forskning social 3 / 2011 oktober Nyt fra SFI - PDF\nforskning social 3 / 2011 oktober Nyt fra SFI\nDownload "forskning social 3 / 2011 oktober Nyt fra SFI"\n1 Nyt fra SFI social 3 / 2011 oktober forskning\n2 2 Social forskning 3 / 2011 indhold Kronikken Guuuud, er du murer?! Ny undersøgelse om kvinder og lavtløn Kan skilsmisseforældre tvinges til at samarbejde? Forskning tæt på praksis det kan godt lade sig gøre! CSSR ny indgang til data om danskerne Snyderi og fejl i de sociale kasser Attraktive arbejdspladser får ældre til at blive i jobbet Den danske Jens er en god knægt m/k En PISA i voksenudgave Få ny viden og mød fagfæller! side 5 side 12 social 3 / 2011 oktober forskning Herluf Trolles Gade 11 DK-1052 København K Telefon Fax Social Forskning udgives af SFI Det Nationale Forskningscenter for Velfærd for at orientere om resultaterne af centerets arbejde. Redakton: Ulla Haahr (ansvarshavende) Carsten Wulff Mads Andersen Høg Trine Jørgensen Abonnement: Social Forskning er gratis og udkommer med fire ordinære numre om året. Abonnement på de ordinære numre kan tegnes ved henvendelse til centret eller på Bladet kan frit kopieres. Elektronisk abonnement kan tegnes på Grafisk design: Hedda Bank mdd Fotos: Jorn Tomter Zefa/POLFOTO (forside, side 3), Ole Bo Jensen (side 4, 8, 11, 16), Anders Brohus/POLFOTO (side 5), Hedda Bank (side 10), Hærens Operative Komando (side 12), Michael Mottlau/ POLFOTO (side 14) Oplag: ISSN-nr Tryk: Rosendahls Schultzgrafisk\n3 Social forskning 3 / guuuud, er du murer?! Der er ikke mange kvinder på de danske byggepladser. Tonen er hård og maskulin, og mange tror ikke, at kvinder kan klare det fysiske arbejde. Men hvorfor vælger nogle få kvinder alligevel at blive fx tømrer, murer eller isolatør? SFI s forskere har interviewet 30 kvinder med byggefaglig baggrund. Liversage, A. & Knudsen, L.L.: Kvinder i byggefag. En interviewundersøgelse. SFI 11:27, ISBN , kr. 130 Af Mads Andersen Høg Mænd og kvinder på byggeuddannelser i 2009 Fag KvINDER mænd Murer Tømrer Snedker En mester der siger: Vi tager satan eme ikke kællinger ind! Kolleger der råber: Nej, god røv i dag! Og overraskede bekendte der udbryder: Guuuud, er du murer?!. Man skal have hår på brystet og kunne svare igen, hvis man er kvinde og vil være fx tømrer, murer eller struktør. SFI-rapporten Kvinder i mandsdominerede byggefag bygger på interview med 30 kvinder, der enten er i gang med eller har afsluttet en byggefaglig håndværkeruddannelse. I rapporten beskriver kvinderne både de gode og de mindre gode sider ved at have ekstra østrogen på en arbejdsplads fuld af testosteron. kvinder. Frafaldet på uddannelserne er da også langt større blandt kvinder, end det er blandt mænd. Eksempelvis dropper 6 procent af de mandlige elever ud af mureruddannelsen; for kvinder er tallet 30 procent. Blandt snedkere og tømrere er kvindernes frafald hhv. næsten dobbelt og tre gange så stort som mændenes. I betragtning af at der i forvejen er meget få kvinder på uddannelserne, finder SFI s forskere det højere frafald for kvinder særlig problematisk. De kvinder, der vælger en uddannelse inden for byggefagene, er som regel meget motiverede, men alligevel er frafaldet altså højt. Kvinde, men ikke tøset Hvis kvinderne så klarer sig gennem uddannelsen, skal der også kæmpes ekstra hårdt på arbejdspladsen. Man skal bevise over for kollegerne, at man kan klare arbejdet og tåle tonen. Det er hårdt hele tiden både at skulle repræsentere sit køn og samtidig vise, at man ikke er tøset. Mureren Tina fortæller i rapporten: Alt det arbejde, jeg laver, det laver jeg jo så altid 10 procent bedre end alle drengene. For jeg vil ikke have, at der er nogen, der skal sige, at det er også fordi, hun er kvinde, hun ikke kan finde ud af det. Den til tider rå tone på byggepladserne må kvinderne bare indrette sig efter. Kvindernes oplevelse af den megen snak om pik og patter spænder fra det sjove over det acceptable men anstrengende til direkte ubehageligheder. Men ingen af kvinderne i undersøgelsen ser andre muligheder end at indrette sig på det som tækkeren Line siger: Man må hyle med de ulve, man er iblandt. For det kan ikke nytte noget, at man kommer ud og tror, at man er en lille prinsesse, når man er ude på en byggeplads, for så skal de nok jorde dig. Altså, hvis du viser, at du er en af dem, en af drengene, så er der ingen problemer. På den anden side kan en kvinde på arbejdspladsen medvirke til at forbedre arbejdsmiljøet. Når nogle kvinder ikke kan løfte så meget som mændene, kan det blive generelt mere acceptabelt at bruge fx en lift til tunge løft. En god arbejdsplads Arbejdsmiljøet er i det hele taget meget vigtigt for kvinderne. Og når de først er blevet en af gutterne på en god arbejdsplads, så skal der meget til ofte mere end blot højere løn for at de flytter. Struktøren Anne fortæller i rapporten om, hvordan en kollega forsvarede hende, da mester overvejede at fyre hende. Han sagde direkte: Jeg gider ikke at arbejde med andre end hende. For hun kan arbejde, og hun kan læse en tegning. Altså, vi kører bare derudaf. Afvist på lærepladser En af grundene til, at der er så få kvinder i byggefagene, kan være, at de første skridt mod svendebrevet kan være ekstra svære, hvis man er pige. Flere kvinder i undersøgelsen fortæller, at de er blevet afvist på lærepladser alene på grund af deres køn. Forklaringen på afvisningerne spænder fra vi skal satan eme ikke have kællinger ind til vi har ikke noget ekstra toilet. Problemer med at finde læreplads betyder, at mange kvinder dropper ud af uddannelserne, konstaterer SFI s forskere. Rapporten beskriver dog også forløb, hvor kvinder let har fået en læreplads, men det generelle billede er, at kvinderne skal over en ekstra barriere, alene fordi de er Anne blev ikke fyret Mange af kvinderne fortæller, at det at arbejde i mandeverdenen bliver naturligt for dem. Derfor har de til tider svært ved at forstå de imponerede reaktioner, de indimellem møder fra omverdenen. I rapporten fortæller mureren Marie: Jeg synes, det er mærkeligt, at folk synes, at det er så fantastisk det der: Guuuud, er du murer?!. Jeg synes da, det er vildere, at folk kan være jordemødre eller sådan noget. Det er da tusind gange sejere at være jordemor, der skal da virkeligt noget mand til. Undersøgelsen er finansieret af fagforbundet 3F.\n4 4 Social forskning 3 / 2011 Ny undersøgelse om kvinder og lavtløn Jo flere kvinder, der er i et fag i forhold til mænd, desto lavere er lønnen for både mænd og kvinder i faget. Det viser en ny rapport fra SFI, der bygger videre på Lønkommissionens arbejde. For godt et år siden kom Lønkommissionen med sin redegørelse, der blandt andet slog fast, at lønforskellene især findes mellem mandefag og kvindefag at mænd og kvinder arbejder i forskellige sektorer og brancher. Det der også kaldes det kønsopdelte arbejdsmarked. Kommissionen blev nedsat i 2008 af regeringen oven på en heftig debat om ligeløn og strejker i forbindelse med overenskomstforhandlingerne. Nu tager en ny rapport fat dér, hvor Lønkommissionen slap. Undersøgelsen, som SFI har lavet for BUPL, viser, at der er en klar og tydelig sammenhæng mellem gennemsnitsløn og andelen af kvinder i et fag. Jo flere kvinder, der er i et fag, desto lavere er lønnen. Lisbeth Pedersen, afdelingsleder på SFI, har beskæftiget sig med lønforskelle mellem kønnene i mange år og sad i kommissionen som ekspert. Hun ser rapporten som en klar forlængelse af kommissionens arbejde. I Lønkommissionens rapport viste vi, at lønforskellen mellem mænd og kvinder især skyldes det kønsopdelte arbejdsmarked. Her graver vi et spadestik dybere og viser, at der også inden for de forskellige hovedgrupper af arbejdsfunktioner er en klar negativ sammenhæng mellem lønnens størrelse og hvor mange kvinder, der arbejder i området. Af Ulla Haahr Ingen enkel forklaring Selvom rapporten altså bidrager med mere ny viden om løn og køn, er der stadig ét stort ubesvaret spørgsmål? Hvorfor betyder mange kvinder i et fag lavere løn? Og det findes der endnu ikke et klart svar på, tværtimod er der flere forskellige forklaringer, der alle spiller ind, siger Lisbeth Pedersen og kommer med et par eksempler: Traditionelt er kvinder fx blevet lavt lønnet i overenskomster og tjenestemandssystemer, fordi manden var forsørgeren. Det er en ulighed, der er svær at udjævne, for det vil betyde, at kvinderne så skal tildeles højere lønstigninger end mænd. Det er svært at blive enige om også på lønmodtagersiden. En anden forklaring er, at kvinder har mere fravær end mænd i nogle overenskomster er denne fraværsbetaling en del af aflønningen. Albæk, K. & Thomsen, L.B.: Er kvindefag lavtlønsfag? En analyse af sammenhængen mellem løn og andelen af kvinder i enkelte arbejdsfunktioner. SFI 11:19, ISBN , kr. 90 Hold øje med udviklingen Ifølge Lisbeth Pedersen er der et klart behov for at vide mere om, hvorfor kvindefag er lavtlønsfag i hvert fald, hvis man ønsker at gøre noget ved lønforskellen mellem de to køn. Derfor er det nødvendigt at overvåge udviklingen i løngabet mellem kvinder og mænd. Men vi skal også holde øje med, hvad kvinder og mænd økonomisk får ud af at uddanne sig altså sammenhængen mellem uddannelse og løn. Det er vigtigt, at det kan betale sig at uddanne sig til de områder, hvor vi på sigt kommer til at mangle arbejdskraft, siger hun. traditionelt er kvinder fx blevet lavt lønnet i overenskomster og tjenestemandssystemer, fordi manden var forsørgeren. Det er en ulighed, der er svær at udjævne, for det vil betyde, at kvinderne så skal tildeles højere lønstigninger end mænd. Lisbeth Pedersen, SFI\n5 Social forskning 3 / Kan skilsmisseforældre tvinges til at samarbejde? Mange forældre, der har fået dom til fælles forældremyndighed, kan ikke finde ud af at samarbejde. Det viser den første evaluering af forældreansvarsloven, som SFI har lavet for Familiestyrelsen. Rapporten er en væsentlig del af lovens evaluering, som politikerne går i gang med til efteråret. bedste, hvis begge forældre har del i forældremyndigheden, siger seniorforsker Mai Heide Ottosen, der står bag evalueringen. Et emne der vækker diskussion Det er Familiestyrelsen, der har bestilt rapporten hos SFI. Da Folketinget vedtog loven, blev det samtidig besluttet, at loven skulle evalueres efter 3 år ikke mindst for at se hvordan de nye muligheder for fx dom til fælles forældremyndighed bliver brugt. Derfor skal styrelsen til efteråret aflevere en samlet evalueringsrapport om forældreansvarsloven til Folketinget. Andelen af sager, der afgøres med eneforældremyndighed, er netop et af de centrale evalueringsemner, som politikerne skal drøfte, når loven skal evalueres, siger Malene Vestergaard, der er kontorchef i Familiestyrelsen. Hun mener, det er vigtigt at få belyst, hvordan domstolene har administreret de tungtvejende grunde, der skal til for ikke at dømme til fælles forældremyndighed. Kriteriet med de tungtvejende grunde var i sin tid genstand for mange politiske drøftelser, for på det punkt ønskede man fra politisk side at gå længere end det forslag, udvalget om forældremyndighed var kommet med. Ottosen, M.H. & Stage, S.: Dom til fælles forældremyndighed. En evaluering af forældreansvarsloven. SFI 11:26, ISBN , kr. 250 Af Ulla Haahr Det var en omdiskuteret lovændring, der trådte i kraft i 2007: Forældreansvarsloven, der som et af de mest nyskabende elementer gjorde det muligt for domstolene at dømme forældrepar til fælles forældremyndighed mod den ene forældres vilje. Fælles forældremyndighed er med loven blevet normen. Men undersøgelsen konkluderer, at omkring halvdelen af de sager om forældremyndighed, der når til domstolene, ender med en dom til fælles forældremyndighed. Det vil sige, at der er mange af sagerne, hvor der er så store og tunge problemer, at dommerne mener, det rigtige er at give den ene forældremyndigheden. Der skal nemlig tungtvejende grunde til at dømme til eneforældremyndighed. Det siger noget om, at mange sager er så komplekse, at det efter dommerens skøn ikke vil være til barnets Svært at samarbejde Med forældreansvarsloven blev det tydeliggjort, at samarbejde er normen. Hvordan er det så gået i de sager, hvor domstolene har afgjort, at forældrene skal have fælles forældremyndighed? Rapporten viser, at forældre med fælles forældremyndighed gennemgående har et bedre samarbejdsklima end forældre med eneforældremyndighed. Men det viser sig også, at der er mange, der har svært ved at samarbejde, nemlig halvdelen. De har fx svært ved at tale sammen om, hvordan deres barn har det. Og de har svært ved at blive enige om væsentlige beslutninger som valg af skole eller medicinsk behandling af barnet. Omkring hver anden af de forældrepar, der har svært ved at samarbejde, taler slet ikke sammen. Undersøgelsen problematiserer, om det niveau for samarbejde er tilfredsstillende, når en stor del af forældrene har svært ved at kommunikere eller samarbejde. Det er også et af de interessante resultater, som til efteråret skal drøftes af politikerne, siger Malene Vestergaard.