Kemisk risikovurdering & kemisk APV: Din komplette guide med eksempler\nKemisk risikovurdering: Din komplette guide til kemisk APV\nEr du i tvivl om, hvordan du risikovurderer jeres farlige stoffer og materialer? Hvad loven siger, og hvordan du dokumenterer processen? Få det komplette overblik over kemisk risikovurdering herunder.\nFormålet med kemisk APV er at beskytte medarbejderne\nDu skal vurdere din virksomheds brug af farlige kemiske stoffer. Det gør du med en kemisk risikovurdering (også kaldet kemisk APV). Det er en del af virksomhedens samlede APV. Læs mere om reglerne for APV her.\nKemisk risikovurdering er en del af jeres generelle kemikaliestyring Den skaber overblik over, hvor og hvordan medarbejdere kan blive udsat for farlige kemikalier og kemiske produkter.\nReglerne for kemisk APV håndhæves af Arbejdstilsynet, som i 2019 udfasede de gamle arbejdspladsbrugsanvisninger. Til forskel fra den gamle APB er den nye kemiske APV langt mere anvendelig til at instruere medarbejderne i sikker håndtering – og i sidste ende beskytte dem mod eksponering.\nDen kemiske APV er lovpligtig. Men den er også et genialt værktøj til instruktion. Herunder tager vi dig igennem hele processen for kemisk APV: hvordan du udarbejder den, hvor ofte du skal gennemgå den, og hvordan du følger op på den. God læselyst.\nLæs også om den bredere arbejdspladsvurdering her >\nKapitel Basis for guiden 1. Hvilke materialer er farlige? 2. Hvordan bruger I dem? 3. Hvordan forebygger I? 4. Dokumentationskrav 5. Handlingsplan\nI. Basis for guiden\nGuiden her er baseret på Arbejdstilsynets vejledning i kemisk APV og supplerer med konkrete eksempler fra virkeligheden.\n4 spørgsmål, du skal besvare i kemisk APV:\nHvilke stoffer og materialer er farlige – og på hvilken måde?\nHvordan bruger I materialerne?\nHvilke forbyggende foranstaltninger bør I træffe\nDa det er vanskeligt at besvare spørgsmål 2 og 3 adskilt, har vi trukket dem sammen under den samme overskrift i denne guide.\nII. Lovkrav for den kemiske risikovurdering (kemiske APV)\nDen kemiske risikovurdering er en særlig del af virksomhedens samlede APV, og der gælder derfor de samme regler som ved denne:\nArbejdstilsynets krav til APV'en >\nArbejdstilsynets krav til kemisk risikovurdering >\nIII. Om arbejdspladsbrugsanvisninger\nArbejdspladsbrugsanvisninger var lovpligtige at udarbejde for faremærkede kemiske produkter indtil 1. juli 2019. Kravet om at lave arbejdspladsbrugsanvisninger er nu frafaldet.\nArbejdstilsynet vil fremover forlange dokumentation for en skriftlig kemisk risikovurdering – og for jeres evne til at instruere medarbejderne i sikker håndtering af farlige stoffer.\nLæs mere om regelændringerne for arbejdspladsbrugsanvisninger (APB) og kemisk APV\n1. Hvilke materialer er farlige, og på hvilken måde?\nDet første trin i din kemiske risikovurdering er at finde ud af, hvilke af de stoffer, I bruger, der er farlige. Det kan være du har 200 kemiske produkter på din arbejdsplads, men de er sandsynligvis ikke farlige alle sammen.\nDet allerførste, du skal gøre, er derfor at orientere dig i sikkerhedsdatabladene for alle produkterne og finde ud af, hvilke der udgør en risiko.\nI dette afsnit guider vi dig til, hvor du finder denne information i sikkerhedsdatabladet og hvordan du afkoder det, der står.\n1.1 Hvornår er et stof farligt?\nArbejdstilsynets definition på farlige stoffer og materialer er følgende:\nSe Arbejdstilsynets definition af farlighed på Amid.dk >\n1.2 Oprydning: Nedbring antallet af jeres kemiske produkter\nDu har ifølge loven pligt til at lave en liste over alle de kemiske stoffer og materialer, I bruger (se afsnittet om dokumentation). Derefter skal du vurdere om de udgør en risiko.