lægger tanken om vold om gaard og kirke nær; dette er dog gisning. Kirken fik nyt orgel 1931, indviet skærtorsdag. Særkalke, givet af anonym, 1937. To lysekroner tilvejebragtes ved indsamling i sognet og ophængtes i anledning at fredsslutning 1945”.\nKilde: Dansk Præste og Sognehistorie (Kirkelig Geografi) 1849 – 1949. Samlet og udgivet af Paul Nedergaard, Sognepræst, København. I. Københavns Stift. Lohaes Forlag. 1951.\nAltertavlen. Storfeltets Maleri er en Kopi efter Rubens’ Nadverscene\ni Milano. Otto Andrup i Danmarks Malerkunst. Redigeret af Erik Zahle.\nKbh. 1937. S. 58.\nI 1755 og 1758 hang der på den østre væg i søndre korsfløj et maleri af en præst og hans fire hustruer, ti sønner og ti døtre samt to børn i svøb.\nForoven stod et krucifiks og til siderne en indskrift: "Wi troer dog alligevel, adt wi skulle see Herrens gode y de leffuendes Lande. Ps. 27". Herunder: "Wort Hoff til Gud allene" samt årstallet 1604.\nPræsteindberetningen slutter ud fra årstallet 1604 og præsterækken, at præsten er sognepræst Rasmus Hansen, skriver "Danmarks Kirker" på side 1079. Det kan være en fejlskrivning. Der skal nok stå Rasmus Jensen, hvis man skal tro på Wiberg.\nMadonna fra Fyrendal Kirke (oprindelig Vindinge Kirke) blev i sin tid overført til Holsteinborg Gods, som ejede Fyrendal Kirke og derfor kunne gøre med inventaret, som de ville. Da krisen kradsede i 1930erne, solgte godset Madonna på auktion til Ole Olsen.\nDa Ole Olsen døde, blev hans bo sat på auktion, og godsejer Ruge og frue købte Madonna, som derefter stod på Raadegaard i mange år. Omkring 1980 besluttede parret, at Madonna skulle ende på Næstved Museum, når den sidstlevende af de to døde. Men allerede i 1982 besluttede Lizzie Ruge, som i mellemtiden var blevet enke, at museet skulle have Madonna, medens hun selv kunne glæde sig over gavegivningen. Som sagt så gjort. Madonna blev overdraget til Næstved Museum, hvor hun har museumsnummer NÆM 1982:005.\nI 1999 udarbejdede vi her på museet en storstilet udstilling vedrørende billedskærerværkstedet, som vi - efter Madonna fra Fyrendal - kalder Næstved Madonnamesterens Værksted. Værkstedet har arbejdet i årene omkring 1300. Udstillingen blev vist i Helligåndshuset. Det tilhørende katalog over de 16 værker, som kan tilskrives værkstedet, sælges i museets kiosk for 50 kr. Kataloget er samtidig nummer 13 af museets årsskrift Liv og Levn.\nMadonna fra Fyrendal er udstillet permanent i Helligåndhuset (lige bortset fra sidste efterår, da hun var udlånt til Gammel Holtegaards udstilling Con Amore om dansk skulptur med Bjørn Nørgaard som kurator).\nDet var ikke usædvanligt, at kirkeinventar landede på en herregård, hvis ejer var kirkeejer, eller andetsteds. I Illustreret Tidende fra august 1898 skriver en journalist efter et besøg på Holsteinborg Slot:\n"...Greven (Holsteinborgs besidder, hofjægermester Frederik Conrad Christian Christopher Holstein) bistaas heri på en fortrinlig Maade af sin Hustru, hvem det saaledes skyldes, at flere af Korridorerne ere blevne smykkede med fint udskaarne Egetræspaneler, hvoraf nogle fra det 14de Aarhundrede. Engang vare de Kirkeprydelser, som Provstesynet kasserede og Landsbymalere skamferede, derefter dømte de gamle Billedskærerarbejder til at afgive Skillerum i Ladegaarden eller fylde op som Skrammel. Endelig faldt de gamle Sager i gode Hænder.”\nOfte er kirkeinventar tidligere røget på auktion.\nI begyndelsen af 1800-tallet blev der holdt en auktion over katolsk kirkeinventar fra Roskilde Domkirke, hvor en mand købte et kæmpestort kors. Han savede det op til brænde, og da han nåede til hovedet, faldt der et juvelbesat guldkors ud. Det fik datiden til at åbne øjnene, og kongen sagde, at nu skulle der gøres noget for at bevare tingene. Og den episode er faktisk udgangspuntet for en del af vores nuværende opfattelse og begyndelsen til Nationalmuseet.\n- Museumsleder Palle Birk Hansen, Museumsleder Næstved Museum.\n- Illustreret Tidende Danske Herregårde XVL. Holsteinborg, Årgang 39,\nNr. 45, 08/08-1898 , s. 736\n- Gert C. Nielsen: Skrammel er blevet til kunstskatte. Berlingske Tidende 23.\nOberst von Grabow\nI Fyrendal Kirkes søndre korsfløj hænger to fanestænger. Den ene har en rest af fanedugen og i spidserne ”R G G”i gennembrudt arbejde. Bogstaverne står for Rudolph Günther von Grabow. Her hang også hans ”insignier”. En kårde, et par sporer og en kommandostav. De fik senere plads bag det gamle orgel og forsvandt sammen med det.