\n6 6 Social forskning 3 / 2011 Forskning tæt på praksis det kan godt lade sig gøre! Kronikken Af forsker Cecilie K. Moesby-Jensen og forsker Helle Schjellerup Nielsen, Institut for Socialt Arbejde, Professionshøjskolen Metropol Cecilie K. Moesby-Jensen Helle Schjellerup Nielsen Vi har med stor interesse læst kronikken Forskning tæt på praksis et forhindringsløb? af Winnie Kjærsdam, Karen Kildedal og Lars Uggerhøj i Social Forskning nr. 1, Mange af de pointer de fremfører, anser vi som relevante og væsentlige for forskning tæt på den socialfaglige praksis. Men som modvægt til deres betragtninger om forhindringer og vanskelige vilkår vil vi berette om vore positive erfaringer med et igangværende 5-årigt praksisnært forskningsprojekt. Forskning på professionshøjskoler forskning tæt på praksis Med midler fra globaliseringspuljen oprettede Professionshøjskolen Metropol for halvandet½år siden en ny forskningsenhed Børneinstituttet hvor der forskes i socialt arbejde med udsatte børn og unge. For at bringe forskningen tættere på professionerne for dermed at skabe et videns- og uddannelsesløft, ansatte man to forskere på Børneinstituttet (undertegnede). I vores forskningsprojekt har vi indgået partnerskabsaftaler med Frederiksberg og Københavns kommuner. Aftalerne inddrager bl.a. kommunerne i forhold til undersøgelsestematikker og dialog om forskningsprocessen og resultaterne. Kommunerne bidrager desuden med et mindre beløb. Winnie Kjærsdam og hendes medforfattere problematiserer i deres kronik, at der mangler finansiering til praksisnære forskningsprojekter. Men måske kan netop tilknytningen til en professionshøjskole give adgang til forskningsmidler for denne type forskning. Som forskere ansat på en professionshøjskole er det præcis vores opgave at forbinde forskning med uddannelse og praksis, så ny viden bringes i spil i såvel praksis som på uddannelsen. Professionelles praksis i socialt arbejde med børn og unge Vores forskningsprojekt har til formål at undersøge, hvordan socialrådgivere håndterer deres praksis, hvilke vilkår, der påvirker denne praksis, samt belyse borgernes oplevelser af mødet med socialarbejderne. Mens fokus i den ene kommune er på 17 børnesagsbehandlere i familieafdelingen på forvaltningen, fokuserer vi i den anden kommune på forvaltningens undersøgelsesgruppe, som består af 6 sagsbehandlere samt frontpersonale, der blandt andet omfatter skolesocialrådgivere. I denne kommune er der fokus på tidlig indsats, men ligeledes på det interne samarbejde (fx i forhold til videndeling), det eksterne samarbejde (primært i forhold til skolerne), deres børnesyn (fx hvordan er fokus på barnet) og vilkårene for arbejdet (fx\n7 Social forskning 3 / økonomi, organisering af arbejdet og styringsredskaber). De fire sidstnævnte fokusområder er også gældende for den anden kommune. Endvidere gælder det for begge kommuner, at vi interviewer børn og unge, der er i kontakt med forvaltningen, samt deres forældre med henblik på at afdække deres erfaringer og forventninger til mødet med socialrådgiverne. Vi har valgt en praksisnær forskningstilgang, fordi vi finder den velegnet til at komme tæt på og belyse kompleksiteten i socialrådgiveres arbejde. Tilgangen er baseret på deltagerobservation i kommunerne. Det indebærer også arbejde med at få socialrådgivernes erfaringsbaserede viden i spil samt få etableret en dialog om forskningsresultaterne. Vores praksisnære tilgang placerer sig et sted imellem aktionsforskning og en anvendelsesorienteret tilgang. Ligesom aktionsforskere ønsker vi at producere viden, som både inddrager praktikerne og bidrager til øget refleksion og læring. I lighed med den anvendelsesorienterede tilgang stræber vi mod, at den viden vi producerer og stiller til rådighed, skal være anvendelig og genkendelig for de professionelle i praksis. Vores tilgang adskiller sig fra den anvendelsesorienterede ved ikke at være styret af en instrumentel mål-middel-rationalitet, som resulterer i anbefalinger. Derimod har vores forskning rødder i en menings- og betydningsskabende tilgang med fokus på de meningsproducerende processer i organisationer. forhold til særlige tematikker De kan således betragtes som et lærings- og refleksionsrum. Vores formidlingsstrategi indeholder også produktion af notater til kommunerne. Notaterne er korte tekster, der består af: 1) En beskrivelse af de betydningsfulde tematikker vi har identificeret under feltarbejdet. 2) Resumé fra fokusgruppediskussioner. 3) En fremstilling af relevant forskning der knytter sig til de identificerede temaer. Disse notater er ligeledes tænkt som et udviklingsredskab for kommunerne. Ansvaret for at implementere konkrete forandringer ligger dog ikke hos os som forskere men hos kommunerne. Årsagen hertil er, at vores ressourcer er bundet til forskning og ikke udviklingsarbejde. Således adskiller vores praksinære tilgang sig markant fra aktionsforskningen, fordi vi ikke agerer som eksplicitte forandringsagenter. Vi mener, at vores praksisnære forskningsprojekt i højere grad end et traditionelt forskningsprojekt har potentiale til at sætte en viden i spil, der er omsættelig og anvendelig netop på grund af den nære tilknytning til praksisfeltet. Denne nærhed bidrager til løbende refleksion hos sagsbehandlerne, som blandt andet aktiveres af, at vi kontinuerligt spørger ind til deres praksis fx i forbindelse med deltagerobservationen, individuelle interview, fokusgruppediskussioner og seminarer. Om Børneinstituttet Det er Børneinstituttets formål at skabe et forskningsmiljø på Professionshøjskolen Metropol omkring socialt arbejde med udsatte børn og unge. Hensigten er at få tilknyttet flere forskere med projekter, der ligeledes indgår partnerskaber med kommuner samt ph.d.-stipendiater. Læs mere om projektet på Dialog- og formidlingsstrategi Vi benytter os af andre formidlingsformer end de klassiske forskningsrapporter, da vi finder det væsentligt, at viden gøres mere tilgængelig og anvendelig for såvel studerende, undervisere og socialrådgivere som for forskningsverdenen. Sammen med underviserne på socialrådgiveruddannelsen har vi diskuteret, hvilken viden de savner på feltet, og hvad de ser som virksomme dialog- og formidlingsstrategier. Denne dialogiske proces er kontinuerlig og vil pågå i hele forskningsforløbet især med undervisere der er tilknyttet børn og ungeområdet. Inddragelse af socialrådgiverne ude i kommunerne rækker udover rollen som informanter. Således indledte vi feltarbejdet i kommunerne med at afholde personaledage for at få medarbejdernes bud på relevante undersøgelsestematikker af deres egen praksis. Denne fremgangsmåde har medvirket til, at der fra projektets begyndelse er skabt en interesse og et ejerskab hos de implicerede kommuner. Endvidere går vi i dialog med medarbejderne ved at facilitere fokusgruppediskussioner, hvor de drøfter de centrale temaer, som vi har identificeret i det forudgående feltarbejde. Fokusgrupperne fungerer dermed som fora, hvor medarbejderne diskuterer deres holdninger og værdier i Socialrådgivernes oplevelse af den praksisnære forskningstilgang Tilbagemeldingen fra socialrådgiverne om vores praksisnære tilgang har indtil videre været rigtig positiv. Således har de udtrykt stor tilfredshed med inddragelsen i relation til udvælgelse af forskningstematikker. Under feltarbejdet har de også ytret sig positivt om vores tilstedeværelse. Flere af socialrådgiverne har undervejs i forløbet bl.a. fremhævet, at de kommer til at reflektere over nogle ting, som de ellers ikke har tid til i hverdagen. De har fundet dialogen under feltarbejdet inspirerende og givende for deres praksis. Desuden har det vakt genklang hos dem, at formidlingen foregår løbende og i mere tilgængelige former som fx fokusgruppediskussioner, notater, seminarer og artikler og ikke som traditionelt i form af en afsluttende omfattende rapport. Formidling af forskningsresultater Udover de nævnte notater og seminarer, vil vi dog også formidle forskningsresultaterne på flere forskellige fronter: Publikationer i videnskabelige tidsskrifter, fagtidsskrifter samt bidrag til bøger, der relaterer sig til feltet omkring socialt arbejde med udsatte børn og unge. Vi forventer, at forskningsprojektet er endelig afsluttet i foråret 2015.\n8 8 Social forskning 3 / 2011 CSSR ny indgang til data om danskerne Først i september åbnede SFI de virtuelle døre til et nyt center. Navnet er CSSR, og her kan forskere fra hele verden få adgang til store danske befolkningsundersøgelser og udvalgte baggrundsoplysninger om deltagerne. Den kombination er unik på verdensplan og skulle gerne hjælpe nye, spændende forskningsprojekter på vej, fortæller centerleder Mette Gørtz. Af trine Jørgensen Børneforløbsundersøgelsen, Ældredatabasen, Ungdomsforløbsundersøgelsen, Arbejdsmiljøkohorten, Danish National Election Studies alle navne på store, danske befolkningsundersøgelser med righoldige data om danskernes gøren og laden, holdninger og værdier i de seneste årtier. Nu samler et nyt center under SFI disse og andre undersøgelser under en hat. Navnet er Centre for Survey and Survey/Register Data i daglig tale CSSR. Centret giver forskere i ind- og udland en samlet indgang til de mange undersøgelser og kan også hjælpe med at få adgang til de matchende registerdata om deltagerne i undersøgelsen. Service og netværk Bag CSSR står en række danske forskningsinstitutioner: De sundheds- og samfundsvidenskabelige fakulteter på Københavns Universitet, de samfundsvidenskabelige fakulteter på universiteterne i Aalborg og Aarhus og på Syddansk Universitet, Copenhagen Business School, Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø og sidst men ikke mindst SFI, der også agerer vært for centret. Centret åbnede de virtuelle døre først i september, og på hjemmesiden ligger allerede nu data fra SFI s store børneforløbsundersøgelse, side om side med de danske data fra internationale undersøgelser som European Values Study og the International Social Survey Program (ISSP). Flere undersøgelser vil følge i den kommende tid. CSSR er både tænkt som en service overfor forskere på danske institutioner, som gerne skulle gøre det nemmere at få adgang til en survey, uanset hvor den er lavet og som en service til udenlandske forskere, der er interesseret i arbejde med de danske data sammen med institutionerne bag CSSR. Så centrets rolle er også at formidle kontakt mellem forskere i ind- og udland, som kan gå sam-\n9 Social forskning 3 / men om nye, spændende projekter, siger Mette Gørtz, der er centerleder på CSSR. Men også andre studerende, journalister, praktikere og almindeligt nysgerrige danskere kan bruge hjemmesidens data til at blive klogere på danskernes adfærd, værdier og holdninger gennem årene. Via hjemmesiden kan man også tilmelde sig CSSR s engelsksprogede nyhedsbrev, der fire gange årligt fortæller om de nyeste projekter og data fra centret. Unikke data Ønsker man som forsker at arbejde videre med en survey, tilbyder CSSR endnu en service: Muligheden for at kombinere surveydata med registerdata fra Danmarks Statistik. Den mulighed er unik for Danmark og de øvrige skandinaviske lande. Vores personnummersystem gør det nemlig muligt at identificere de mennesker, der har deltaget i en given undersøgelse. Det betyder, at en forsker med de rette sikkerhedsgodkendelser kan henvende sig hos Danmarks Statistik og få adgang til registerdata om deltagerne i undersøgelsen. Det kan fx være oplysninger om uddannelse, beskæftigelse, familieforhold, sundhed, sygdom og kontakt med myndighederne i øvrigt. Med de oplysninger i hånden har forskeren et datasæt med en detaljeringsgrad og historik, der ikke fås mange andre steder i verden. Udenlandske forskere har hidtil haft svært ved at benytte sig af den mulighed, da en stor mængde data kun foreligger på dansk, men også her vil CSSR kunne hjælpe med engelsk dokumentation. Det siger sig selv, at sådanne personfølsomme oplysninger skal omgås med stor respekt og sikkerhedsforanstaltninger. Det bliver de allerede i dag, hvor man skal være tilknyttet en dansk, anerkendt forsknings- eller analyseinstitution og godkendes af Danmarks Statistik for at få adgang til data. Det bliver der ikke lavet om på. CSSR bidrager ved at samle de relevante registerdata til de mange surveys på en særlig server hos Danmarks Statistik og kan herefter hjælpe forskere med at koble surveydata med registerdata og gøre dem tilgængelige for forskningsprojekter. Centret kan også hjælpe med praktiske og tekniske spørgsmål. Til gavn for dansk forskning CSSR er ment som en service til forskere i ind- og udland, men det er også et mål, at centret skal gøre Danmark mere attraktiv som forskningsobjekt i international sammenhæng. Det er til gavn for danske forskere og ikke mindst til gavn for det danske samfund at der foretages samfundsvidenskabelige analyser på dansk, empirisk materiale, fortæller Mette Gørtz. Når danske data bliver brugt i international sammenhæng, øger det selvfølgelig generelt kendskabet til Danmark, men det giver også nogle muligheder for at få danske forskere inddraget i nogle interessante forskernetværk, som gerne skulle smitte af på det danske forskningsmiljø, siger hun. Jo mere viden der er om Danmark og de skandinaviske samfund, jo nemmere bliver det faktisk for danske forskere fx at få publiceret artikler i internationale forskningstidsskrifter. De politiske og sociale forhold i Danmark opfattes nogle gange som meget specielle i den internationale samfundsvidenskab, og som dansk forsker kan man undertiden opleve at blive spurgt, om ens forskningsresultater overhovedet kan overføres til andre lande. Man kan håbe, at et initiativ som CSSR kan bane vejen for, at interessant forskning baseret på danske data bliver publiceret internationalt, slutter centerlederen.