\nFor at gøre dette arbejde lettere er det derfor en god idé at du først forsøge at nedbringe antallet af produkter i virksomheden. Dette gør du simpelthen ved at rydde op og smide de produkter væk, som ikke bruges længere.\nJo færre kemiske produkter, der findes på arbejdspladsen, jo mindre arbejde er der med at risikovurdere dem! Hvis du kan reducere antallet af produkter I bruger med 25%, kan du også spare 25% af arbejdstimerne på dokumentationen. Du kan bruge en oprydningsliste i et Excel-dokument som vist herunder.\nEksempel på en SDS oprydningsliste i Excel\n1.3 Find stoffernes og materialernes farlige egenskaber i sikkerhedsdatabladet\nNår du først har en liste over alle dine kemiske produkter, er det næste skridt at finde ud af, hvilke er farlige og dermed kræver, at du tager dem med i din kemiske risikovurdering.\nInformationer om farlige egenskaber og faremærkning for et produkt eller materiale finder du i sikkerhedsdatabladet. Et sikkerhedsdatablad er leverandørens måde at viderekommunikere stoffet eller materialets farlige egenskaber og anvisninger til sikker håndtering.\nUnder hvilke punkter skal du kigge?\nSikkerhedsdatablade kan være en hel videnskab at læse, og kan være lange – ofte 10-20 sider, eller mere. Sikkerhedsdatabladene indeholder mange informationer og kan være vanskelige at overskue. Men der er nogle steder, som er gode at slå op på, når du skal lave din kemiske risikovurdering.\nFor at finde ud af om et produkt udgør en risiko for dine medarbejdere, skal du starte med at kigge i Punkt 2: Fareidentifikation, som er vist herunder.\nPunkt 2 i sikkerhedsdatabladet fortæller dig, om et produkt udgør en risiko for dine medarbejdere.\nFareidentifikationen udgøres af CLP-farepiktogrammer samt H- og P-sætninger (hazard and precautionary statements), som uddyber fareklassificeringen. En H-sætning kunne være "H203 Eksplosiv, fare for brand, eksplosion eller udslyngning af fragmenter", mens en P-sætning kunne være "P211 Spray ikke mod åben ild eller andre antændelseskilder."\nAltså en beskrivelse af, hvad faren ved kemikaliet er (H-sætning), og hvilken adfærd, som derfor skal undgås i nærheden af kemikaliet (P-sætning).\nH- og P-sætninger erstatter de gamle R- og S-sætninger (R/S - risiko og sikkerhed), som formelt udgik i 2012. Men du kan stadig støde på R- og S-sætninger i gammel uddannelsesmateriale eller sikkerhedsdatablade, der ikke er opdateret.\nHvornår er et SDS lovpligtigt?\nDin leverandør skal levere et sikkerhedsdatablad til dig på papir eller i elektronisk form, hvis stoffet eller blandingen (det kemiske produkt):\ner persistent, bioakkumulerende eller giftigt\naf en anden grund er optaget på ECHAs godekendelsesliste (liste over stoffer, du skal søge om godkendelse for at bruge).\nDet kan dog hænde, at leverandøren ikke sender et sikkerhedsdatablad med, og så er du selv ansvarlig for at skaffe det.\nHusk at kontrollere sikkerhedsdatabladet\nDu skal tjekke at sikkerhedsdatabladet lever op til de lovmæssige krav. Dette er nemlig ikke altid garanteret fra leverandørens side. Nogle gange kan leverandøren glemme eller undlade et punkt i sikkerhedsdatabladet. Men sikkerhedsdatabladet skal efter loven altid indeholde alle disse 16 punkter:\nPunkt 9: Fysiske og kemiske egenskaber\nPunkt 13: Bortskaffelse\nHold sikkerhedsdatabladet opdateret\nDu skal derudover altid sørge for at have den nyeste version af sikkerhedsdatabladet. Det er ikke nok at opdatere din virksomheds sikkerhedsdatablade én gang om året. Hvis du f.eks. rutinemæssigt tjekker efter opdateringer til sikkerhedsdatabladene i januar og der kommer en vigtig opdatering i februar, så vil der gå næsten et helt år, før du opdager det.