\nI den åbne begravelse under nordre korsfløj stod i 1758 fire kister. I den ene lå Rudolph Günther von Grabow født i Mecklenborg 20. juli 1663 og og død i København 14. december 1716. Ifølge den tyske indskrift på hans faner var han oberst i 1. Jyske Nationalregiment til hest.\nOvenstående oplysninger stammer fra Danmarks Kirker.\nAf ukendte årsager nævner den ikke den kårde og de sporer, som siden i hvert fald slutningen af trediverne har været monteret på et gråmalet bræt hængt på søndre korsfløjs vestre væg. Alt tyder på, at kårde og sporer har tilhørt von Grabow.\nHan tilhørte en tysk adelsslægt indvandret fra Pommern og Mecklenborg til Danmark og Norge. Slægtens våben viste tre seksodde de guldstjerner på en rød bjælke i sølvfelt. På hjelmen tre pælvis satte guldstjerner. Slægten blev aldrig naturaliseret i Danmark.\nHan blev gift med Helvig Barbara Rantzau, en datter af Frantz Rantzau til Estvadgård og Helle Urne. Datteren Benedicte Øllegaard Rantzau blev i følge en lidt usikker kilde overhofmesterinde hos Dronning Anna Sophie. Hun blev begravet 1. februar 1757 fra Sneum Kirke.\nHelvig Barbara Rantzau arvede halvdelen af Aagaard. I 1693 købte svogeren Peder Benzon den. Han ejede allerede den anden halvdel. Hun døde i 1715.\n20. juli 1715 fik han kongelig bevilling til at skifte med sine umyndige børn efter deres afgangne mor Helvig Barbara Rantzau. Det fremgår i følge Nygaard af Dueholm m. fl. amters skifteprotokol 189.\nÅrsagen til, at han blev begravet i Fyrendal Kirke, kendes ikke. Måske var der en forbindelse til Ulrich Adolph Holstein-Holsteinborg, der ejede Fyrendal 1700-1737.\n- Danmarks Kirker\n- Aagaard og dens ejere ved J. C. Jacobsen.\nKårde og sporer har sandsynligvis tilhørt oberst von Grabow.\nRitmester Hans Kay\nRitmester Hans Kay døde i 1703 og blev begravet i Fyrendal Kirke.\nHan deltog i den skånske krig og blev senere ritmester på Fyn og i Sønderjylland samt inspektør på Kalø. Gift omkring 1670 med Hedevig Offen. Parret ejede en gård i Ubberød Bisbjerg omkring 1695.\nHans kone, Hedevig Offen, var født i Lütjenburg ca. 1850. Hun døde 1715 på Fuirendal. Rygtet vil, at hun efterlod sig mange børn-\nFødt ca.1650 i Lütjenburg. Død 1715 på herregården Fuirendal i Fyrendal sogn, som da var ejet af lensgreve Ulrich Adolph von Holstein. Hun skulle ved sin død have efterladt sig flere end tre børn.\nNavnene på tre børn kendes. Det er Dorthe Hansdatter Kay, Christiane Sophie Kay og Hans Kay.\nEfter mandens død skal Hedevig Offen have skrevet til amtmanden i Slagelse, at hun var en fattig soldaterenke med mange børn og derfor ønskede at beholde den gård i Ørslev, som hendes mand havde haft.\nChristiane Sophie blev gift med birkedommer for Friesenborg, Jørgen Ibsen Jæger. Hans første kone, Karen Pallesdatter Munk, døde 1704 eller tidligere. De boede på Pøt Mølle. Christiane når at føde sønnen Jørgen inden sin død i 1706.\nHans fik en gård, hvor på det sted, hvor Christiansfeld senere blev anlagt.\nTeksten er taget fra Liber Daticus og skrevet 1899.\nI april 1951 tilbød lensgreve E. Holstein-Holsteinborg som ejer af matrikel nr. 1.a. m. fl. Fyrendal by og sogn at lade et areal syd for Fyrendal Kirke frede.\nArealerne beskrives således:\n1. Det syd for Fyrendal kirke liggende areal i en dybde af 200 meter mod syd, afgrænset mod vest af sognevejen og mod øst af ejendommens skel.\n2. Det vest for samme kirkes vestlige kirkegårdsmur beliggende areal i en dybde af 10 meter.\n3. Det øst for sammes kirke østlige kirkegårdsmur beliggende have og parkeringsplads, afgrænset mod øst og syd af sognevejen.\nLensgreven krævede ingen erstatning og var indforstået med at forligstilbuddet blev tinglyst.\nKirken lukket til påske\nFyrendal Kirke er lukket frem til påske på grund af indvendig vedligeholdelse.\nSkader efter fugt, sod, alger og borebilleangreb udbedres. Derefter skal kirken kalkes indvendig. Orglet skal renses, sættes i stand og stemmes.\nDet er kirkens graver, Henrik Andersen, som sammen med kirkeværge Troels Rytter Larsen og menighedsrådets bygningssagkyndige Per Stenbøg vil tilse istandsættelsen.\nKilde: Ugebladet Næstved - 02. januar 2013\n100 - året\nMaj 2015 inviterede menighedsrådene i Førslev og Kvislemark-Fyrendal sogne til festgudstjeneste med efterfølgende udendørs reception på Fuirendal søndag den 14. juni 2015 kl. 10.30-13.30.\nAnledningen var, at det nu var 100 året for menighedsrådenes overtagelse af ansvaret for de tre kirker.\nInviterede var tidligere og nuværende ejere, præster, medlemmer af menighedsrådene, ansatte, samarbejdspartnere og sognebørn.