\n10 10 Social forskning 3 / 2011 Snyderi og fejl i de sociale kasser Når folk lyver og fusker for at få sygedagpenge eller forældrebidrag, skaber det ofte stor forargelse i den offentlige debat. Men når man undersøger socialt bedrageri, er det også nødvendigt at se på fejl fra borgere og myndigheder, påpeger Mikkel Bo Madsen. Han har netop har lavet en undersøgelse af den internationale forskning om socialt bedrageri. Madsen, M.B., Jacobsen, S. & Jensen, S.: Socialt bedrageri et litteraturstudie. SFI 11:33, ISBN Netpublikation kan hentes på Af Mads Andersen Høg I en tid, hvor stat og kommuner skal vende hver en øre, er det ikke rart at vide, at nogle borgere får penge, de ikke er berettigede til. Der findes ingen større undersøgelse af socialt bedrageri i Danmark, men SFI har netop lavet et litteraturstudie, som giver et indblik i de internationale erfaringer. Forsker Mikkel Bo Madsen forklarer, at når man åbner kassen med socialt bedrageri, så kommer der også andet med op: Når man undersøger socialt bedrageri, skal man forholde sig til en masse mere. Man finder korrekte udbetalinger og forkerte udbetalinger af sociale ydelser. Man finder folk, der har fået for meget, og folk, der har fået for lidt. Man finder fejl begået af myndighederne og fejl og bedrageri fra borgernes side. Jeg kan godt forstå det politiske fokus på overudbetalinger og på snyderi. Men det er vigtigt at skelne, når man ser på overudbetalinger. Skellet mellem snyderi, borgerfejl og myndighedsfejl er værd at kigge nærmere på, siger Mikkel Bo Madsen. Ikke meget, men mange penge England er et af de lande, hvor man har været allermest grundige med at undersøge såkaldte fejlagtige udbetalinger af sociale ydelser. I England udgør fejl og bedrageri omkring 2 procent betyder komplicerede regler på fx kontanthjælpsområdet af de samlede eller for sygedagpenge, at nogen bliver fristet til at skyde sociale ydelser. I en genvej, der måske er lige på grænsen? Mikkel bo madsen, Sverige vurderer SFI man, at niveauet er 4 procent. Disse tal inkluderer både myndighedsfejl, bedrageri og utilsigtede fejl fra borgerne. Det synes jeg sådan set ikke lyder så højt! Når man hører den almindelige offentlige debat om socialt bedrageri, så får man tit det indtryk, at det har et meget voldsomt omfang. Og vi aner ikke, hvordan det er i Danmark. Men hvis det forholder sig bare nogenlunde som i Sverige og England, så synes jeg ikke, det er så voldsomt, mener Mikkel Bo Madsen. Men når det er sagt, så handler det stadig om mange penge. Der bliver udbetalt omkring 245 milliarder kroner i sociale ydelser i Danmark, dvs. at bare 1 procent næsten er 2,5 milliard. Så ligegyldigt hvad, så er det mange penge. Og hvis der er tale om decideret bedrageri, så skal man naturligvis ikke acceptere det, siger SFI-forskeren. Komplicerede regler Men de internationale undersøgelser peger også på, at der er en del gråzoner omkring socialt bedrageri, pointerer Mikkel Bo Madsen: I de svenske og engelske undersøgelser har folk jo altid forklaringer. Og jeg tror også, mange mennesker i Danmark vil føle sig ramt. For hvordan er det lige, hvis man har sygt barn? Hvornår skal jeg melde det ene eller det andet til min arbejdsgiver? I det øjeblik, man ikke gør det korrekt, så kan det strengt taget være bedrageri, siger han. Derfor er det vigtigt at overveje, om indviklede regler eventuelt kan medvirke til, at folk snyder for bare at klare sig igennem systemet: Betyder komplicerede regler på fx kontanthjælpsområdet eller for sygedagpenge, at nogen bliver fristet til at skyde en genvej, der måske er lige på grænsen? Den slags problemer skal jo håndteres anderledes, end hvis en borger udnytter reglerne ved fx at blive skilt og lade ekskonen leje sig ind i den ene halvdel af den alt for dyre villa, siger Mikkel Bo Madsen, og fortsætter: Spørgsmålet er, hvordan man kommer problemerne til livs. Er det ved hjælp af en nærgående kontrolindsats? Eller er det ved at oplyse klart omkring, hvad det er for forpligtelser, man har? Eller måske ved at forenkle reglerne? Inspiration fra England Som nævnt findes der ikke nogen større, systematiske undersøgelser af socialt bedrageri i Danmark. Men Mikkel Bo Madsen synes, der er masser af inspiration at hente, fx i England, hvor man hvert år udtrækker en stor stikprøve af udbetalinger på udvalgte områder og tjekker dem for fejl. De gennemgår udbetalingerne minutiøst. De kontrollerer med registre og tager ud og snakker med borgerne. Ved hjælp af en nærmest ærefrygtindgydende omfattende metode kan de skelne ret godt mellem borgerfejl og bedrageri. Jeg synes, at ideen om at trække et antal virkelige sager ud tilfældigt, som de gør i England, og så lave en form for revision, er interessant. Det er noget mere metodisk stringent, end det man ser andre steder. Selv om vi måske ikke kan gøre det på præcis samme måde herhjemme, så er der noget at lade sig inspirere af, siger Mikkel Bo Madsen. Litteraturstudiet er bestilt og finansieret af Pensionsstyrelsen.\n11 Social forskning 3 / Attraktive arbejdspladser får ældre til at blive i jobbet Hvad skal der til for at få den 60-årige lærerinde til at blive lidt længere ved tavlen? Hvad kan motivere den 59-årige sundhedsassistent til at fortsætte et par år endnu? Og hvorfor er den 68-årige lektor ikke gået på pension endnu? SFI-forskere har spurgt over 5000 ældre mellem 55 og 70 år om deres sidste år på arbejdsmarkedet. blive på deres nuværende arbejdsplads, siger seniorforsker Mona Larsen: Det gør en forskel, hvis de ældre har mulighed for at blive på deres nuværende arbejdsplads. Hvis de først ryger ud, så er det svært for dem at komme ind igen. Og hvis arbejdsgiveren oven i købet faktisk fortæller den ældre, at de gerne vil have, at han eller hun bliver, har det også en positiv effekt. Fokuser indsatsen her SFI s undersøgelse blandt over 5000 ældre giver også et billede af, hvilke grupper der især trækker sig tidligt tilbage. Det er kvinder, offentligt ansatte, lavtuddannede og personer, der har arbejdet på nedsat tid, før de fylder 60. Det er nogle af dem, der går tidligt ud af arbejdsmarkedet, siger Mona Larsen. Hun og de øvrige forskere konstaterer derfor, at det bl.a. er vigtigt fortsat at udvikle den offentlige sektor, så den også er en attraktiv arbejdsplads for medarbejdere over 60 år. Larsen, M., Bach, H.B. & Ellerbæk, L.S.: åriges forbliven på arbejdsmarkedet. SFI 11:13, ISBN , kr. 220 Af Mads Andersen Høg Der kommer til at mangle arbejdskraft i fremtidens Danmark. En del af løsningen på det problem kan være at få ældre til at blive ved med at arbejde lidt længere. Forskere fra SFI har undersøgt, hvad der skal til, for at få gruppen af årige til at udskyde deres otium. Vi har undersøgt tre elementer: Hvor længe forventer ældre at blive ved med at arbejde? Hvad karakteriserer dem, der går på pension tidligt, og dem, der bliver længe? Samt hvad er barriererne, og hvad er det der trækker i forhold til at blive længere? Det giver rapporten et ret nuanceret billede af, forklarer Mona Larsen, der er en af forskerne bag undersøgelsen. Tilknytning til en arbejdsplads er vigtig De enkelte arbejdspladser kan selv gøre noget for at holde på de ældre, viser undersøgelsen. God ledelse spiller her en vigtig rolle. Hvis arbejdspladsen klart giver udtryk for, at de gerne vil beholde de ældre længe og eventuelt laver en konkret aftale om den ældres fremtid så bliver de ældre også længere i jobbet. Derudover er det selvfølgelig vigtigt, at de ældre overhovedet har et arbejde at beholde og gerne at de kan Mere af lyst end af nød Forskerne har også spurgt til de ældres motiver for at gå på efterløn, og her viser det sig, at valgene er styret mere af lyst end af nød. Den primære årsag er ønsket om mere tid til familien og mere fritid. Det gælder for en tredjedel af dem, der ifølge eget udsagn modtager efterløn. Til sammenligning er det kun omkring en ud af seks, der går på efterløn alene pga. helbredsproblemer. Derfor kan det også gøre en forskel, hvis arbejdspladsen er fleksibel, så hverdagen kan hænge sammen med familie- og fritidslivet. Efterlønsordningen og pensionsreglerne giver faktisk mulighed for fleksibilitet, men kendskabet til disse muligheder kunne godt være mere udbredt, konkluderer SFI-forskerne. Samtidig vurderer mange af dem der faktisk bliver længe på arbejdsmarkedet, at det for dem handler mere om glæden ved arbejde end om konkret behov for de ekstra penge, det giver at arbejde. De fleste af dem, der arbejder langt op i 60 erne, holder ganske enkelt af deres job. Det kunne pege i retning af, at for nogle grupper er økonomiske incitamenter ikke nok til at få dem til at blive længere i arbejde. Arbejdsglæde er også et vigtigt element, vurderer Mona Larsen. Hun pointerer samtidig, at gruppen af ældre er meget forskelligartet, så der skal flere forskellige redskaber i brug, for at fastholde dem. De årige Undersøgelsen viser også et bemærkelsesværdigt mønster i gruppen at årige, altså dem der endnu ikke er gamle nok til hverken pension eller efterløn: Da vi spurgte de ældre sidste år, forventede kun lidt over halvdelen af de årige at arbejde efter de er fyldt 60 år. Kun 40 procent forventede at arbejde efter de er fyldt 62 år. Men det store flertal af den gruppe har faktisk et godt helbred. Så forudsat at de forbliver raske og har eller kan få et arbejde, så kunne der være nogle i den aldersgruppe, man potentielt kunne få til at arbejde længere, lyder det fra seniorforsker Mona Larsen. Spørgeskemaundersøgelsen blandt de over 5000 ældre blev gennemført i efteråret 2010.