\nDer bliver hele tiden fundet nye egenskaber ved stoffer, som kan have betydning for din risikovurdering. For eksempel kan et stof du arbejder med pludselig blive klassificeret som kræftfremkaldende. Derfor er det vigtigt, at du holder øje med opdateringer og tilretter din kemiske risikovurdering efter dem.\nDette afsnit var et sammenkog af mange af de informationer, der følger på de næste sider i sikkerhedsdatabladet og udgør det vigtigste informationer, du skal bruge i din risikovurdering af arbejdet med produktet eller stoffet.\n1.4 Arbejde med kemiske stoffer, som kræver særlig uddannelse\nNogle særligt farlige kemiske stoffer kræver en særlig lovpligtig uddannelse, før medarbejdere må arbejde med dem. Dette gælder for eksempel epoxy, isocyanater og styren, som kan give enten slemme allergiske reaktioner, eksem ved hudkontakt, kræft eller luftvejssygdomme og hvis skadelige effekter er kendt fra mange forskellige brancher, især produktion.\nHvis din virksomhed arbejder med disse materialer, er det vigtigt, at du har styr på, at alle medarbejdere har den nødvendige uddannelse til at arbejde sikkert med dem.\nOversigt: Lovpligtige uddannelser i industrielt arbejde >\n2. Hvordan bruger I materialerne, og hvor meget udsættes medarbejderne for dem?\nSikkerhedsdatabladet er dog ikke tilstrækkeligt som sikkerhedsinformation, idet de sikkerhedsforanstaltninger, du skal implementere, kommer helt an på, hvordan, hvor ofte, hvor længe og i hvilke mængder, du bruger det kemiske produkt.\nDette kan du finde ud af ved at tale med de medarbejdere, der bruger produkterne og ved at gå rundt på afdelingerne og observere. Det er svært at gøre fra sit skrivebord.\nI det følgende er en liste over de facetter af kemisk eksponering, du skal overveje, når du udarbejder din kemiske risikovurdering.\nNoget af det første, du skal kigge på, er, ved hvilken form for eksponering stoffet eller materialet er farligt. Dette står i sikkerhedsdatabladets punkt 2. Du skal kigge på to ting: Faresætninger (hazard statements) og sikkerhedssætninger (precautionary statements).\nVed hud- og øjenkontakt\nMange rengøringsmidler er for eksempel ætsende, da det har en effektivt rensende funktion til forskellig brug, men det vil ofte være nødvendigt at anvende øjenbeskyttelse, handsker eller en dragt som dækker mere af huden.\nSikkerhedsdatabladet vil her være forsynet med CLP farepiktogrammet for ætsende, og vil derudover have angivet en faresætning med et nummer, som beskriver hvad der er fare for. H-sætninger for ætsende kan for eksempel være:\nArbejder du eller dine kollegaer med stoffer og materialer, som er skadelige ved kontakt med hud eller øjne, skal du inkludere dette i din kemiske risikovurdering.\nIndånding er måske den mest sandsynlige eksponeringstype og du kan let komme til at indånde kemiske stoffer og produkter, hvis der ikke er taget de rigtige forholdsregler. Ved arbejde med stoffer og materialer, som kræver hærdning, vil der opstå dampe og ved brug af aerosoler vil der opstå spraytåger, som kan være skadelige ved indånding.\nH-sætninger kan for eksempel være:\nH332: Farlig ved indånding.\nH334: Kan forårsage allergi- eller astmasymptomer\nH335 Kan forårsage irritation af luftvejene eller åndedrætsbesvær ved indånding.