Alle hoteller i Mayfield Tilbud på hoteller i Mayfield Efter hoteltype\nAlle restauranter i Mayfield Populære køkkener i Mayfield\nFra middelhavsområdet restauranter i Mayfield\nLibanesisk restauranter i Mayfield\nMellemøstlig restauranter i Mayfield\nTyrkisk restauranter i Mayfield\nBedste Ribben i Mayfield\nUSA›Ohio (OH)›Mayfield›Restauranter i Mayfield› Pizza Roma\n13 anmeldelser Nr. 3 af 4 Restauranter i Mayfield Italiensk, Pizza\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning 785 Som Center Road, Mayfield, OH +1 440-684-1984\nMayfield, OH Alle hoteller i Mayfield\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Pizza Roma Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Pizza Roma, kiggede også på\nMayfield, OH Alle restauranter I Mayfield (4)\nHar du været i Pizza Roma? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\n785 Som Center Road, Mayfield, OH Placering:\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Pizza Roma og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Pizza Roma Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 6 anmeldelser Sky Zone Trampoline Park Highland Heights\n7 anmeldelser Cork-N-Bottle\n25 anmeldelser Squire's Castle\n36 anmeldelser Yours Truly Restaurant\n49 anmeldelser Austin's Smokin' Steakhouse


NEXT Innovationsuddannelsen - HK\n(direkte link: http://www.hk.dk/omhk/afdelinger/hovedstaden/kommunal/lokale-uddannelsestilbud/next-innovationsuddannelsen)\n31. januar 2018 | HK Kommunal Hovedstaden | Kim Niels Jensen\nLær at tænke nyt og udvikle dine ideer og realiser dem!\nHK Hovedstaden og NEXT Kursuscenter København har i samarbejde, udviklet en spændende uddannelse i Innovation. Har du lyst til at blive bedre til at skabe gode og innovative ideer og omsætte dem til virkelighed, er kurset lige noget for dig.\nHer vil du få mulighed for at finde ud af og gå i dybden med, hvad Innovation er. Med afsæt i Innovations-tankegang kan du sige farvel til problemer og goddag til udfordringer. En praksisnær Arbejdsmarkedsuddannelse, hvor Innovation ikke akademiseres. Innovation er idéer og nytænkning, der omsættes til praksis og gør dig i stand til at arbejde aktivt med dit arbejdsliv på en måde der skaber større arbejdsglæde for dig selv og samtidigt styrker og udvikler den arbejdsplads du er på.\nUddannelsen består af 4 moduler à to dage. Der køres som regel et forløb forår og et efterår. Er der ikke aktuelle forløb i NEXTs folder du kan bruge, er du altid velkommen til at kontakte NEXT direkte for oplysninger - der er kontaktoplysninger i folderen.\nLæs mere om Innovationsuddannelsen og aktuelle tilbud\nHK'ere klædt på til at give borgerne bedre service\nEt projekt med overskriften differentieret betjening har i Ballerup ført til et vellykket...


tankefyldte sider - 31/01/16 - Movellas\nJeg fik dig af min mor, hun havde været en tur i IKEA, og ville købe en lille ting med hjem til mig.\nDet er to uger siden at du blev lagt her, på mit skrivebord, men det er først nu, at jeg har taget mig sammen til at skrive i dig.\nLige nu er du lyseblå, en rigtig pastel-lyseblå, men jeg tænker at jeg vil dekorere dig, så du passer bedre til mig.\nJeg tror i hvert fald at jeg ville føle mig mere tilpas med at skrive mine aller dybeste hemmeligheder i dig, hvis du passer bedre til mig.\nJeg har nemlig en masse dybe hemmeligheder, som jeg aldrig nogensinde kan dele med andre, end dem som selv optrådte i dem.\nFor eksempel var der den ene gang sidste år, hvor det hele var blevet for vildt, og jeg var blevet for fuld til at tage min kærestes og mit forhold seriøst længere, så jeg var ham utro med en af hans bedste venner.\nMin kæreste har mange venner, det har jeg ikke. Derfor kan jeg jo ikke miste ham, det kan du godt se ikke, Kære Dagbog?\nI hvert fald, jeg kan allerede nu mærke, at jeg ikke er så godt til det her dagbog-pjat, for jeg har allerede løjet to gange, og jeg har ikke engang skrevet en hel side i dig.\n1. Det er egentlig ikke noget nyt, at jeg var min kæreste utro sidste år. Det er sket mange gange, med den samme fyr.\nIndtil jeg delte det med dig, har det bare været min og fyrens lille hemmelighed.\n2. Sidste gang det skete var ikke sidste år, i hvert fald ikke sådan rigtigt. Det var nytårsaften, lige da klokken slog tolv – for hvis jeg skal være utro, kan jeg jo lige så godt køre det helt ud, ikke?\nI enhver anden dagbog ville det nok være nu, at man ville begynde at skrive om sin kæreste, men det kommer ikke til at ske i denne her. Faktisk er der heller ikke så meget at sige, om vores forhold.\nVi har aldrig de der dybe samtaler, eller de der dates på fancy restauranter.\nVores forhold kan jeg faktisk bare beskrive i en sætning: Vi er sammen, fordi vi er de populære.\nNå, det havde du ikke regnet med? At jeg var en af de populære i skolen? Nej, det tænkte jeg nok.\nGrunden til at du ikke havde regnet med det, Kære Dagbog, er faktisk ret simpel; jeg skrev til at starte med, at du var pastel-lyseblå og at jeg derfor ville ændre dig, så du passede mere til mig, men er pastel-lyseblå ikke en farve jeg burde kunne lide – hvis ikke elske -, siden jeg er en populær pige? Og så skrev jeg jo også, at jeg ikke har særlig mange venner, hvilket stempler mig som en outsider med det samme.\nMen sagen er den, at den dybere mening, altså hvis man læser virkelig godt mellem linjerne, er, at jeg går i pastelfarver året rundt, hele tiden, men jeg vil egentlig hellere gå i sort, brun, mørkeblå - men sådan noget gør de populære ikke.\nOg jeg har en masse mennesker omkring mig hele tiden, som forsøger at gå i takt med mig, for at se seje ud, men jeg har ikke nogen rigtige venner. Nogen som ville følge mig gennem ild og vand, og alt det der.\nNu tænker du sikkert, jamen hvorfor lader du så ikke bare vær med at opføre dig som en populær? Det skal jeg sige dig: Fra da jeg startede her på skolen har jeg altid villet være populær, fordi det så fantastisk ud, det kender man vel godt, ikke? At ville være populær. Følelsen af at have magt over de andre, følelsen af respekt.. Og at man altid har en plads i kantinen.\nNu er jeg så bare en af de få der faktisk opnåede det at blive populær, og det er slet ikke så perfekt som det ser ud.