\n12 12 Social forskning 3 / 2011 Den danske Jens er en god knægt m/k Normale, velbegavede og uden lig i lasten. Det er det udramatiske portræt, en ny SFI-rapport tegner af de soldater, der siden starten af 90 erne er blevet sendt på internationale missioner for Danmark. Resultatet glæder militærpsykolog Mette Bertelsen men det overrasker hende ikke. Af Trine Jørgensen Lyk-Jensen, S.V., Weatherall, C.D., Heidemann, J., Damgaard, M. & Glad, A.: Soldater før og under udsendelse en kortlægning. SFI 11:25, ISBN Netpublikation kan hentes på Hvis der skulle sidde nogen derude og tro, at danske soldater er en flok læderhalse med hård hud på sjælen og en dyster fortid i rygsækken ja, så kan de godt tro om. En ny SFI-rapport hamrer effektivt en pæl gennem den myte. Rapporten Soldater før og under udsendelse en kortlægning tegner for første gang et samlet portræt af de godt soldater, der mellem 1992 og 2009 er blevet sendt ud på internationale missioner for Danmark. Ved hjælp af registerdata fra Forsvaret og fra Danmarks Statistik giver forskerholdet bag rapporten et overblik over soldaternes baggrund, opvækst, uddannelse og indkomst, som den så ud, før de blev sendt ud på deres første mission. Og resultatet er altså, at de danske soldater på mange måder ligner resten af befolkningen. De har haft en normal opvækst, de har typisk haft gode jobs til en fornuftig løn, før de blev soldater, og de er ikke mere kriminelle end os andre faktisk mindre, når det gælder voldskriminalitet. De resultater overrasker ikke Mette Bertelsen. Hun er militærpsykolog og netop tiltrådt som leder af Forsvarets nyetablerede Videncenter for Veteraner. Man møder jo undertiden i det danske samfund forestillingen om, at det er de værste bøller, der bliver soldater. SFI s rapport viser, at det slet ikke er rigtigt, og det glæder selvfølgelig os, der arbejder på området, siger Mette Bertelsen. Omhyggelig udvælgelse Rapporten er del af et større forskningsprojekt, hvis formål er at undersøge effekten af at være udsendt på en international mission for Danmark. Hvordan går det soldaterne, når de kommer hjem fra felten, både hvad angår job, familie og psykisk og fysisk helbred? For at kunne sige noget om det skal forskerne have et klart billede af, hvordan soldaternes liv så ud, før de blev udsendt første gang. Det er den del af undersøgelsen, der nu foreligger. Soldaterne er i gennemsnit mellem 25 og 30 år, første gang de bliver sendt ud på mission halvdelen af dem er under 24 år. Vejen frem til den første udsendelse kan se forskellig ud, alt efter om man er startet som værnepligtig eller selv har meldt sig til en af Forsvarets uddannelser, og for en del gælder det, at de først bliver sendt ud sent i karrieren. Men sikkert er det, at man har været gennem både formelle og uformelle test af krop og psyke, når man sætter sig på flyet, fortæller Mette Bertelsen. Ifølge den nye veteranpolitik, som blev vedtaget af Folketinget sidste år, skal alle, der sendes ud, både gennemgå et en lægetjek og en psykologisk vurdering, ikke kun første gang de sendes ud, men hver gang. Vi arbejder meget omhyggeligt med udvælgelsen af soldaterne, så det ville faktisk have overrasket mig og bekymret mig hvis SFI s rapport havde vist, at soldaterne fx havde en mere kriminel baggrund end gennemsnittet. Missionsbumser Med til udvælgelsesprocessen hører også at sikre, at der går tilstrækkeligt lang tid mellem udsendelserne. Alle fastansatte i Forsvaret sendes jævnligt ud på internationale missioner, men det er Forsvarets politik, at der så vidt muligt skal gå mindst tre år mellem udsendelserne. Soldaten skal have tid til også mentalt at vende hjem mellem udsendelserne, og det skal være hverdagen herhjemme, der er det primære i soldatens liv ikke livet i felten. Er balancen omvendt, bliver man nemt det, der i militærjargon kaldes en missionsbums, og det har ingen interesse i, mindst af alle soldaten selv. Den politik lader til at fungere, viser tallene i SFI s rapport. Det er kun 7% af de soldater altså knap et par tusinde mand der har været udsendt mindst fem\n13 Social forskning 3 / man møder jo undertiden i det danske samfund forestillingen om, at det er de værste bøller, der bliver soldater. SFI s rapport viser, at det slet ikke er rigtigt, og det glæder selvfølgelig os, der arbejder på området. Mette Bertelsen, Forsvarets videncenter for veteraner gange i de 17 år, rapporten dækker. Ca. halvdelen af soldaterne har kun været udsendt en gang i perioden. Fra Kosovo til Afghanistan SFI s rapport dækker en årrække, hvor Danmarks militære engagement i udlandet har udviklet sig markant. Tallene taler deres tydelige sprog: Antallet af udsendte pr. år er fordoblet siden starten af 1990 erne til i 2009 at være godt 3500 mand. Langt de fleste udsendelser er gået til Eksjugoslavien, Irak eller Afghanistan, men i alt har Danmark haft militær repræsentation i 60 lande i perioden. Også på et andet område er der sket forandringer: Siden 1992 er stadig flere kvinder blevet sendt ud. Der er dog stadig stor forskel på, hvilke typer funktioner mænd og kvinder beklæder i Forsvaret. Kvinderne bliver oftere udsendt som sygeplejersker, mændene oftere som traditionelt militærpersonel. Også de etniske minoriteter er blevet bedre repræsenteret med årene, dog stadig mest i konstablernes rækker og mindre i officerernes. Flere fra eneforsørgerhjem Nogle forskelle er der dog på soldaterne og befolkningen generelt. En af dem er, at soldaterne særligt de yngre konstabler oftere er vokset op i hjem med kun en forsørger. Mette Bertelsen har et bud på, hvorfor det er sådan. At vokse op i et eneforsørgerhjem betyder jo typisk, at man er vokset op med sin mor, og der er måske en tendens til, at de her drenge så indtager den maskuline rolle i familien og at nogle af dem, når de bliver ældre, tiltrækkes af strukturen og arbejdsopgaverne i Forsvaret, siger hun. Men i dag er det jo relativt almindeligt at være enlig forælder det kan dække over mange forskellige forhold i familien og er i virkeligheden svært at sige noget generelt om. Forskellige traditioner Tilbage står, at de danske soldater ikke er socialt dårligere stillet end gennemsnittet af befolkningen. Sådan er det ikke i alle lande, fortæller Mette Bertelsen. Det er alment kendt, at fx det amerikanske militær har en social slagside, forstået sådan at det i højere grad er de dårligst stillede i samfundet, der melder sig til tjeneste. Det skyldes nok, at det amerikanske militær giver soldaterne en god løn og adgang til mange af de velfærdsydelser, man ellers skal betale for i USA fx lægehjælp til familien. I Danmark har Forsvaret jo slet ikke den funktion, og vi har i det hele taget slet ikke den militære tradition, man har i USA. Derfor ser man en helt anden sammensætning af soldaterne i Danmark. For langt de fleste danske soldater er Forsvaret et positivt tilvalg, understreger militærpsykologen. De fleste unge vælger jo det her, fordi de gerne vil prøve sig selv af og fordi de faktisk gerne vil gøre noget meningsfuldt og være med til at løfte en opgave, der rækker ud over dem selv.\n14 14 Social forskning 3 / 2011 En PISA i voksenudgave Til efteråret får ca danskere besøg af en interviewer fra SFI, Det Nationale Forskningscenter for Velfærd. De skal deltage i PIAAC, en ny stor OECD-undersøgelse af befolkningens kompetencer i 25 lande. Hvis de altså vil for det er ikke nemt at få danskerne til at åbne døren i forskningens tjeneste. Af Trine Jørgensen Scenen er en stille villavej et sted i Danmark. Per Møller Andersen stiger ud af bilen og samler sine papirer. På en seddel har han navn og adresse på en af vejens beboere, men han har aldrig mødt vedkommende før. Nu skal han ringe på og bede ejeren af huset bruge et par timer af sin tid på at gøre forskere og beslutningstagere klogere på danskerne. Per Møller er besøgsinterviewer hos SFI, Det Nationale forskningscenter for Velfærd, og han er en af dem, der til efteråret og 7 måneder frem skal indsamle 8300 interviews med danskere mellem 16 formålet med PIAAC er jo netop at måle, hvorfor nogen har bedre kompetencer end andre og pointen er, at det jo ikke og 65 år. Det sker kun handler om skolegang, men også erhvervserfaring, fritidsinteresserne og dit livsforløb i øvrigt. Anders Rosdahl, stor OECD-under- som led i en ny, SFI søgelse med det alvorstunge navn The Programme for the International Assessment of Adult Competencies forkortet PIAAC og på dansk mere mundret kaldet Danskernes Kompetencer. For det er det, det handler om: kompetencer. Ikke kun dem, man får i skolen, men dem, man tilegner sig gennem et langt arbejdsliv, gennem efteruddannelse, fritidsinteresser og hvad hverdagen i et videnssamfund i øvrigt byder på. Det er dem, der skal måles i en art PISA for voksne, hvor indbyggerne i 25 OECD-lande skal svare på de samme spørgsmål inden for læsning, matematik og it fra Australien, Belgien og Chile til Sydkorea, Tjekkiet og USA og altså også i Danmark. Undersøgelsen måler de kompetencer, som er helt grundlæggende og nødvendige i vores type samfund, fortæller seniorforsker Anders Rosdahl fra SFI, der leder PIAAC-undersøgelsen i Danmark. Evnen til at læse og forstå det, man læser, og evnen til at regne og have en fornemmelse for tal, og så evnen til at kunne løse opgaver ved brug af it-teknologi. Formålet med PIAAC er at få et redskab til at vurdere sammenhænge mellem befolkningernes kompetencer og den økonomiske og sociale vækst på tværs af landegrænser. Indsamlingen af interviews sker i løbet af det næste år, og i 2013 foreligger resultatet, der gerne skulle give beslutningstagerne ny viden. Ud over hovedundersøgelsen har hvert land også mulighed for at få spørgsmål med, der kun bliver stillet i det pågældende land og fokuserer på netop de udfordringer, man anser for vigtige her. I Danmark har de relevante ministerier valgt at spørge til udbredelse og udnyttelse af efteruddannelse, brug af fremmedsprog i uddannelser og på arbejdspladser og sidst, men på ingen måder mindst, hvilke planer danskere over 50 år har for tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet. Adaptiv undersøgelse PIAAC er den hidtil mest omfattende måling af voksnes kompetencer på tværs af landegrænser. Det er også den første undersøgelse af sin art, der gennemføres ved brug af computer. Rent praktisk foregår det sådan, at intervieweren stiller nogle indledende spørgsmål fra et spørgeskema, og derefter overrækker den medbragte computer til respondenten, som så skal besvare de stillede spørgsmål og opgaver. Undersøgelsen er adaptiv det vil sige at forløbet af opgaver tilpasses efter de svar, personen ved skærmen giver. Viser det sig for eksempel, at man ikke er vant til at betjene en computer og måske har svært ved at styre musen, kan resten af undersøgelsen foregå på papir. Og går man i gang med computeren, men får en række spørgsmål, man ikke kan svare på, går programmet automatisk videre til næste kategori af spørgsmål. Spørgsmålene kan fx handle om at læse en tekst og besvare nogle spørgsmål om den, beregne rabatten på en vare eller måle en tegning op, eller bestille en billet eller købe en vare på internettet. SFI har allerede afprøvet programmet: I foråret gennemførte man en pilotundersøgelse på 1500 interviews, der gav forskere værdifuld viden om, hvad der fungerer og ikke fungerer i interviewforløbet. Fx opgaven med at måle en tegning op. Ikke én eneste af de 1500 danske respondenter havde nemlig besvaret den opgave korrekt. Det vakte nogen undren, indtil man opdagede, at tegningen af praktiske grunde var blevet lamineret hos trykkeren og at folk havde målt størrelsen på laminatet i stedet for selve tegningen. Betaling ingen effekt Forskerholdet brugte også pilotundersøgelsen til et lille eksperiment med økonomiske incitamenter. Man opdelte respondenterne i fire grupper: En gruppe fik 100 kroner for at deltage. En anden gruppe fik en lodseddel med mulighed for at vinde kroner. (En ganske god mulighed, taget i betragtning at der i alt kun var udtrukket 2600 danskere til pilotundersøgelsen.) I den tredje gruppe fik folk valget mellem de 100 kroner og lodsedlen. Og i den fjerde var der ingen betaling at få. Resultatet bekræftede, hvad forskerne allerede mistænkte: danskerne deltager ikke i denne type undersøgelser for pengenes skyld. Eller måske skal der bare større\n15 Social forskning 3 / beløb til, før det batter. I hvert fald var der ingen forskel at spore i svarprocenten i de fire grupper. Danskerne har traditionelt stor tillid til denne type undersøgelser, og nogle af os betragter det ligefrem som et borgerligt ombud at lægge liv og stemme til forskningen. På den anden side er det muligt, man ville se en effekt, hvis man kunne gøre som i den russiske del af PIAAC: Her får respondenterne den samme løn for at deltage, som intervieweren får for at gennemføre interviewet. Kompetencer er mange ting Pilotundersøgelsen afslørede også et mere alvorligt problem. Det handler om fordelingen af besvarelserne; hvem blandt danskerne, der siger ja tak til at være med, og hvem der betakker sig. Blandt de sidste stak to grupper ud: For det første de fuldtidsarbejdende børnefamilier, der typisk ikke følte, de kunne afsætte tid til at deltage i en undersøgelse, der nemt varer 1-2 timer. Det er et praktisk problem, som forskerne håber at løse ved at forlænge indsamlingsperioden for hovedundersøgelsen. På den måde kan intervieweren tilbyde at komme igen et par måneder ude i fremtiden, hvor folks kalendere endnu ikke er overbookede. For det andet en stor gruppe af danskere med kort eller ingen uddannelse. Hvorfor