\nSpraymaling og rudelim er begge eksempler på kemiske produkter, som er farlige ved indånding. Spraymaling spredes i luften som en tåge og rudelimen afdamper i luften, indtil den er hærdet.\nMange kemiske stoffer og produkter er farlige ved indtagelse. Det er dog også den mindst sandsynlige form for eksponering, da det kræver at du ved en fejl kommer til at drikke eller spise det.\nDerudover behøver produkter ikke være mærket ”farlig ved indtagelse”, hvis det i forvejen er mærket med en værre faresætning, f.eks. ”farlig ved hudkontakt”, da fare ved indtagelse da vil være underforstået. Læs mere om forrangsregler i ECHAs CLP-vejledning (s. 29) >\nDer kan dog være stoffer eller produkter, som er sikre ved indånding og hudkontakt, men farlige ved indtagelse.\nEksponeringsgraden er også et vigtigt parameter at se på, når du skal foretage en risikovurdering.\nHvis et produkt er klassificeret som farligt, skal du tage stilling til, om det også er farligt i forbindelse med den grad af eksponering, jeres medarbejdere bliver udsat for virksomheden.\nLad os tage håndsæbe som eksempel. Würth Flydende Sæbe. Produktet er markeret med det rød-hvide farepiktogram, som betyder at det er ætsende, og har sætningerne, H318: Forårsager alvorlig øjenskade og P280: Bær øjenbeskyttelse/ansigtsbeskyttelse.\nKan du blive blind af at bruge håndsæbe? Nogle faremærkede produkter er ufarlige i almindelige brugssituationer, men kan potentielt være farlige i andre brugssituationer.\nNår dine medarbejdere vasker hænder med sæben, er det så nødvendigt at bruge øjebeskyttelse?\nSelvfølgelig ikke. Derfor skriver producenten også i starten af sikkerhedsdatabladet under Punkt 1.2: Anbefalede begrænsninger i brugen: ”Dette er et kosmetisk produkt eller et produkt til personlig pleje, som er sikkert for forbrugere og andre brugere ved normal og rimeligt forudseelig brug.”\nMen produktet kan potentielt ætse din hud eller øjne, hvis det bruges uden for ”normal brug”, altså hvis for eksempel en medarbejder står og arbejder med det i store mængder igennem en hel dag. Derfor skal du altid kombinere faremærkningen med leverandørens begrænsninger i brugen, samt din egen sunde fornuft.\nVarighed er en anden side af eksponeringsgraden. Jo længere tid du er eksponeret for et kemisk stof eller produkt, jo mere skadeligt kan det være for kroppen.\nLad os tage aerosoler eller sprays som eksempel. Nedenfor ser du en medarbejder bruge en spray med polyeurethan tætningsmasse. Produktet er mærket med H- og P-sætningerne:\nH334: Kan forårsage allergi- eller astmasymptomer eller åndedrætsbesvær ved indånding\nP261A: Undgå indånding af dampe\nJo længere du bruger aerosolen, jo flere dampe kommer der til at være i luften omkring dig og jo vigtigere er udluftning, ventilation og åndedrætsværn. Eksponeringsvarigheden er altså afgørende for, hvilke værnemidler og tekniske foranstaltninger, der er nødvendige.\nJo længere tid du arbejder med en aerosol/spray, des mere nødvendige er værnemidler og tekniske foranstaltninger.\nI vores webinar om kemisk risikovurdering fortæller arbejdsmiljøkonsulent, Helle Thomsen, hvor vigtigt det er at overveje eksponeringsvarigheden:\nKlip fra webinaret "Sådan risikovurderer du arbejde med kemiske produkter" . Produktet der omtales er ikke polyurethan. | Se webinaret her >\nGennemtrængningstiden af forskellige kemikalier i forskellige handsker varierer også meget. Du skal derfor undersøge hvilken handsketype, du skal bruge. Dette skriver leverandøren i sikkerhedsdatabladet punkt 8.2: Eksponeringskontrol.