Skæv julestemning i København.\nKilden til dette billede og et par hundrede andre er en rumæner Paul Petroniu Marza, som hver dag lægger et billede på sin hjemmeside under denne Creative Commons License. Flotte og anderledes billeder af byen.\nAnledningen er, at jeg er blevet opmærksom på, hvordan man sætter billeder i bloggen.\nPaul Petroniu Marza's hjemmeside: meta-Troniu\nTema-dag på biblioteksskolen: De nye teknologier.\nTorsdag deltog næsten hele DEB (Det elektroniske Bibliotek) i en temadag om nye teknologier på biblioteksskolen. Særlig to indslag var både underholdende og meget interessante. Bo Weymann (DBC) gav os sit bud på, hvilke teknologier bibliotekerne kommer til at arbejde med i de næste år (Microsoft OG Linux, z39.50 OG Soap/xml, Digital rights management systemer). Bo fortalte også om Downlaan, hvor DBC jo er en vigtig projektpartner.\nMad Thimmer stod for dagens sidste og meget interessante indslag om pervasive computing (allestedsnærværende IT). Særlig de små chips (nej, hverken Pringles eller Kims) så Mads Thimmer store muligheder i.\nOg til sidst skal vi da ikke undlade at nævne, at Piet Seiden i sit oplæg om syndikering sagde sådan noget i stil med: På KKBs nye og meget flotte portal.....\nPep mødereferater, rapporter o.lign. op.\nI forlængelse af Toras indslag fra 26.11 om Lodret.dk kan tilføjes at man ikke kun kan sætte internetadresser ind. Hvis man synes at referater, møderapporter o. lign. er for kedelige, kopierer man simpelt hen teksten over og trykker på en knap. Vupti har man et helt anderledes spændende dokument.\n- posted by Erik Nicolaisen Høy @ 11:41\nOversættelse til unge.\nLodret.dk tilbyder hjælp til os midaldrende - skriv simpelthen en url i Styrelizeren og så har du en tekst, der\n"korrigerer fejl med nutids-r\nindsætter sygt meget rettidige forstærkelser\n- og totalt sygt meget andet, dér"\nHer er et udsnit fra en styrelizet udgave af forsiden af bibliotek.kk.dk:\nPremierer på fucking ny kidzeside. Fælles kidzeside for Københavns Hoods Biblioteker\nSå har psykomeget du chancen for at deltage i et forsøg med en stylet Subaru og 105 e-bøger directly fra forlagene Globe og Libris, dér.\nEn rigtig god vejledning.\nDet kongelige Bibliotek har lavet en forbilledlig søgevejledning til deres elektroniske ressourcer, Elektra, som består af mere end 8.500 databaser, e-tidsskrifter og e-bøger.\nVejledningen har gjort det helt rigtige, nemlig at skære ind til benet, så kun det allermest nødvendige er med. Når man så med stor fryd kaster sig over selve søgningen, bliver man alligevel skuffet....vælger man f.eks. at man vil se ressourcerne om film får man 146 forskellige ressourcer, som man så kan tygge sig igennem. (Noget helt andet er, at man for at få adgang skal hen på en afd. af KB eller være tilmeldt som studerende på bestemte institutter).\nSøgning i flere ressourcer - samtidig, tak!\nVejledning fra KB.\n…kan man godt modtage julekort pr. email, elektronisk postkort. Men pas på: der kan være virus! Sådan advarer Try U i sit nyhedsbrev til abonnenterne. Og advarslen skal hermed været givet videre:\n”Happy99 og Kriz er eksempler på kode som netop er blevet spredt op til jul eller nytår. Happy99 var en vedhæftet exe-fil, som når den blev afviklet, frembragte et festfyrværkeri, mens den i al tavshed, sendte sig selv videre til e-mail adresser som den høstede fra den inficerede maskine.”\n- posted by Erik Nicolaisen Høy @ 10:59\nDownlaan: fire dages statistik.\nDownlaan har været i luften siden torsdag den 20. november kl. 14. I KKB har vi i skrivende stund 401 tilmeldte brugere (vores kvote er 500). Disse 400 brugere har lånt 333 bøger. Tallet skal selvfølgelig tages med forbehold for nyhedens intersse.\nDet "almindelige" ebogs-udlån for alle via eLib udgør nu præcis en måned efter lancering 187 e-bøger, heraf kun 11 til håndholdt enhed. Det sidste er mærkeligt, da ca. halvdelen af udlånet i Randers (og vist også i de svenske biblioteker) er til de små håndholdte.\nNår man ser på helheden, synes jeg godt, man kan konkludere, at lånerinteressen er der!\nKKBs eLib site\nSilkeborg vandt igen! Med de 100% de scorede var de sørme også svære at komme udenom.\nLokalt er der også noget at glæde sig over: kommunens hjemmeside vandt en specialpris for det bedste, mest brugervenlige tilbud med digital signatur, og den integrerede daginstitution Blæksprutten på Amager blev nr. 1 blandt social- og sundhedsinstitutioner.\nBedst på nettet | Silkeborg | Københavns Kommune | Blæksprutten\n- posted by Tora Trier Hansen @ 20:40\nOdder Bibliotek har åbnet for indmeldelse på biblioteket med digital signatur. I Det elektroniske Bibliotek har vi i et stykke tid overvejet det samme for vores lånere for at gøre adgangen til vores forskellige online tilbud endnu lettere tilgængelig:\n- adgang hjemmefra (Ebsco, Grove osv.)\nDet lykkedes nu ikke at blive låner i Odder, men kun fordi jeg ikke kan huske min underskriftskode!\nOdders webmaster oplyser, at der ikke er automatik mellem indmeldelse og lånerregister - øv!\nOdder Bibliotek - vælg 'selvbetjening', vælg 'tilmeld dig som låner'\nBetaling af bøder via nettet.\nNyeste version af dde (som er på gaden) indeholder mulighed for at brugerne betaler mellemværende ved e-betaling. Århus tog funktionen i brug i sidste uge.\nSilkeborg har tilbudt e-betaling i nogle måneder, men det bestod i hvert fald i starten i en del 'håndarbejde', dvs. nogle medarbejdere, der hver morgen opdaterede lånerstatus for alle dem, der havde indbetalt :-(\nMed den nye version af dde er dette automatiseret :-) Og dermed en mulighed også for os.\n”Tales of a librarian” – lyder det som Edgar Allan Poe? Næh, det er titlen på den amerikanske sangerinde Tori Amos’ nye opsamlingsalbum. Hun er vist ikke meget kendt, men HB hus’ vikar, Jacob, anbefaler at bibliotekspersonale stifter bekendtskab med hende, hun har ikke fået den udbredelse hun fortjener. Titlen burde være anledning nok….