de takker nej, er mere uklart, men forskerne har nogle hypoteser. Det kan handle om det med computeren, men det kan også handle om, at Danskernes Kompetencer i mistænkelig grad lyder som en skoletest, selvom den ikke er det. Og at folk, der måske ikke har glade minder fra deres skoletid, betakker sig for at tilbringe et par timer i selskab med læse- og matematikprøver. Og det er ærgerligt, mener Anders Rosdahl. Formålet med PIAAC er jo netop at måle, hvorfor nogen har bedre kompetencer end andre og pointen er, at det jo ikke kun handler om skolegang, men også erhvervserfaring, fritidsinteresserne og dit livsforløb i øvrigt. Netop derfor er det vigtigt, at dem uden så meget formel uddannelse også er med, siger han. tid, eller jeg er med i så mange af sådan nogle undersøgelser. Så handler det om at fortælle lidt mere og forklare, hvor vigtigt det er, at alle er med. Men der bliver ikke presset på, når folk siger nej man kan høre, når det er definitivt. Folk spørger nogle gange, hvorfor de er blevet udvalgt, og hvor jeg har deres adresse fra. Så plejer jeg at sige, at det er ligesom at vinde i lotto, og gevinsten er at få besøg af mig! Og selvfølgelig, at det er anonymt og kun bliver brugt til forskningsformål. Og faktisk er det jo ofte sådan, at folk efterfølgende synes, det har været spændende og sjovt at være med. Vi er med i så meget Problemet med at få et bredt udsnit af befolkningen med i undersøgelsen kan ikke løses fra forskerkontoret. Det slag skal stå ude på dørtrinnet, når Per Møller og hans kolleger banker på og beder om at komme indenfor. I andre SFI-undersøgelser nøjes man ofte med at ringe til folk og aftale tid for et interview, men i Danskernes Kompetencer modtager man et brev om, at man vil blive bedt om at deltage i undersøgelsen, og derefter får man altid besøg af en interviewer. Formålet er netop at få det personlige møde i stand, hvor intervieweren kan forklare, hvad det handler om og måske overbevise den tvivlende. Og det er helt afgørende, fortæller Per Møller. Det vigtigste er at få skabt kontakten, når døren bliver åbnet. Det kan jo være alt fra et blebarn eller en gammel morlil, der står der, og så er det noget med at fange dem i tonen, om det skal være et dav eller et goddag, og så få præsenteret sig og fortælle, hvad det drejer sig om. Selv har Per Møller et broget arbejdsliv bag sig han har bl.a. arbejdet som landmand, jord- og betonarbejder, sømand og uddannelseskonsulent, så han kan tale med om det meste, og det hjælper. Og folk afviser jo aldrig at deltage med begrundelsen jeg er dårlig til den slags. Det hedder mest jeg har ikke\n16 ID Nr: SFI Det Nationale Forskningscenter for Velfærd Herluf Trolles Gade København K Få ny viden og mød fagfæller! I efteråret er det gode muligheder for at blive fagligt opdateret i godt selskab med andre inden for dit fagområde: SFI holder tre konferencer inden for tre meget forskellige områder. Den 12. oktober handler det om skilsmissebarnet. SFI har evalueret Forældreansvarsloven fra 2007, som har den fælles forældremyndighed som udgangspunkt. Kort før konferencen udkommer en ny rapport om skilsmissebørn i deleordninger. På dagen vil SFI-forskere uddybe de spændende resultater suppleret af oplæg fra eksperter. Der vil desuden blive præsenteret et konkret redskab, der kan bruges af både forældre og sagsbehandlere til at teste, om forældre har potentiale til at samarbejde om barnet. Tilmeld dig på Den 17. november sætter vi fokus på de svageste på boligmarkedet. Hvordan kan man styrke udsatte boligområder, hvem får foden ind på boligmarkedet, og hvem bliver sat ud af deres lejligheder og hvorfor? Hvad nytter, når det gælder forebyggelse? Vi har inviteret en af Europas førende forskere, professor Sako Musterd fra University of Amsterdam, til at fortælle om de mange europæiske erfaringer med indsatser i udsatte boligområder. Danske forskere vil desuden præsentere den nyeste danske forskning på området, og praktikere fra boligforeninger og kommuner vil uddybe med konkrete eksempler. Tilmeld dig på I begyndelsen af december holder vi for tredje år i træk beskæftigelseskonference. I år sætter vi fokus på et af velfærdssamfundets store dilemmaer: Arbejdsløsheden er voksende, men samtidig ved vi, at der kommer til at mangle arbejdskraft. De ældre skal blive længere på arbejdsmarkedet men er der plads til dem? Nytter en reform af efterlønnen, og hvad skal der til for at få ældre til frivilligt at arbejde længere? Jørgen Elmeskov, direktør fra OECD, vil trække linjerne op internationalt, og andre spændende oplægsholdere vil rette blikket mod jobcentrenes rolle og den politiske udfordring. I workshops med SFI-forskere og fagfolk vil der være mulighed for at få den nyeste viden inden for forskellige aktuelle områder. Tilmelding på\nSFI undersøger danskernes kompetencer inden for læsning, matematik og brug af it. Vi undersøger, hvilke kompetencer danskerne bruger til hverdag.\nSFI undersøger danskernes kompetencer inden for læsning, matematik og brug af it. Vi undersøger, hvilke kompetencer danskerne bruger til hverdag. Undersøgelsen er en del af den hidtil største internationale\nDanskernes kompetencer Danske resultater af OECD s PIAAC-undersøgelse KORT & KLART DANSKERNES KOMPETENCER Om dette hæfte Hvad kan vi danskere? Og hvordan klarer vi os sammenlignet med andre lande? I dette


Vibeke Manniche – Netpoliti – med hurtige bøder til chikane\nMan skal ikke være debattør mange øjeblikke på nettet – før man får ´fornøjelsen´ at grimme mails, beskeder osv. Gerne pakket godt ind i ´dumme kælling´ og det der er værre. Det samme gælder med chat, hadesider, mobbesider osv. Som ´offentlig person´ skal man tåle endnu mere. Det er fuldstændig vanvittigt, hvad man skal stå model til. Selv har jeg udviklet et ´chikaneskjold´ hvor jeg stopper med at læse, når jeg kan se, at det er grimt. Ganske enkelt stopper og klikker videre. Det kan dreje sig om mails, beskeder, debatindlæg og mærkelige ´klummer´. Jeg er funktionel blind. Men det er da i bund og grund ulykkeligt og hæsligt for et samfund. Reelt dybt deprimerende og en forråelse af den måde, som vi kommunikere på. Plus det udfordrer demokratiet, for det øjeblik vi ikke længere tør debattere af angst for chikanen (en forståelig angst), så forsvinder også debatten.\nLige nu vrimler det med ubehagelige beskeder, indlæg osv i forbindelse med SF´s nedsmeltning. Og disse er i stor grad rettet mod personer – som de afgående ministre. Det er helt fair at diskutere – men man skal åbenbart som offentlig person tåle meget – og alle mulige mænd og kvinder indgår såmænd i en sådan chikane. Vi har for længst vænnet os til, at man mobber hinanden – satire/komik er jo nærmest ikke andet. Og hvor er grænsen egentlig? Hvornår stivner grinet?\nNetpoliti med hurtige bøder – det er hvad vi har brug for. En instans, som ved chikane lynhurtigt kan involveres og udskrive bøder på fx 200-500 kroner – og gerne med et lille afkast til ´offeret´. Det må kunne lade sig gøre at lave en sådan ordning. Det vil uden tvivl få mange til lige at genoverveje hvad de skriver – og allerede der er vi nået langt. Her på bloggen er stort set al chikane forsvundet efter at man kun kan poste via facebook og dermed også (for de fleste) står ved hvad man skriver og lægger navn til. Sjovt nok får det også en del til at stoppe med i hvert fald at offentliggøre deres chikane.\nSidst men ikke mindst – det er VOKSNE vi taler om, som mobber på denne måde. Når vi bekymrer os om mobning blandt børn, skal vi starte med at huske på, at deres forældre OGSÅ mobber. Ofte endnu mere ondskabsfuldt, groft og vedholdende. Så lad os starte blandt dem!\nBy Vibeke Manniche|februar 1st, 2014|Aktuelt|0 Comments


Campingvogne – Side 39 – Campingferie.dk\nSnegaranti hos PJ Caravan\nCampingforhandlere , Campingvogne , Nyheder , Vintercamping\nDMI har varslet begyndende sne allerede i nu, men meget kan jo ændre sig vejrmæssigt. Til gengæld kan PJ Caraven i Roskilde fremvise to helt nye Snow modeller fra Dethleffs. De nye Snow modeller er bygget til danske campister med masser af ekstra udstyr, uden at de koster ekstra. Listen er lang, men omfatter bl. […]\nPressemeddelelse.: Ved udgangen af 2015 udløber Adria’s jubilæumstilbud under navnet ”Silver Collection”. Dermed er det ved at være sidste chance hvis man vil sikre sig en af de attraktive og udstyrsrige modeller. Det er gået rigtigt stærkt hos Adria-fabrikken i 50-års jubilæumsåret, hvilket måske nok er lidt selvforskyldt. Man har brugt kriseårene til at videreudvikle, […]\nHusk at bruge din mover I betragtning af, at vi i år har kørt ca. 1.000 km på årets sommerkaravane og over 4.000 km på en tur til Lapland og hjem igen i de to uger op til karavanen, så er vi sluppet fra alvorlige uheld. Jeg har mover på campingvognen, men dovenskab gør at […]\n2016 udgaven af Weinsberg får nyt udvendigt layout med ny grafik. Udvendigt kommer der også nyt sidelys. På modelsiden kommer der to helt nye modeller, 500 XU med fritstående dobbeltseng og så 500 FDK med fransk soveværelse og køjer. I dag får du fire af de modeller som enten er på vej eller er ankommet […]


Appelsinsalat med fennikel, oliven og granatæble - og en boganmeldelse\nHvis du lige står og mangler en rigtig god murstensbog til de mørke novemberaftner, så har jeg den helt rigtige til dig. Den hedder "The Nix" (på dansk "Niksen") og er skrevet af debutanten Nathan Hill.\nBogen følger primært Samuel, som underviser i litteratur på et mindre universitet, bruger sin fritid på online spil og ø\nkeder sig i øvrigt godt og grundigt. Hans mor forlod ham, da han var 11, uden at han nogensinde fik en forklaring på hendes forsvinden - og det er denne problemstilling historien bliver ved med at kredse om. Som voksen bliver Samuel nemlig involveret i sin mors liv igen, da hun bliver landskendt for at have kastet sten efter en republikansk præsidentkandidat og efterfølgende har brug for Samuels hjælp.\nJeg synes, "The Nix" var en fantastisk læseoplevelse. Virkelig (som i virkelig) velskrevet og med et plot, der med største lethed springer i tid, sted, litterære stilarter og synsvinkler og er både spændende, rørende og sine steder lol-sjove (som samtalen mellem Samuel og en kvindelig studerende, der bruger alle kneb for at undgå straffen for at have kopieret en opgave).\nMine eneste anker ved, romanen er, at den er lidt for tyk lige over midten (men man kan leve med det, fordi den er så velskrevet - og vi er for øvrigt flere, der er lidt for tykke omkring midten), og så er den sine steder meget moraliserende (jeg er ovenikøbet ikke uenig i forfatterens pointer, men de behøver ikke blive skåret helt så meget ud i pap).\nDa jeg googlede bogen dukkede der i øvrigt en for mig ny litterær kategori op, nemlig hysterisk realisme. Det er litteraturkritikeren James Wood, der oprindeligt har brugt denne term til at beskrive og kritisere, hvad han ser som en ny litterær genre, der er fuld af fantasiske sidehistorier og skæve bi-personer, og det hele stritter i alle retninger og går over stok og sten i et hysterisk tempo. Kritikken går især på, at genren er så bange for at kede læseren, for at stå stille lidt, at den ikke stikker dybere ned i det menneskelige mørke og synes ude af stand til for alvor at kritisere sin samtid.\nJeg kan godt se på pointen, men er slet ikke enig. Selvom en roman er en fest at læse, kan den også godt være tankevækkende, udfordrende og rørende. Jeg fandt i min søgen i øvrigt også en liste over de bøger, der går under denne lidet flatterende fællesnævner, hvorpå flere af mine absolutte yndlingsforfattere stod (Zadie Smith, John Irving, Jonathan Franzen...). Jeg har af samme grund netop bestilt "Underworld" af Don DeLillo, der også stod på listen. Og på den måde kan den enes kritik blive den andens anbefaling.\nDagens salat er frisk og knasende og blød og salt og pæn og alt, hvad man i det hele taget kan bede en salat om at være. God som tilbehør til en sammenkogt ret eller på en julebuffet (gisp, der sagde jeg lige j-ordet!). Velbekomme!\nAppelsinsalat (som tilbehør til 4 pers.)\n15-20 salte, sorte oliven\n2 spsk rigtig god olivenolie\nSkær top og bund af appelsinerne og skær skindet af siderne på dem. Skær dem i tynde skive og fordel dem på et lille fad. Rens/skræl og skær fennikel, avocado og rødløg i tynde skiver. Fordel skiverne ovenpå appelsinerne. Drys sorte oliven og granatæblekerner over. Dryp til sidst en smule god olivenolie og giv peberkværnen et par vrid hen over salaten.