\nI sikkerhedsdatabladets punkt 8.2: Eksponeringskontrol kan du læse leverandørens anbefalinger til handsketype og gennembrudstid.\nFor mere info om gennembrudstider, se ICMs guide til gennembrudstider for handsker >\n2.4 Omgivelser ved brug\nDine omgivelser er også et vigtigt parameter at overveje, når du skal vurdere risikoen ved brug af et kemisk produkt i en arbejdssituation.\nAnvender du produktet udenfor eller bruger du det i et lukket rum? Bruger du et stinkskab? Dette bestemmer, sammen med informationer i sikkerhedsdatabladet, hvilken masketype og udsugning, der er nødvendig.\nEksempel: Ved reparation af vindmøller arbejder man ofte i trange rum og steder hvor almindeligt anvendte forebyggelsesmetoder, som ventilation, kan være vanskelige at bruge. Derfor kan personlige værnemidler være mere nødvendige her end i en anden arbejdssituation, hvor ventilation er lettere at bruge.\nForegår arbejdet i et trangt rum uden ventilation? Så er personlige værnemidler som åndedrætsværn meget vigtigt at have styr på, hvis du arbejder med afdampende stoffer eller aerosoler.\n2.5 Anvendelsesmetoder, påføringsmetoder og stoffernes fysiske tilstand\nMåden hvorpå man bruger et kemisk produkt kan også betyde meget for graden af eksponering.\nVed påføring af et produkt med en spray/aerosol opstår der dampe, som du kan indånde, hvis du ikke anvender åndedrætsværn. Undersøg eventuelt om det er muligt at påføre materialet med en pensel eller andet værktøj, som skaber færre dampe.\nEr det muligt at påføre et kemisk produkt med en pensel eller malerrulle i stedet for en aerosol? I den kemiske risikovurdering bør du overveje om dine medarbejdere bruger de sikreste arbejdsmetoder.\nHvis du bruger øjenbeskyttelse, fordi materialet du arbejder med er i pulver- eller væskeform og kan give sprøjt, stænk eller støvskyer, så bør du overveje om det er muligt at udføre arbejdsopgaven med stoffet i granulat- eller pastaform. Stoffer i disse former er sikrere, da de giver mindre risiko for sprøjt.\nMange kemiske produkter findes både i flydende- og granulatform. Med et produkt i granulatform er der mindre risiko for, at det sprøjter på huden eller i øjnene.\n2.6 Røg, støv og dampe: Stoffer og materialer der skabes i arbejdsprocessen\nHvis der skabes støv eller dampe ved arbejdsprocessen, skal du også tage dette med i den kemiske risikovurdering.\nIndånding af støv kan føre til mange sundhedsproblemer som astma, næsehulekræft og stenlunge og forekommer hos alt fra tandlæger og bagere til tømrere og renovationsmedarbejdere.\nRøg og damp fra svejsning indeholder partikler, der er sundhedsskadelige. I 2017 konkluderede forskere at personer, der udsættes for svejserøg på jobbet, har markant øget risiko for at udvikle lungekræft.\nIndånding af træstøv og svejserøg kan føre til mange sundhedsproblemer såsom kræft og invaliderende astma.\nNogle brancher er mere udsat for disse farer end andre. Det kan du læse mere om i blogindlægget Farlige stoffer på arbejdspladsen: De mest udsatte brancher >\n2.7 Sammenblanding af kemikalier\nNogle kemikalier kan udvikle dampe, når de blandes sammen med andre kemikalier.\nDet skete på emballagefabrikken Brdr. Hartmann, som producerer æggebakker, da medarbejdere blandede syrer og baser sammen, som skabte giftige klorholdige dampe.\nI sikkerhedsdatabladets pkt. 7.2: Forhold for sikker opbevaring samt enhver uforenelighed og under punkt 10: Stabilitet og relativitet kan du læse, om der er specifikke kemikalier, som produktet ikke må blandes sammen med.\nI sikkerhedsdatabladets punkt 10 angiver producenten, hvilke stoffer du skal holde produktet væk fra, samt eventuelle farlige stoffer, som produktet kan afgive ved nedbrydning.