\nBiblioteksbesøg er faldet med 17% i England. En rapport fra Commission for Architecture and the Built Environment (Cabe) mener, at dette skyldes byrådenes opfattelse af biblioteker som traditionelle bogcentre. Der skal mere til:\n"We need to move on from the perception of libraries as merely depositories for books and look at how new library buildings which adopt the best in design and innovation can revolutionise people's experiences of library services", siger Jon Rouse, direktør i Cabe.\nArtikel i Guardian\nBetter Public Libraries (pdf). Rapport fra Cabe.\nHjælp for rejsende til Japan.\nPå vej til Japan med din mobiltelefon? Så får du sikkert brug for oversættelse af en del lokale smileys, f.eks.:\n(^ ^) smiler\n(>_< )( >_<) indædt rysten på hovedet\nSe flere oversættelser\nBesøg på KKBs Gutenberg-side.\nProject Gutenberg er en af de største samlinger af e-bøger - mest på engelsk - der ikke længere er omfattet af ophavsret. Vi støtter projektet ved at have en kopi af databasen liggende på vores server.\nDette mirrorsite har fungeret siden august 2002. Statistikken viser et forbavsende stort besøg: 35.826 unikke besøgende i perioden august 2002 til oktober 2003 (14 måneder). Visitor sessions i samme periode 80.931.\nDen mest hentede bog via vores mirrorsite er Henry Sweet: "An icelandic primer", London 1886. Dette værk er blevet hentet 291 gange.\nLogfiler for Gutenberg på fiolen\n- posted by Tora Trier Hansen @ 14:42\nHvem kender ikke en 404 - Not Found? Men kender du også en fejl 40?\nDen er meget udbredt og befinder sig 40 cm fra skærmen ... eller med andre ord: supportafdelingernes betegnelse for en brugerfejl.\nDer er mange synonymer for fejl 40. Her er et par eksempler:\nPEBKAC (Problem Exists Between Keyboard And Chair), DBU fejl (Dead Brain User), USER IQ EXCEEDED, KBIB (Kunden blød i bolden)\nTux, den nuttede Linux-pingvin, er så småt ved at indrette sig på den almindelige danskers pc. Et af tegnene på det var fremmødet lørdag på hovedbiblioteket til Linux demo-dag. Omkring 60 af vores brugere fandt frem til medlemmerne fra Skåne Sjælland Linux User Group (SSLUG), der for tredje gang med stor begejstring introducerede til Linux og Open Source. Fremmødet har aldrig tildigere været så stort.\nSkåne Sjælland Linux User Group.\n- posted by Tora Trier Hansen @ 19:08\nE-bogsudlån - de første statistikker.\nDet går faktisk rigtigt godt med udlånet af e-bøger via svenske eLib. I løbet af de 14 dage, hvor vi har været i gang har vi udlånt 93 e-bøger (87 til pc og 6 til håndholdte devices - hvem finder snart på en bedre betegnelse?).\nRune T. Kiddes Søde Sally Sukkertop er lidt uventet blevet lånt fleste gange, nemlig 14. Derefter kommer to svenske it-bøger, Olsson: Trådlösa nätverk - WLAN i praktiken (7 gange) og Ek: Windows XP (6 gange).\nAt it-bøgerne klarer sig så godt, selv på svensk, lover godt for vores e-bogs tiltag nr. 2, Downlaan, som går i luften den 20. november indtil videre udelukkende med it-litteratur.\nSidste nyt: vores side på eLib er netop blevet tilpasset vores nye design, så look and feel er den samme.\n- posted by Tora Trier Hansen @ 12:04\nNy hjemmeside - hvorfor gik det så langsomt?\nHeadnetgroup, som står for serverafvikling af den nye hjemmeside, har givet et par ekstra forklaringer på langsommeligheden, lige da vi gik i luften. Nogen udefra har åbenbart bevidst forsøgt at sabotere os ved at køre et valideringscheck, som loopede på forsiden og en af undersiderne!\nEn anden (og denne gang intern) årsag var overbelastning på cachen p.gr.a. 404-siden ("vi beklager, det indhold du forsøgte at få fat i eksisterer ikke, eller kan ikke vises"). Et (eller flere) biblioteker havde ikke fået rettet startsiden på bibliotekets egne pc'er til internet og katalogsøgning til stormp.kk.dk.\n- posted by Tora Trier Hansen @ 09:33\nKåring af årets bedste på nettet.\nDen 12. november finder den officielle prisoverrækkelse sted på Holmen. Silkeborg må - som sædvanlig fristes man til at sige - være selvskrevet som vinder i kategorien 'kulturinstitutioner'.\nUdover prisoverrækkelse kan man deltage i en paneldiskussion og flere miniseminarer.\nBedst på nettet - kåring og netværk 2003.\n...burde vel være et begreb fra forrige århundrede?\nDet synes de ikke i Florida's State Library, der netop har lukket for fri adgang til bibliotekets 350.000 materialer. Angiveligt for at forøge udlånet (?):\n"Our professional staff are trained librarians on how to search, and do searches with people. The interaction, I believe, will increase circulation", udtaler dierktør Judith Ring.\nTallahassee Democrat: Browsing barred at the State Library\nSøndag Aften: fra bibliotek.nu til bibliotek.da.\nKulturministeren foreslår som bekendt i handlingsplanen "liv i musikken" en karenstid på musikudlån. Bibliotekerne og biblioteksorganisationerne har protesteret og nu tilslutter Tom Ahlberg sig i november-udgaven af Søndag Aften:\n"Aktualitet har i generationer været et grundkrav til danske folkebiblioteker. Kulturministeren forsøger at tage første museale spadestik til et kommende bibliotek.da".\nTom Ahlberg i Søndag Aften.\nBegrænsninger i antallet af bestillinger og reserveringer.\nI betragtning af det stigende antal af uafhentede bestillinger har ÅKB foreslået en begrænsning i antallet af bestillinger.\nBiblioteksstyrelsen svarede i sommer, at loven ikke giver mulighed for at indføre begrænsninger. Kommunernes Landsforening sendte derefter et brev til kulturministeriet, der nu svarer, at man giver styrelsen ret i fortolkningen af loven, men ....\n"Det er dog også Kulturministeriets holdning, at den almindelige praksis på området må tillægges betydning. Det er derfor vores opfattelse, at det er være muligt lokalt under hensyntagen til ressourcerne i de enkelte biblioteker at fastsætte grænser for bestillinger/hjemlån af materialer i reglementet".\nDer vil derfor ved næste ændring af bekendtgørelsen blive indføjet en passus, der gør det muligt lokalt at fastsætte grænser.\nKulturministeriets svar (pdf).\n- posted by Tora Trier Hansen @ 17:44\nKKB i Bornholms Tidende.\nUddrag fra Aviserne skriver", Danmarks Biblioteksforenings on-line udklipsservice:\n"Mængden af uafhentede bøger er steget voldsomt efter det er blevet muligt at bestille over internettet. I Københavns Kommune er tallet steget fra 16% til 30% på et år. Afdelingsleder Anne Poulsen, Københavns Kommune mener ikke, at det vil hjælpe at lægge loft over antallet af udlån, da kun få bestiller mere end fem titler. Bibliotekarerne efterlyser i øvrigt et system, hvor låneren selv kan slette bestillinger, som ikke længere er aktuelle for låneren".\nDBF: Aviserne skriver.\n- posted by Tora Trier Hansen @ 14:36