Mads - FysioDanmark Ishøj\nHjem » Mads\nFysioterapeut og sportsfysioterapeutstuderende\nGode behandlingsresultater kræver at man finder en præcis behandlingstilgang. Derfor gør jeg meget ud af at få dig undersøgt grundigt. Mit mål er altid at behandle både skaden, men også de bagvedliggende årsagssammenhænge.\nDet er også vigtigt for mig at tilrettelægge mine behandlingstiltag så det passer ind i din hverdag. For hvad nytter det hvis min løsning er korrekt, men ikke passer sammen med dit job eller private forhold?\nJeg vil inddrage dig som en aktiv medspiller i dit behandlingsforløb, i form af øvelser og udspænding. Som oftest vil en supplering med manuel behandling, dog få dig hurtigere og sikkert i gang. Derfor vil jeg altid hjælpe dig på vej ved at bruge mine hænder.\nJeg interessere mig mest for smerte og funktionstab i arme og ben samt ryg og nakke.\nTIDSBESTILLING YDERLIGERE SPØRGSMÅL\nspørgsmål til en navngiven fysioterapeut\n(skriv venligst navn på fysioterapeut i emnefeltet)\ngenerelle spørgsmål til fysioterapi\nspørgsmål til klinikkens behandlingstilbud\nså skriv til behandler@ishojfysioterapi.dk


Rihanna i chok over nøgenbillederne\n22:14 - 11. maj 2009\nNøgenbillederne af Rihanna, der dukkede op på nettet i løbet af weekenden, har gjort stjernen rasende.\n- Rihanna flippede helt ud. Hun var ellers i bedring efter nogle forfærdelige måneder. Hun har ingen ide om, hvordan billederne er sluppet ud, men hun er fast besluttet på at finde ud af det, siger en kilde til News of the World.\nDer spekuleres dog stadig om Chris Browns indblanding og om han har gjort det som hævn.\nPå et enkelt af billederne, har han et par pink blondetrusser på hovedet. Rihannas ansigt kan kun ses på to af dem, blandt andet et, hvor hun står foran et badeværelsesspejl med teksten ”I love you Robyn. I miss you”. Robyn er Rihannas rigtige navn, og det kunne være Chris, der havde skrevet på spejlet.\nChris Brown har dog udtalt flere steder via hans manager - at han intet at gøre med billederne.\nHvis det viser sig at være Chris Brown der har offentliggjort nøgenbillederne skal han nok ikke regne med at se skønheden igen – men så har da i det mindste billederne at trøste sig med.....\nTidligere på ugen udfyldte Chris Browns advokater diverse dokumenter i retten i Los Angels.\nMed disse vil de gerne vil have forklaring på hvordan de billeder som politiet i Los Angeles tog af den forslåede Rihanna, kunne ende på nettet.


Bogføring i Århus & København | Få hjælp til bogføring\nBogføring - Bogføringsservice i hele Danmark\nEjer du en lille eller mellemstor virksomhed og har brug for assistance til bogføring i København, Århus eller et andet sted i Danmark? Så tilbyder BOLIQ at bruge vores omfattende ekspertise inden for ejendomsadministration til også at udføre jeres bogføring. Vi sørger for at du får en kontoplan, sådan at du bedst muligt kan overskue din virksomheds økonomi. Du får et brugbart overblik over alle din virksomheds debitorfakturaer, sådan at det er tydeligt hvem der skylder dig, hvad de skylder, og om de har betalt.\nDet samme gøres med kreditorfakturaer. Så uanset om det er indkøb af et nyt parti varer, nye møbler, lønninger eller bare at du har købt is til personalet, kender du til udgiftens størrelse og kontekst, samt hvornår den skal betales eller er blevet betalt.\nHvorfor er bogføring så vigtigt?\nVigtigheden af en ordentlig bogføring kan i virkeligheden ikke understreges nok. Skulle der blive betydelig rod eller uorden med det, sådan at den er decideret misvisende, kan revisoren vælge at notere det som et forbehold i årsregnskabet, hvilket eksempelvis kan afskrække banker fra at ville låne dig penge. Samtidig er det naturligvis også vigtigt altid at have styr på hvor meget man skal betale i skat, for at undgå ubehagelige overraskelser.\nVi udfører din bogføring til konkurrencedygtige priser, men professionelt og tilpasset din virksomheds behov. Vi ligger til i Risskov ved Århus, men hjælper også kunder i København og resten af Danmark.\nVi har også stor erfaring med at administrere andelsboligforeninger og ejerforeninger!


Jul i USA - 5 grunde til at du skal holde juleferie i USA\n“Hyg dig så! Det er jul” …. er man næsten fristet til at sige, når december står for døren med nisser på loftet, flettede hjerter på træet, duften af nybagte brunkager i hele huset og en kalender fyldt med:\n• [Indsæt selv din juletradition]\nDet er da hyggeligt. Eller hvad? Vi elsker jul, men december kan næsten tage pusten fra én med alle dens gøremål og traditioner. Har du det også sådan?\nSå prøv, bare et øjeblik, at forestille dig, hvordan din december kan se ud, hvis ønskesedler og fuldt bookede weekender bliver skiftet ud med flybilletter til USA? Vi giver dig her seks grunde til, at du skal holde jul i USA.\n1) Kom i julestemning uden at skulle knokle i køkkenet og stå i lange køer\nJulen er en kæmpe tradition, som amerikanerne går op i. Og hvert år bliver julen fejret med julesokker, julemad og familiehygge. USA er et multikulturelt land, og derfor er traditionerne også forskellige. Der fejres alt lige fra Hanukkah ( jøderne fejrer, at Jerusalem blev befriet fra de græske styrker i vinteren år 164 f.Kr. – festlighederne kaldes også lysfesten) og Kwanzaa (en afroamerikansk højtid, og fejringen har til hensigt at sikre et bånd mellem afroamerikanerne og deres afrikanske arv og kultur) til den traditionelle jul, vi kender fra Danmark. Fordi festlighederne i december har forskellige navne ønsker mange amerikanere hinanden ”Happy Holidays” i stedet for ”Merry Christmas”. På en julerejse til USA oplever du et land, der dyrker julen og alle dens traditioner. Så du får en ferie, hvor du kommer i julestemning – helt uden selv at skulle knokle i køkkenet, pynte juletræet og stå i lange køer hos slagteren for at købe flæskesteg.\n2) Se juledekorationer og julelys som du ellers kun ser i The Grisworlds\nDu har sikkert set en amerikansk julefilm eller to, hvor de amerikanske huse er pyntet med den ene farvestrålende lyskæde efter den anden. Og det er heller ikke unormalt, at haverne er dekorerede med julemænd, rensdyr og snemænd. Faktisk skulle man næsten tro, at naboerne konkurrerer mod hinanden i at have flest farvestrålende og blinkende lys. Så der bliver ikke sparet på strømmen i denne måned. Selvom man, som dansker, nok synes, at de mange lys og julemænd er overdrevet, så er det en sjov oplevelse at se de mange blinkende huse og haver.\n3) Florida – Hold jul i varmen\nSkift julestres og gaveræs ud med afslapning og varmere himmelstrøg. I Florida kan du sidde på en liggestol med en kold drink juleaftensdag, mens børnene plasker rundt i poolen. Så her kan du glemme alt om at stege and og snitte rødkål, mens julesveden drypper fra panden. I stedet kan du lade juleferie-freden sænke sig og nyde dagen i stilhed og afslappet stil. Og du behøver heller ikke tænke på at fylde kufferten med julegaver. I Florida ligger temaparkerne nemlig som perler på en snor. Så familien kan meget passende give hinanden en tur i Disney World eller Everglades Nationalpark. Synes du alligevel, at der skal være en blød pakke eller to, så fortvivl ej. I Orlando finder du store outlet malls, hvor du kan købe tøj, sko og souvenirs.\n4) Juleshopping på 5th avenue i New York\nI den søde juletid forvandles New York til et lille juleeventyr. Gadelygter pyntes med røde sløjfer, træerne fyldes med funklende lys, og nisser synger og danser. New York er alene en god grund til at holde jul i USA, og du kommer med garanti i et dejligt julehumør, når du bevæger dig rundt i New Yorks gader. På 5th avenue kan du beundre de udsmykkede butiksvinduer, hvor forretningerne har pyntet op med nisselandskaber, julekugler og julelys.\nI slutningen af november tændes New Yorks største juletræ ved Rockefeller Center. Det er en stor tradition, når de mange lys i juletræet tændes. Så stor at begivenheden transmitteres i et liveshow på amerikansk TV.\nVed Bryant Park Winter Village kan du udforske den hyggelige vinterlandsby, som kan besøges fra oktober til marts. I julemånederne er der 170 boder, som sælger smykker, kunsthåndværk, legetøj og meget mere. Du kan selvfølgelig også købe julelækkerier eller nyde en kop varm kakao.\nVælger du at forlænge juleferien i New York, kan du fejre nytåret i The Big Apple, hvor du oplever en af verdens største nytårsfester. På Time Square samles over en million mennesker til et kæmpe fyrværkerishow, og så tælles der ned til nytår, mens den berømte kugle (The Big Ball drop) sænkes.\n5) Fire kilometer racerbane og juleudstilling i én\nAlt i Las Vegas er lidt vildere og lidt mere ekstraordinært. Det gælder også i juletiden, og i Las Vegas kan du få juleoplevelser lidt ud over det sædvanlige – som du sent vil glemme. På racerbanen, Las Vegas Motor Speedway kan du se en anderledes juleudstilling kaldet Glittering Lights, som er en drive through juleudstilling. Du sætter dig bag rattet, og radioen spiller julemusik. Du kører på den fire kilometer lange racerbane forbi blinkende julemænd, rensdyr og tunneler med lys. Tempoet er selvfølgelig lavere end den normalt er på racerbanen, og du kan gøre stop undervejs og nyde juleudstillingen gennem bilruden.\nLas Vegas lokker også med en vinterby, hvor lysende træer, julemanden og velduftende honningkager præger ’bybilledet’. I Magical Forest emmer de små gader af julestemning. Du kan fx hoppe på et hyggeligt juletog, der fragter dig rundt i den lille by. Børnene kan boltre sig i byens karruseller og på minigolfbanen. Og så kan du selvfølgelig købe lækkert juleslik i en af de mange boder.\nSå i USA får du lige den juleferie, du drømmer om. Hvad end du ønsker dig en afslappet jul på stranden eller pyntede lygtepæle i storbyen, bestemmer du juledagenes tempo. Og du kan glemme alt om gaveræs, flæskesteg og julekagebagning.\nRigtig god julerejse til USA.\nPs. Fik vi sagt, at vi også har skrevet om, hvordan du får en nytårsaften, du aldrig glemmer?


Storm over Ramasjang | Magasinet KBH\n8. oktober – 8. november 2020\nHøjt svævende over publikums hoveder ankommer de kendte og elskede ’Ramasjang’-stjerner Onkel Reje, Motor Mille og Hr. Skæg til teatret. De har taget et flyvehop ud af tv-skærmen og lander lige her på en stor ø på Østre Gasværk Teater.\nTunge tordenskyer cirkler faretruende under loftet og lysende tulipaner springer ud med glimmerstøv. Hele gasværkets store, runde sal er omdannet til en magisk eventyr-ø. Det er virkelig en flot opsætning, Mie Riis har stået for.\nOnkel Reje (Mads Geertsen) slår sig ned på øen, hvor han møder en kvinde med ben i næsen: Heksen Frøken Storm (operasangerinden Andrea Pellegrini). Hun tager ham med, ja, storm, og Onkel Reje opgiver hurtigt alle planer om at vende hjem til Ramasjang-øen igen. Men Motor Mille (Mille Gori) og Hr. Skæg (Mikkel Lomborg) savner deres Onkel Reje og kommer kort tid efter for at hente ham. Det bliver ikke helt nemt, men hvordan det hele ender, må man tage en tur i teatret for at finde ud af.\n10-årige Asta synes, at forestillingen er sjov, men at der er lidt for mange sange. Det bliver lidt kedeligt, og hun har også svært ved at høre, hvad Frøken Storm synger, fordi det er opera. Den skønne, politisk ukorrekte facon fra ’Ramasjang’ har manuskriptforfatter Pelle Møller bevaret på bedste vis. ”Jeg smører mig lige ind i bruncreme, du ved, den der smager af Nutella,” siger Onkel Reje eksempelvis til sin nye kærlighed.\nDet er fedt, at der hist og her også falder en kommentar til de voksne, som da Frøken Storms hoftjener, der er en blanding af menneske og busk, selvfølgelig har navnet Arnold – Arnold Bus(c)k. Men jagten på at tilfredsstille det voksne publikum bliver måske lige en snert for desperat, da Onkel Reje til salens store stilhed står og fægter med en dynamitstang som penis og da refrænet ”knalde hele natten” lyder igen og igen fra de store højtalere.\nOnkel Skægs mere ufrivilligt morsomme karakter fungerer omvendt virkelig godt. Som da han og Motor Mille – der har det unge publikum i sin hule hånd – forsøger at få hjælp fra øens buske, og Hr. Skæg straks begynder at lede efter sin ”parlør til buske”.\nMusikken er et superstærkt og bærende element i forestillingen. Som voksen er det fedt med en vaskeægte operaheks, og kapelmester Anders Ortman gør et overordentligt godt stykke arbejde i sit skønne mågekostume. Som både livemusiker og foley artist sætter han stemning på alle scenens små som store bevægelser. Præcist og finurligt på samme tid.\nDet er tydeligt, at historien går rent hjem hos børnene. De griner og hepper og hjælper til alt hvad de kan. Med teatervante øjne bliver det også hurtigt tydeligt, at forestillingen er bygget op over en gængs model, og det bliver simpelthen lidt for forudsigeligt. Det er næsten som om, holdet har lavet en ingrediensliste over alt det, børn elsker i teatret, og så taget den fra en ende af: Gemmeleg, slåskamp, sej breakdance, forhekset helt, uhyggelig nat osv., osv. Men fred være med det, det virker jo! Og tilsat den skønne æstetik og Anders Ortmans fantastiske enmands-liveorkester bliver ’Storm over Ramasjang’ en god – og sommetider fortryllende magisk oplevelse.