\n2.8 Er der fastsat grænseværdier for stoffet eller materialet?\nLad os sige, at du bruger en aerosol til at påføre et kemisk produkt og dampe breder sig i rummet. Hvordan ved du egentlig, om det er farligt?\nTil at vurdere dette fastsætter Arbejdstilsynet administrative normer for luftforurening i form af grænseværdier for en række sundhedsfarlige stoffer og materialer. Grænseværdien er normalt værdien for stoffets gennemsnitskoncentration i løbet af en ottetimers arbejdsdag, men indebærer også korttidsværdier og loftværdier.\nGrænseværdien er ikke et udtryk for et stofs giftighed, men sammenholdt med stoffets egenskaber, som virkemåde og flygtighed, kan man få et indtryk af risikoen ved at bruge det. På grund af menneskers forskellige følsomhed samt begrænset viden på området, er grænseværdier vejledende og man bør bestræbe sig på at holde sig så langt under grænseværdien som muligt.\nDer findes forskellige apparater til at måle stoffers koncentration i luften på din arbejdsplads, som du bør benytte for at holde luftforurening under eventuelle grænseværdier.\nGrænseværdier for erhvervsmæssig eksponering finder du i sikkerhedsdatabladets punkt 8.\n3. Hvilke forebyggende foranstaltninger skal I tage?\nNår du har vurderet, hvilke stoffer og materialer på din arbejdsplads der er farlige, og hvordan dine medarbejdere udsættes for dem, skal du vurdere, hvordan I kan beskytte medarbejdere mod at blive eksponeret for kemikalierne.\nTil at prioritere hvilke risici du skal tage hånd om først, kan du bruge et risikovurderings-matrix som det nedenfor. Start med at finde løsninger på de kemiske eksponeringer, som er mest sandsynlige, og som har de største konsekvenser.\nHusk på, at kemisk eksponering kan ske både ved ulykker og lavere eksponering over længere tid. Du kan arbejde med at sænke risikoen for ulykker ved systematisk at indberette nærved-ulykker.\nI et risikovurderings-matrix vurderes risici ved at kombinere konsekvensen af en kemisk eksponering med sandsynligheden for at eksponeringen sker. De røde felter er de risici, du bør finde løsninger på hurtigst muligt.\nNår du har prioriteret, hvilke eksponeringer du skal finde løsninger på, bør du følge STOP-princippet til at prioritere de sikreste løsningsmuligheder først.\nLæs den hurtige guide til STOP-princippet her >\nI resten af dette afsnit gennemgår vi de fire elementer i STOP-princippet.\nVedr. risikovurdering af arbejdsprocesser med flere kemikalier og eksponeringer\nFør d. 1 juli 2019 lavede mange virksomheder en arbejdspladsbrugsanvisning (APB) til hvert enkelt produkt. Arbejdstilsynet anbefaler nu, at man i stedet vurderer faren for eksponering i arbejdsprocessen som helhed, da det giver et meget bedre overblik.\nHvis du for eksempel benytter 4 forskellige kemiske produkter til én arbejdsopgave, samt at der skabes røg fra svejsning eller maskindrift eller dampe fra sammenblanding af kemikalier, så kan det altså være en god idé for nogle, at udarbejde én samlet risikovurdering, som tager højde for alle disse eksponeringskilder i denne arbejdsproces.\n3.1 Substitution og elimination\nI henhold til REACH-forordningen må du ikke anvende stoffer og materialer som er klassificerede som farlige, hvis disse stoffer kan erstattes med mindre farlige alternativer.\nI forhold til prioriteringen af forebyggelse giver det sig selv, at hvis de skadelige stoffer slet ikke findes på din arbejdsplads, kan du ikke blive eksponeret for dem. Derfor er substitution og elimination det første skridt til at forebygge eksponering.