Vi gør, hvad vi kan for at passe på miljøet, for vi har alle et ansvar i at passe på vores planet. Vi har som virksomhed fokus på gode, solide produkter med lang levetid, og vi er påpasselige med at genbruge de ressourcer, som vi kan. Vi har selvfølgelig pap og papir genbrugs container, og som noget nyt har vi i 2018 fået lagt solpaneler på vores fabriksbygning, så vi på den måde reducerer vores forbrug af konventionel strøm lavet på blandt andet kulkraft. Vores solpaneler dækker stort set hele vores strømforbrug i perioder med meget sol. Dette svarer til en produktion på 25 kWh, når solen står højest - eller med andre ord ligeså meget strøm som 5 normale husstande forbruger.\nHos Reklameland er vi forsigtige med at kalde nogle produkter mere grønne end andre, da det bestemt ikke er et nemt regnestykke. Råvarer har det nemlig med at rejse kloden rundt mange gange, før de ender som de produkter, du ender med at købe. Vi gør, hvad vi kan, for at de varer, du køber, har en så kort rejse som muligt.\nDet samme er gældende mellem et godt gammeldags badge og et af vores øko badges. Økobadges er af pap og holder ikke til regn eller længere brug, derfor kommer det gammeldags badge hurtigt til at overhale det økovenlige alternativ med flere længder. Vi har også nøglesnore i bambus, muleposer i økologisk bomuld og bambus og flere andre miljø produkter.\nHos Reklameland anbefaler vi altid kvalitet - Den har det nemlig med at vinde i længden og vil i det lange løb sætte mindre klima fodspor.\nProdukt genanvendelse: Vi har som noget nyt udviklet et Badge genanvendelsessystem. Du køber dine badges hos os som normalt, og efter de har udtjent deres formål, så genindsamler I dem og bestiller en gratis retur fragt seddel hos os. Den får I per email, printer og sætter den på kassen med jeres badges. Når vi modtager dem, så bliver de enten skilt ad og smeltet om, eller de bliver givet ud til Børnehaver, som sætter klistermærker på eller tegner over dem med f.eks. Posca tusser eller maling. Det samme kan vi lave med flere andre produkter.


Det nye udstillingshus ved Danmarks Borgcenter i Vordingborg giver et spændende indblik i Danmarks dramatiske middelalderhistorie\nDe fleste har hørt om Gåsetårnet i Vordingborg. Men hvor mange er klar over, at tårnet er den sidste, intakte rest af det, der for 700 år siden var en af Danmarks største og mest imponerende borge, der samtidig udgjorde en hovedhjørnesten i kongeriget Danmarks forsvar.\nMuseerne i Vordingborg, Vordingborg Borgfond og Vordingborg Kommune besluttede for år tilbage, at der skulle rettes op på denne generelle mangel i danskernes historiske paratviden. Et storstilet projekt blev sat i søen med det formål, at etablere et udstillingshus ved Gåsetårnet, samt fremhæve det, der engang udgjorde Vordingborg Slot. Med støtte fra en række fonde, blandt andet A.P. Møllers Fond, Arbejdsmarkedets Feriefond og Nordea Danmarks Fonden, var det i 2012 muligt at sætte det ambitiøse projekt i gang. Opgaven blev løst i storentreprise, med Lundgaard & Tranberg Arkitektfirma som totalrådgiver.\nMålet har været at skabe et hus, der set udefra ikke flytter fokus fra det væsentlige på området, Gåsetårnet og borgruinerne. Et hus, der nok repræsenterer nutiden, men som falder naturligt ind i området. Samt nok så væsentligt ikke generer eller skygger for den nærmeste nabo, Historisk Botanisk Have.\nSet udefra er opgaven lykkedes ganske flot. Det nye hus er placeret i forlængelse af det eksisterende hus. En næsten trekantet bygning beklædt med cortenstål, der giver huset et både solidt og rustikt præg og samtidig på sin egen måde nærmest dæmper husets tilstedeværelse på borgområdet. Men det er ikke set udefra huset overrasker.\nHovedindgangen er fortsat i den eksisterende bygning, der i dag er indrettet med museumsbutik, cafe og toiletfaciliteter. Samt adgang til det nye udstillingshus. Indvendig når man lige at konstatere, at huset er støbt i beton. Men så fører en trappe ned til en underjordisk etage, og pludselig står man i vel nok et at de mest særprægede og fascinerende udstillingsrum, noget dansk museum kan byde på.\nGlem alt om vrisne kustoder og støvede montrer. Under jorden gemmer sig et spændende udstillingsrum med et grundareal på 250 kvm. Montrerne er her, javist, men med interaktive virkemidler er de blot en del af en uventet spændende oplevelse. Besøgende forsynes med en iPad og ved hjælp af ganske simple koder bliver porten til en spændende og dramatisk historie åbnet på vid gab.\nEn historie fra dengang kongen hed Valdemar Atterdag, hvor en ridder bar ringbrynje og harnisk, og hvor en diskussion blev afklaret ved, hvem der havde det skarpeste sværd og det hårdeste slag.\nEntreprenørernes fælles indsats\nDet imponerende hus udmærker sig ved sit enkle og dog utroligt robuste udtryk. Byggefirmaet Brdr. Pedersen A/S fra Nørre Alslev har forestået opførelsen af råhuset, hvor det er de solide betonkonstruktioner, der især falder i øjnene. Et materiale, der givetvis kan matche de brændte sten, det gamle Vordingborg Slot var opført af. En ny teknik, der gjorde sit indtog i Danmark i 1200 og 1300-tallet, og som dengang revolutionerede byggeriet.