Bedste BTE Høreapparatproducenter og Leverandører - Engrosprodukter - Byvision Science Technology Limited\nden diskrete mini Ric stylebest BTE høreapparat til voksne mænd og kvinder mild til moderat høretab med modtager i kanalen passer i højre øre\nModellen G-28-RIC er den diskrete mini Ric stil bedste BTE høreapparat til voksne mænd og kvinder mild til moderat høretab med modtager i kanalen passer i højre øre eller venstre øre som forstærker\nDen Ric Bedste BTE Høreapparat G-28-Ric\n-Frekvensområde (Hz): 200 Hz-4500 Hz\n-.2 NH trimmer mode til forskellige lyd sted\n-Høj kvalitet modtager i kanal for voksne\n-Fit til mildt til moderat høretab\n-Størrelsen af A13 Zinc Air batteri\n- Mini og diskret bag øret\n- Klar til brug og behageligt lys Høreapparat\n- Højkvalitets mikrofon og modtager i kanalen\n- Den 2-mode NH Trimmer som digital tilstand\n- Volumenhjul til lyd og 1-4 niveau\n- Lavt strømforsyning kun 1,0mA\nDen bedste BTE Hearing Aid- sag indeholder elektronik, kontrol, batteri og mikrofon (er). Højttaleren eller modtageren i øre- eller dome-tip, der kaldes RIC-høreapparatets høreapparat eller høreapparat the-Ear RITE Høreapparat.\nRic bedst høre høreapparater Specifikationer :\nbedste bte Høreapparat ric stil\nJusterbart volumenhjul 1-4 niveau\n1x bedste bte Høreapparat\n1x gave taske\n4x ørepropper forskellige størrelser\nHvordan virker et bte høreapparat?\nHøreapparatet er en lille elektronisk enhed, som du bruger i eller bag dit øre. Det gør nogle lyde højere, så en person med høretab kan lytte, kommunikere og deltage mere fuldt ud i daglige aktiviteter.\nSom normalt har høreapparatet tre grundlæggende dele, herunder en mikrofon, forstærker og højttaler. Høreapparatet modtager lyd gennem en mikrofon, som konverterer lydbølgerne til elektriske signaler og sender dem til en forstærker.\nForstærkeren øger signalernes strøm og sender dem derefter til øret gennem en højttaler.\nDu og din audiolog bør vælge et høreapparat, der passer bedst til dine behov og livsstil. Pris er også en vigtig betragtning, fordi høreapparater spænder fra hundredvis til flere tusind dollars. På samme måde som andre indkøb af udstyr, påvirker stil og funktioner omkostningerne. Brug dog ikke prisen alene til at bestemme det bedste høreapparat til dig. Bare fordi et høreapparat er dyrere end et andet betyder ikke nødvendigvis, at det bedre passer til dine behov.\nEt høreapparat genopretter ikke din normale hørelse. Med praksis vil et høreapparat dog øge din bevidsthed om lyde og deres kilder. Du vil gerne bruge dit høreapparat regelmæssigt, så vælg det, der er bekvemt og nemt at bruge. Andre funktioner, der skal overvejes, omfatter dele eller ydelser omfattet af garantien, skønnet tidsplan og omkostninger til vedligeholdelse og reparation, muligheder og opgraderingsmuligheder samt høreapparatfirmaets omdømme for kvalitet og kundeservice.\nEn dvanced D igital lydforstærker høreapparat enheder\nHot Tags: bedste bte høreapparat, producenter, leverandører, engros, lav pris


Stille stunder - tyste tanker: oktober 2007\nTyste tanker - dystre tanker\nEn dejlig kvinde måtte igår opgive livet efter 3 års tapper kamp mod kræften.\nUlla, du vil blive savnet af os alle, og mine tanker går til dem, du efterladte.\nTak fordi jeg lærte dig at kende.\nIndsendt af Dorthe kl. 31.10.07 Ingen kommentarer:\nHer troede man lige...\nat aftenen var planlagt og alt ville gå, som man forventede - men langt langt fra.\nGemalen er på Pejsegaarden på kursus og vi to tøser er alene hjemme. Det er rart at være to - dagene bliver anderledes.\nFor en gangs skyld ville jeg være den gode (hus)mor, skyndte mig ud at handle ind af gode varer: græskar, chili, hvidløg, fløde, kraftben...\nHjem i huj og hast for at sætte en god suppe igang på kraftben og kaninkøller, så jeg kunne lave en af Lins favoritter: Hokkaido-suppe - og så for rigtig at kræse for hende - rå æblekage med flødeskum.\nKnokle knokle knokle.... køkkenet dufter og damper, Pjuk (undulaten) snakker løs og fedter for mig: "Du sød, du sød, du søøøøøøød, hej". Græskarmanden på trappen udenfor er tændt, nu mørket er faldet på. Ja vi mangler vist blot lige et symfoniorkester i haven til at give det sidste pift til stemningen. MEEEEN.....\nSå hopper mobilen og sms'erne tikker ind. "Må jeg godt blive hos Nanna og overnatte der i aften - Vi har lavet lektier og vi har alt klar og vi skal nok gå i seng tidligt, og vi skal nok lade være med at snakke hele natten og jeg skal nok tage linser ud, og, og, og ..... PLEEEEEAAASE"\nJeg måtte jo sluge mine principper om altid at sove hjemme på skoledage - hun er trods alt teenager nu, og også holde det hemmeligt, at jeg havde kræset for hende. Hvorfor skulle hun dog have dårlig samvittighed, når vi ikke havde aftalt noget.\nSå nu sidder jeg og hygger mig med æblekage i store mængder, ovenpå en god tallerkenfuld Hokkaido suppe. Gloria vokser stille og roligt, kaffen dufter - og Diana Vangsaa læser Patricia Cornwell højt for mig.\nIndsendt af Dorthe kl. 25.10.07 3 kommentarer:\nEn dag på Olympen...\nhedder det ikke det, når man er på strikkebesøg hos Zeus(strik) - Hanne?\nIhvertfald sad vi en flok skønne strikkende gudinder og lod pindene få hele armen. Hanne, Hanne, Anni, Lisette, Kathe og jeg diskuterede bøger, fibre, garn, strikketøjer og ALT MULIGT ANDET - mens Hanne med nervøse blikke kiggede ud på sit kastanietræ for at sikre sig, at Peter ikke lige fik det harvet op sammen med resten af haven.\nKathe fik lukket munden på Hanne med denne:\nKathe er en fantastisk dygtig kunsthåndværker - der er ikke det, som hun ikke kan lave - og så sætte farver sammen - ja jeg er bare imponeret.\nMere forunderligt er det dog, at Hanne mødte op i tøj præcist matchende hattens farver. Mon der er mere mellem himmel og jord end bare sådan lige....?\nGloria fik nogle omgange - og nu er jeg ved det yderste af kraven - hvor er den dog dejlig at strikke - selvom vi nu (halvvejs ude) er over 400 m.\nIndsendt af Dorthe kl. 23.10.07 1 kommentar:\nSådan en vidunderlig dag på Lynghøjgaard, og så glemmer jeg kameraet - hvor er det bare typisk mig.\nMen så må I nøjes med en skriftlig beretning om Lisette, liflige boller og lækker strik.\nLænge har både Lisette og jeg truet med, at NU skulle vi da også snart have en dag sammen, hvor vi ikke skulle andet end at være os - og så idag oprandt den endelig. Jeg mødte op fra morgenstunden og fik de lifligste nybagte boller til kaffen, og så gik snakken og hyggen ellers bare derud af. Vi strikkede, diskuterede garnkvaliteter, 2 farvet patent og bøger. Jeg lærte at strikke 2 sokker på en gang og sidst men ikke mindst: Lisette er et af de skønne mennesker, jeg også kan tie stille sammen med uden at det bliver pinligt.\nEn dag uden tidsfornemmelse i et parallelunivers, hvor kun strik har en berettigelse. I skulle altså bare prøve det!\nOg det bedste - vi fortsætter samværet mandag hos Hanne sammen med flere skønne quinder. Jeg glæder mig allerede\nTak for en dejlig dag, Lisette\nIndsendt af Dorthe kl. 18.10.07 2 kommentarer:\ngider ikke idag - det gør ondt. Laserbehandlingerne påvirker det hele kraftigt, men jeg tror på, at det bliver godt i den sidste ende.\nGodt man har selskab af Gloria og en god lydbog\nIndsendt af Dorthe kl. 17.10.07 Ingen kommentarer:\nTeenager, traveture og Tivoli...\nvar de primære ingredienser i min dag idag. Jeg har været på endags shoppingtur til hovedstaden med Lin - og sikke en dag.\nVi tog det tidlige morgenfly og gik på DalleValle for at spise morgenmad - der har man jo direkte udsigt til Strikkeboden - og sikke en udsigt- han sætter jo ligesom de mange Noromodeller lidt i perspektiv.\nKøbenhavn byder på mange fristelser, men ikke for en jysk teenager med stor prisbevidsthed. Så vi fik set meget, prøvet lidt mindre og købt lidt. Men det er dejligt at vide, at der ikke bare købes ind, men hver enkelt ting vurderes nøje i forhold til prisen (hun slægter vist sin morfar lidt på :-) ).\nRådhuspladsen er igen ramme om sjov kunst og lige nu er der fokus på affald i byen - eller ønsket om ikke at have noget sådan, så der er bygget maxiversioner af pizzakartoner, sodavandsdåser, tyggegummipakker ... Ganske underholdende, flot og godt lavet\nEffektiv travetur gennem Strøget, Købmagergade, Kultorvet, Fiolstræde, Lars Bjørnsensstræde - ja I kender sikkert ruten - gav ømme fødder og knæ, så dagens sidste 3 timer inden togafgang mod Kastrup var for Lin lidt uoverskuelige - indtil jeg sagde, at hvis hun havde kræfterne, kunne vi da sætte os over i Tivoli og hygge os.\nSjældent har jeg set et ansigt stråle så meget. Fødderne var pludseligt ikke ømme mere og energien vendte tilbage for fuldt skrue.\nHele Tivoli er pyntet til Halloween og det var flot - se bare selv:\nIndsendt af Dorthe kl. 16.10.07 1 kommentar:\nFelia kom forbi...\nMin dejlige yngste niece spurgte i formiddags: "Moster, kan du lege?" og ja, det kunne jeg godt.\nEn vidunderlig dag med en 7 årigs filosofiske og til tider gammelkloge bemærkninger er nu livsbekræftende. Og så var mit hjerte jo ved at smelte, da hun sagde "skal vi ikke fingerstrikke, det er nu så hyggeligt", så garnkurven blev endevendt og det mest lyserøde sorteret fra (gerne med glimmer), og så gik tiden derudaf.\nResultatet blev et 3 m langt tørklæde som efter foldning ses om min hals (fotograferet efter Sanne B metoden igen med dårligt lys - for jeg har altså ikke gulsot!!!)\nJeg måtte så kvittere med lidt tøj til Build-a-bear minibamserne, nemlig en kjole med pandebånd til kaninen og en hundefrakke til vovsen. Bemærk venligst halehullerne - de var meget vigtige for Felia - for det har det ægte tøj nemlig.\nTak min ven for en dejlig dag. Håber du vil lege igen en anden dag :-).\nIndsendt af Dorthe kl. 14.10.07 1 kommentar:\nSå fik jeg hende...\nGloria altså - og hun er bare fin - farvevariant nr 6 (blomme, vinrød og cyklamen). Jeg pralede stort til strikin i Garngalleriet idag, men INGEN var misundelige overhovedet - sagde de ihvertfald ;-P\nJette krævede straks en strikkeprøve, så strukturen kunne ses og her er den så. Mønsteret er ganske enkelt - faktisk næsten identisk med det, der er anvendt i Tweedie. 3 farver - 1 p ret med hver fra samme side og 1 p ret med alle tre tråde tilbage. Her anvendes den glatte side, og i Tweedie den ruflede side.\nJeg skrev til Hanne Falkenberg tidligere på ugen for at høre om farvevarianter - jeg havde kun set den blåsorte på Fischer Filts hjemmeside. Og hun forklarede, at hun ville levere den i 8\nvarianter til en start, alle i tone-i-tone. Hun havde brugt lang tid på at finde den helt rigtige rækkefølge på de 3 farver, og jeg kan se at hun har ret - det er absolut ikke ligegyldigt med denne rækkefølge, så skulle man engang lege med dette mønster i anden strik, skal der i hvertfald laves en del strikkeprøver først for at få den rigtige sammensætning.\nDet ses ikke tydeligt af billederne, men det første er taget med kameraets eget lys og er lidt for lyst men giver det rette indtryk af kølighed i farverne. Det andet billede passer bedre med de egentlige farver, men her er lyset fra lampen alt for varmt.\nSå I må vente med at se det, til det er muligt at fotografere i dagslys.\nOG SÅ LIGE - tak til Jette, Helle, Anette, Hanne, Susanne, Jette og Ida for gode grin over både pizzaria, cottoncoat og andre sproglige finurligheder - ja I andre må undre jer, når I nu ikke kan få dette serveret med lyd.