\nTil at vurdere, hvilke stoffer du skal forsøge at substituere, kan du se på blandt andet CLP-mærkningen: For eksempel er et stof som kun irriterer huden sikrere end et stof som ætser huden. Du kan også se på stoffets fysiske form: For eksempel er et stof i granulatform oftest sikrere end et stof i pulver eller væskeform, da der er mindre risiko for indånding og hudkontakt.\nHvis du ikke kan dokumentere, at du, inden for rimelighedens grænser har forsøgt at substituere stofferne, kan Arbejdstilsynet give påbud om, at virksomheden skal hyre en konsulent til at bistå med substitution.\nLæs mere om substitution i disse artikler:\nSubstitution: Sådan erstatter du sundhedsskadelig kemi i virksomheden >\nDine 6 lovmæssige pligter til dokumentation af farlige stoffer og materialer >\n3.2 Tekniske foranstaltninger: Afspærring, udluftning og ventilation\nDet er ikke alle farlige stoffer og materialer, som kan fjernes ved substitution eller elimination, da de er nødvendige for at løse en bestemt opgave.\nDet næste punkt i STOP-princippet er derfor at implementere tekniske foranstaltninger, som så vidt muligt reducerer eksponeringen.\nSundhedsskadelige eller eksplosive luftarter samt røg og dampe, som udvikler sig i et arbejdsrum, skal ifølge Arbejdstilsynets vejledning om grænseværdier så vidt muligt fjernes og forhindres i at trænge ind i andre arbejdsrum.\nDen sikreste måde at løse dette på er ved at indkapsle processen for at undgå spredning af f.eks. luftforurening. Hvis dette ikke kan lade sig gøre, er den næstbedste løsning at anvende punktudsug eller anden ventilation, som fjerner luftforureningen effektivt tæt ved kilden.\nTv: Punktudsug som fanger røg og dampe fra lodning af elektroniske moduler. | Th: Stinkskab som indkapsler udstyr på et laboratorie.\nRundsav som kombinerer afskærmning og punktudsug ved at save inden i en afskærmning, som fører savsmuldet væk.\nI sikkerhedsdatabladets punkt 7.1 eller punkt 8.2 kan du læse producentens anbefalinger til om det er nødvendigt at indkapsle arbejdsprocessen, bruge punktudsugning eller blot almindelig ventilation.\nOplysninger om tekniske foranstaltninger kan stå i både punkt 7 og 8 i sikkerhedsdatabladet, så sørg for at se efter begge steder.\nDet er også vigtigt, at I har styr på opbevaring af jeres kemikalier. Der er nemlig strikse krav til kemirum - blandt andet fordi flere kemikalier kan bruges til "ikke-fredelige" formål i eksplosive blandinger.\nSikker opbevaring af kemikalier er derfor en del af regeringens terrorhandlingsplan, ligesom både Arbejdstilsynet, Miljøstyrelsen og Brandmyndighederne stiller krav til kemirum, så giftige dampe indkapsles, medarbejderne beskyttes og brande forhindres.\nFarligt og kemisk affald\nNår I som virksomhed skal afskaffe farligt eller kemisk affald, er der specifikke regler. I må for eksempel maksimum aflevere 200 kg. om året på genbrugsstationen. Producerer I mere, må I kontakte kommunen, som anviser jer til en modtageplads til bortskaffelse.\nI må IKKE fortynde kemisk affald eller blande farligt affald med andet affald - med mindre kommunen har givet specifik tilladelse til det.\n3.3 Organisatoriske foranstaltninger: Indretning af arbejdet og kemisk instruktion\nMed organisatoriske foranstaltninger menes der den måde arbejdet eller arbejdspladsen er indrettet på og rutinerne for at sikre, at medarbejdere ved, hvordan de udfører arbejdet på en sikker måde.