Nyhed: Deltagerfortælling: Med DUF i Ukraine - Dansk Ungdoms Fællesråd\nDeltagerfortælling: Med DUF i Ukraine\nPeter Alkjærsig har netop været med DUF i Ukraine. Han er deltager på DUFs exploreforløb og fortæller her om sit møde med Ukraine og ukrainske unge frivillige.\nDUF har tidligere holdt Explore forløb i Marokko og Moldova, og denne gang er det blevet Ukraines tur. Konceptet er baseret på 3 kursusdage i Danmark, hvor man bliver grundigt indført i den foreningskontekst, man vil møde i fokuslandet, og herefter en 5 dages tur til landet, hvor man får mulighed for at mødes og diskutere foreningsliv med organisationer, der minder om ens egen – eller er helt forskellige fra, hvad man er vant til. Turen til landet er formelt set det, man vil kalde en partneridentifikation, hvor man har mulighed for at afgrænse mulighederne for et potentielt partnerskab i landet og danne et fundament at arbejde videre med i sin egen organisation. Denne gang deltog: FDF, Dansk Folkepartis Ungdom, Røde Kors Ungdom, Venstres Ungdom, Sexualisterne og Radikal Ungdom.\nErfaringsudveksling og internationalt engagement\nJesper Jais Nørgaard, der er ansat ved DUF, siger om motivationen bag det: - DUF tilbyder Explore-forløbet for at gøre det lettere for DUFs medlemsorganisationer at kickstarte deres internationale engagement. Da det igennem længere tid været et ønske for flere af DUFs medlemsorganisationer at kunne etablere internationale projekter i Østeuropa gik dette års exploreforløb til Ukraine. På Explore får deltagerne undervisning i principperne bag DUFs internationale arbejde, viden om den kontekst de skal arbejde i, kontakt til Ukrainske ungdomsorganisationer og erfaringsudveksling med andre af DUFs medlemsorganisationer. FDF deltog i forløbet med henblik på at få dybere indsigt i foreningslivet i Ukraine, da vi i forvejen har et nært slægtskab til den ukrainske børne- og ungdomsorganisation Compass Club, som blandt andet har deltaget på landslejren siden 1996. Vi besøgte også 5 andre organisationer, som vi ikke kendte forinden. Der blev fortalt mange historie, udvekslet metoder og diskuteret forskelle og ligheder imellem organisationer samt den kontekst, vi befinder os i.\nMødet med Ukraine og Compass Club\nDet er ingen tvivl om, at foreningslivet i Ukraine er mødt af flere barrierer end i Danmark. Udover at foreningsdeltagelse ikke er så forankret i kulturen, så præger en ringere økonomi, et højt niveau af korruption, samt bureaukratiske politiske processer også det frivillige arbejde i landet. Når det så er sagt, så ser man i disse år et kæmpe ryk i den offentlige holdning til foreningsarbejdet. Krigen i øst og Maidan-revolutionen i 2014, hvor over 100 mennesker blev skudt og mere end 1.000 mennesker såret under en 2 måneder lang offentlig protest midt i hovedstaden, Kiev, har på mange måder samlet befolkningen og skabt et offentligt behov for frivillighed og samhørighed. Hvilket nu skabes og organiseres gennem foreninger i alle afskygninger.\nMidt i alt dette møder vi Compass Club. Vi er inviteret til middag hjemme hos grundlæggeren af organisationen, Taras. Taras var på landslejr i 1991 og fik en god idé – nemlig, at børn skulle ud i naturen og opleve og lære igennem dette. Da Sovjetunionen blev opløst i august samme år, oprettede han Compass Club, hvis primære aktivitet er en sommerlejr for børn fra hele landet, arrangeret af frivillige unge ledere, der over året deltager på flere weekend-lederkurser. Ved middagen deltager også Compass Clubs nuværende leder Kataryna, samt tre unge ledere fra organisationen. Vi har ikke snakket længe om vores to organisationer, før man får øje på de mange ligheder imellem os. Vi tager børn med ud i naturen, vi uddanner unge til at tage vare på andre og samfundet, og ledere i begge organisationer brænder utrolig meget for at skabe gode oplevelser for børn og unge i fællesskab.\nDer er også forskelle. Compass Club har 60 frivillige ledere, og der deltager omkring 60 børn på deres årlige sommerlejre. Vi har 25.000 medlemmer hvilket selvfølgelig påvirker både strukturen, arbejdsmetoden og beslutningsprocesser. Snakken går også om et eventuelt samarbejde. Det er her op til de 3 unge ukrainske ledere at komme med ideer til, hvordan sådan et samarbejde kunne udspille sig, og hvad vi kunne arbejde sammen om. Vi har en masse nye ideer med hjem, som flere FDFere skal inddrages i og føre videre. Et partnerskab er baseret på gensidighed. og der er ingen tvivl om, at vi sammen med Compass Club både kan få mulighed for, at lære fra os, men også lære nyt om, hvordan man også kan arbejde med børn og unge.\nEt af formålene med turen var også at undersøge den kontekst, man er frivillig i, i landet. Derfor tog vi også på besøg i byen Kharkiv. Vi søger væk fra Kiev for ikke at basere vores forståelse for et helt land, ud fra, hvordan man agerer i hovedstaden. Kharkiv ligger langt øst på ud mod Rusland – dog befinder vi os langt nord for konflikten.