\nIndsendt af Dorthe kl. 13.10.07 2 kommentarer:\nmen den opdagede jeg nu ikke - for dér var jeg ikke vågen. Men søvndrukken stod jeg op til den flotteste morgenhimmel over Gug og tænkte, at jeg lige skulle tisse, og så lige finde kameraet og så skulle billedet på. Men sådan en himmel kan ændre sig med et snuptag, når man vender ryggen til. Så jeg fik kun dette billede. Ret fattigt i forhold til virkeligheden faktisk\nIndsendt af Dorthe kl. 13.10.07 Ingen kommentarer:\nNu gjorde hun det igen.... - eller "GLOOOOOOOORIAAAAAAA"\n"Kakerlakkongen har et hoved som en fugl\nog de nøgne mennesker har ikke noget skjul\nGloria sidder ved kongens fod\nog spejler sig i røven på en djævel der slår rod\nhun lukker sine øjne der er ingen trøst\nden sorte køter befamler hendes bryst\ntar fat om hendes hofter, savler og sir:\n”Byen brænder ned, lad os få lidt lir”\nsynger Lars Lilholt hver sommer på Nibefestivallens 1. dag - og jeg står midt for scenen og skråler med sammen med min mor.\nNu sidder jeg og synger det samme, men af en helt anden grund\nGæt hvem der skal hente en pink variation i morgen formiddag? - og så til strik-in i Ry bagefter. Jeg har lige frigjort pinde, så jeg kan starte, hvis ikke jeg kan vente.\nBilleder følger, når pakken er i hus\nIndsendt af Dorthe kl. 12.10.07 1 kommentar:\nJeg føler mig rig...\nIgår, da jeg lå og havde allermest ondt af mig selv - øm over det hele og med en omgang aku-tortur foran mig - ringede det på døren, og der stod posten med dette:\nTak Jette, du gjorde min dag dejlig og lys. Mmmm jeg elsker Hawthorne\nIndsendt af Dorthe kl. 11.10.07 Ingen kommentarer:\nSeeeee - nu er det snart vinter\nDette var haven, jeg stod op til, snottet og træt - mandag morgen\nMen smukt var det nu. Og vintertid er spinde og strikketid - så det er jo ikke så slemt.\nIndsendt af Dorthe kl. 10.10.07 1 kommentar:\nEndelig blev min silke færdig. En flot vinterturkis i lange farveforløb. Lækker at spinde, dejlig at arbejde med - og den er til salg - hvis nogen skulle have interesse.\nNærbilledet gengiver farverne bedst - men det er forfærdelig svært at få de rigtige farver frem, når man ikke har det rigtige lysudstyr.\n230g / 505 m\nInteresseret?, så send mig en mail på hedehus (a) gmail.com\nEndnu en teenager i familien...\nTillykke til dig, Freja - min dejlige ældste guddatter (den 3. oktober - jeg er bare langsom). Du er en evig solstråle i familien med dit store humør og evne til at få os alle til at smile og grine. Altid en glad og belejlig kommentar til enhver situation.\nFreja spurgte forsigtigt til sin fødselsdagsfest, om jeg stadig strikkede meget - og om jeg måske havde tid - for så ville hun gerne have sokker, så hun kunne bruge sine lækre støvler hele vinteren. Det kan man jo ikke stå for :-)\nIndsendt af Dorthe kl. 10.10.07 Ingen kommentarer:\nblev der ikke mange af - pudsigt nok mest snak. Men et tofarvet patenttørklæde i Lucca, som jeg har fået af Helle, blev færdigt - og resultatet ses her. Den multifarvede er dominant på den ene side og den ensfarvede på den anden. Sjovt resultat af enkelt strik.\nMetoden er, at der slås op med begge tråde på rundpind. Strik patent med den ene tråd til enden og skub arbejdet tilbage og strik omvendt patent (vrangmaskerne) med den anden farve.\nHusk at strikke den sidste maske med begge tråde for at få en jævn kant.\nNår der lukkes af, lukkes også af med begge tråde sammen.\nProduktet bliver meget vamset og lækkert - lige til at gemme sig i.\nJeg havde egentlig glemt metoden, for jeg strikkede en del vendbare trøjer i 80'erne på denne måde. De var ret populære\nEllers blev det bare til færdiggørelse af 2 par sokker. Ragsokker til Lins gudfader og festlige fødder til mig selv\nDet smukkeste garn\npå festivallen så jeg i Mariannes Freeform-kurv - se selv. Hjemmefarvet og hjemmespundet - bare flot flot flot.\nGør iøvrigt jer selv den tjeneste at surfe rundt på Mariannes blog. Der er så mange skønne ting at lade sig inspirere af. Og nu er hun også begyndt at avle egen (angora) uld\nhar mange jo skrevet meget om - og som det fremgår af adskillige blogs (nogle endda med billeddokumentation) ja så deltog jeg også.\nEn dejlig lang weekend, startende med morgenkaffe hos Kathe, som altid, krydret med en masse inspirerende snak, selvom hun kun havde fået 3 timers søvn grundet en stak brocher, der skulle poleres færdig. Men jeg var så heldig at være den, der skulle overrække til bestillerne - og det var nu en stor fornøjelse.\nHanne blev samlet op i Århus og turen med Mie Mols gik til Odden. Det var en større omgang klatring for at komme op til restauranten - vi blev smidt helt ned i bunden til motorcyklerne, og det var hårdt. Men frokosten var dejlig - og kræfter til en snak blev der også. Men strik - tjaeee - 6 pinde på et tørklæde og så var vi pludselig på Sjælland\nSom inkarneret jyde føler man det jo sådan, at når man er på Odden, så er man jo på Sjælland, og hvor langt kan der da så være til Næstved - nej vel...... Hold da op - de har s'gu placeret næstved næsten halvvejs i Polen. Og da vi kom frem, kunne vi slet ikke se BH'er i træerne ved vandrehjemmet og var derfor i tvivl om, hvorvidt vi var kommet det rigtige sted hen.\nMen alle de knus og kram og glade hilsner, der ventede inden for, ja så var vi ikke i tvivl\nTak alle sammen for en rigtig dejlig weekend. Nu har jeg næsten fået stemmen igen og glæder mig allerede til 2008 i Silkeborg\nHer troede man lige...at aftenen var planlagt og ...\nEn dag på Olympen...hedder det ikke det, når man e...\nFJOOOOLLLLLLSSSSSS... Sådan en vidunderlig dag på ...\nØV... gider ikke idag - det gør ondt. Laserbehandl...\nTeenager, traveture og Tivoli...var de primære ing...\nFelia kom forbi...Min dejlige yngste niece spurgte...\nSå fik jeg hende... Gloria altså - og hun er bare ...\nMorgenstund har guld i mund...men den opdagede jeg...\nNu gjorde hun det igen.... - eller "GLOOOOOOOORIAA...\nJeg føler mig rig...Igår, da jeg lå og havde aller...\nSeeeee - nu er det snart vinterDette var haven, je...\nSpinderierEndelig blev min silke færdig. En flot ...\nEndnu en teenager i familien...Tillykke til dig, F...\nWebstrikfestival-produktionerblev der ikke mange a...\nDet smukkeste garnpå festivallen så jeg i Marianne...\nWebstrikfestivalhar mange jo skrevet meget om - og...


Sund slankekur - Nem slankekur: juni 2013\nGrillmad og sommer hænger unægtelig sammen. Mange af os nyder at fyre op under grillen, så snart sommeren er over os. Desværre forbinder mange grillmad med usund mad som pølser, spareribs, dressinger mv. Det behøver heldigvis ikke at være sådan. Med et par enkelte gode råd, kan du grille hele sommeren, og få sund grillmad, der smager godt. Så hvad enten du er på slankekur eller blot ønsker at leve sundt, kan du med fordel læse videre, så du ikke skal droppe grillmaden om sommeren.\nNår man griller, er der ofte en masse marinader og olier involveret, for at få kød til at smage af mere, samt undgå at kød og tilbehør brænder på. Disse marinader og olier indeholder mange kalorier, og det første du skal gøre, et at skære dette ned til et minimum, eller helt fjerne det. Kød kan sagtens marineres uden at man gør det i marinade. Hæl blot krydderiet over køddet, læg det i en lufttæt pose, og lad det trække 4-8 timer i køleskabet. Bruger du friske urter og grøntsager som hvidløg, porrer, dild, mv. vil du opleve en rigtig lækker smag i dit kød.\nDu skal endvidere undgå det fede kød, og sørge for at grille fedtfattige bøffer, kylling mv. Endvidere skal du undgå de hvide brød man ofte vælger som burgerboller og som tilbehør til salaten. Endvidere også den fede dressing eller smør på brøddet. Tænker du over disse ting, er du godt på vej, til at få et lækkert sundt grillet måltid.\nSommeren er tid for lækre salater og grillet tilbehør til bøffen, kyllingen eller hvad du nu griller. Det optimale er derfor, at du spiser kød, samt salat og evt. et groft grillet brød. Er du typen der gerne vil have lidt mere, er en bagt kartoffel, eller kartofler i små stykker, blandet med fx. gulerødder eller andre grøntsager som broccoli, blomkål mv. også et godt alternativ. Coleslaw kunne være et andet alternativ til tilbehør.\nDet er dog vigtigt, at 2/3 af tilbehøret kommer fra grøntsager, for at sikre at det er sund grillmad, og ikke bare det sædvanlige måltid du/I indtager.\nDesserter på grill\nØnsker du at lave en lækker dessert til din grillmad, kan det sagtens gøres sundt og lækkert. Tag fx. et grillspyd og sæt herpå forskellige frugter, som du så griller. Det kan fx. være jordbær, ananas, banan, æble osv. Frugterne skal grilles på indirekte varme, og kun et par minutter, til de bliver let gyldne.\nJeg håber dette har givet dig inspiration til at lave noget lækkert og sund grillmad. Jeg håber du vil nyde sommeren lige så meget som mig.\nIndsendt af Thomas Jørgensen kl. 20.27 Ingen kommentarer:\nEtiketter: kalorier, Sund mad


Vi bør undersøge baggrunden for, at borgere kommer på kontanthjælp – Haderslev\nDe 6 kandidater\nHelene Hellesøe Appel\nVi bør undersøge baggrunden for, at borgere kommer på kontanthjælp\n12. maj 2018 Enhedslisten Haderslev Læserbreve Kommentarer lukket til Vi bør undersøge baggrunden for, at borgere kommer på kontanthjælp\nAf Mogens Rerup, byrådsmedlem for Enhedslisten Haderslev\nPolitikerne er åbenbart ikke interesseret i, hvem f.eks. kontanthjælpsmodtagerne er, hvad de lavede før de kom på kontanthjælp og hvor de bor m.v.\nJeg har fremsendt forslag til fagudvalget om, at man skulle undersøge, hvad f.eks. kontanthjælpsmodtagere levede af før de kom på kontanthjælp – sygedagpenge, arbejdsløshedsunderstøttelse, aldrig været i beskæftigelse, gået på specialskole m.v.\nMan bør også undersøge, hvor kontanthjælpsmodtagerne bor, da man ikke kan ikke afhjælpe problemer, hvis man ikke ved hvad problemet er eller skyldes, ligesom man ikke kan støtte eller hjælpe en gruppe borgere, hvis man ikke ved, hvem de er, eller hvorfor de er havnet i gruppen.\nMan kan som politiker ikke påstå, at det skal kunne betale sig at arbejde, hvis man ikke ved, om alle kan arbejde, som ikke gør det. Af samme årsag kan man ikke indføre et kontanthjælpsloft ligesom regeringen og DF har gjort, fordi det ofte bliver ”skat” på sygdom og dårlig social opvækst.\nLedelsen siger, at de ikke har ressourcer til at undersøge det – de burde naturligvis have en politisk ordre om at gøre det, for det siger de altid.\nFor ca. 35 år siden sagde man også i den daværende Vojens Kommune, at det vrimlede med borgere på kontanthjælp i det såkaldte sociale boligbyggeri i Vojens. Det troede jeg ikke på, så vi fik undersøgt – tager ingen tid – hvor modtagerne boede.\nDet viste sig, at f.eks. Sommerstedområdet havde forholdsvis nogen flere på kontanthjælp end andre steder, for det var der, de billige huslejer i f.eks. gamle fodermester- og landarbejderboliger fandtes dengang.\nVil forsøge at få sagen i byrådet.\nTidligere indlæg:Hvem sylter Haderslevs lærere?\nNæste indlæg:Invitation: Kom til indvielse af vores Røde kælder\nJon Krongaard – Vi svarer dig hjertens gerne\n12. juni 2019 Enhedslisten Haderslev\nHaderslev – mere end hver tredje stemmer nu rødt\n6. juni 2019 Enhedslisten Haderslev\nHoptimisten og folkeskolen\n2. juni 2019 Enhedslisten Haderslev\nKategorier Vælg kategori Ikke kategoriseret Læserbreve Nyt fra byrådet Pressemeddelelser