\nI Kharkiv mødes vi med organisationen MYR, som betyder fred på ukrainsk. MYR er drevet af få frivillige ildsjæle med ambitionen om at danne unge gennem sundhed, samtale og fællesskab. Der er ikke mange penge at rutte med, og opbakningen blandt befolkningen er lav. Den offentlige mening er, at man da ikke kan få noget gratis, og at der må være noget lusk med, når nogen gør noget uden at tage betaling for det.\nKvinden i spidsen for organisationen og de frivillige piger, vi mødes med, forklarer livligt om deres organisation og deres oplevelser som frivillige i regionen. Der er ingen tvivl om, at de er stolte over det, de laver. Organisationen holder til i en kæmpestor gammel bygning midt i byen. Bygningen er i forfald, og der er ikke nogen, der ved, hvem der ejer den – man ved dog, at tre forskellige mennesker opkræver husleje for de få brugbare lokaler. Et eksempel på korruption som barriere for foreningslivet. Huslejen betaler organisationens frivillige formand af egen lomme. Alle organisationens indtægter går til te, kaffe og småkager til de ugentlige møder, mere rækker det ikke til. Faktisk står det sådan til, at det er en reel overvejelse om man skal tænde lyset i sine lokaler, da det koster penge og dem er der ingen af.\nDet er en vild oplevelse at møde den slags ildsjæle, der ikke lader sig slå ud og både får afholdt ugentlige aktiviteter for børn og tør drømme stort i en kontekst, der kun opstiller barrierer for ens arbejde.\nVi kommer hjem fra Ukraine med rygsækken pakket med inspiration og ideer – og refleksioner over hvor privilegerede, vi er herhjemme i vores foreningsarbejde, og hvordan man kan være ambitiøs på hele sit samfunds vegne i sit eget frivillige arbejde. Det kan vi lære noget af i FDF, og her bliver det interessant at samarbejde. Forløbet stopper ikke her. Vi skal arbejde videre mod et ukrainsk partnerskab, sådan at flere i FDF får mulighed for at lære af ukrainsk frivillighed. Det skal ikke være et nyt stort internationalt projekt, men over efteråret/vinteren vil der blive udviklet et koncept og nedsat en arbejdsgruppe, der skal definere, hvordan et sådan samarbejde kan se ud.\nExplore er en unik mulighed for medlemsorganisationer i DUF-paraplyen, der gerne vil i gang med at lave internationale partnerskaber og projekter…


Æg er lig med sundhed, mener flere og flere danskere\n/ For medlemmer / L&F Landbrug & Politik / 2017 / P-nyhedsbrev uge 10, 09-03-2017 / Æg er lig med sundhed, mener flere og flere danskere\nAntallet af danskere, der forbinder æg med sundhed, er steget med 18 procent siden 2011. Det viser en ny undersøgelse fra Landbrug & Fødevarer.\nOpfattelsen af, at æg er sunde, har været stærkt stigende hos forbrugerne de seneste fem år. I 2011 forbandt 46 procent æg med sundhed, og i 2016 var det steget til 64 procent. Det viser en ny analyse, som analysebureauet Norstat har lavet for Landbrug & Fødevarer.\nAnina Kjær, der er seniorkonsulent i Landbrug & Fødevarer og projektleder i Danske Æg, er glad for udviklingen og siger:\n- Tidligere har flere forbrugere forbundet æg med for eksempel forhøjet kolesteroltal, men den bekymring er trådt i baggrunden til fordel for andre ernæringsmæssige fordele ved æg.\nDer har tidligere været en række myter og bekymringer omkring æg. Én af de mere sejlivede myter er, at æg forhøjer kolesterol. Den bekymring og myte bliver fortsat mindre og mindre. For fem år siden forbandt 63 procent af de adspurgte æg med forhøjet kolesterol. Det tal er nu 23 procent og altså knap en fjerdedel.\nDer er gået sport i æg\nForbrugere, der synes, at æg er sunde, forbinder den hvid-gule spise med mæthed, vitaminer og som værende gavnligt for kroppens ydeevne. Ifølge undersøgelsen er forbrugerne især vilde med æg på grund af proteinindholdet. Hele 70 procent svarede, at æg hjælper dem med at få proteiner nok.\n- Æg nyder godt af den aktuelle sundhedsbølge, hvor der er fokus på, at kost og motion skal hænge sammen. Flere kobler dét at spise æg sammen med at få mad med proteiner og en god mæthedsfornemmelse, siger Anina Kjær.\nUndersøgelsen viser også, at det især er kvinder og yngre forbrugere under 30 år, der mener, at æg er godt at spise enten før eller efter sport.\nNy kontingentmodel for Primærsiden\nFå flere læserbreve i de lokale medier\nDeltag i EU's høring om fremtidens landbrugspolitik\nRullegræsproducenter får igen den såkaldte græsundtagelse\nKommenterede slides om grundvand\nÆldre skal lære børn at lave sund mad\nDette print er foretaget fra http://lf.dk/for-medlemmer/p-nyhedsbrev/2017/10/aeg-er-lig-med-sundhed-mener-flere-og-flere-danskere d. 18/7-2018 klokken 6:42.