\nHvis det for eksempel ikke er muligt at fjerne luftforurening og medarbejdere derfor bliver nødt til at iføre sig personlige værnemidler, er det sikrest at færrest mulige medarbejdere er i nærheden af eksponeringskilden.\nDette gøres ved at holde afdelingen eller arbejdsrummet med eksponering separat fra andre afdelinger, så eksponering ikke spreder sig til ikke-beskyttede medarbejdere.\nJobrotation er også en mulighed i nogle tilfælde. Ved jobrotation kan du sørge for at medarbejdere kun er eksponeret i kortere perioder ad gangen, i stedet for en fuld arbejdsdag.\nTv: Afskærming af et arbejdsrum med plastik forhindrer støv og kemiske dampe i at brede sig til andre medarbejdere.\nTh: Engangsdragter forhindrer medarbejdere i at tage asbestfibre med sig, når de forlader arbejdet.\nInstruktion og oplæring i kemisk sikkerhed\nEn del af de organisatoriske foranstaltninger er også at sikre, at dine medarbejdere er klar over, hvilke forholdsregler de skal tage i forbindelse med en opgave.\nDe skal grundigt instrueres i, hvordan arbejdet skal udføres på den rigtige måde og hvilke foranstaltninger og personlige værnemidler, der skal bruges, og hvordan de iføres, aftages og rengøres korrekt.\nHer skal du også overveje udefrakommende personale som f.eks. rengøringspersonalet og håndværkere, som kan komme i kontakt med eksponeringskilder.\nEn vigtig del af de organisatoriske foranstaltninger er, at medarbejdere får en grundig instruktion i at udføre arbejde med kemiske produkter forsvarligt.\n3.4 Personlige beskyttelsesforanstaltninger / personlige værnemidler\nPersonlige værnemidler kan sagtens være effektive til at beskytte mod eksponering – hvis man altså tager dem på.\nMen personlige værnemidler er det trin i STOP-princippet, som er mest afhængigt af menneskelige fejl. Personlige værnemidler som åndedrætsværn eller øjenværn kan virke irriterende for medarbejderen at bruge i arbejdssituationen ved for eksempel at forstyrre udsynet eller blive ubehageligt varmt og svedigt, og medarbejdere kan derfor til tider vælge at undlade at bruge udstyret.\nDerfor er personlige værnemidler sidste udvej til forebyggelse af eksponering, når ingen af de andre trin i STOP-princippet kan løse problemet.\nPersonlige værnemidler mod kemisk eksponering inkluderer:\nHandsker, beskyttelsesdragt og ansigts- og øjenværn mod hud- og øjenkontakt. Kemikalier har forskellig gennemtrængningstid på forskellige materialer, og du skal derfor vælge de rigtige handsker til opgaven.\nÅndedrætsværn mod indånding, eventuelt med motordrevet friskluftforsyning, og med forskellige filtertyper alt efter eksponeringen.\nOvertræk til sko, både som en del af dragtens beskyttelse og for at undgå at farligt materiale transporteres mellem afdelinger under medarbejdernes sko.\nNår en tandlæge udfører, pudser eller fjerner en fyldning, frigives der kviksølv eller partikler fra resinbaserede materialer, som kan give kontakteksem og metakrylatallergi. Handsker og maske er derfor ikke blot til for patientens skyld, men er tandlægens værn mod skadelige kemiske eksponeringer.\nInformationer om hvilke værnemidler du skal bruge, finder du i sikkerhedsdatabladet Punkt. 8: Eksponeringskontrol. Her angiver producenten, hvilket materiale handsker skal være lavet af, gennembrudstid, filtertype på åndedrætsværn, samt om det skal være med friskluftforsyning.\nLæs mere om personlige værnemidler i denne guide fra BFA Industri >\nInformation of anbefalede værnemidler finder du i sikkerhedsdatabladets punkt 8: Eksponeringskontrol. Her vises sikkerhedsdatabladet for en lim i aerosolform fra 3M.\n4. Dokumentation af kortlægningen\nNår du har kortlagt risikoen for, at medarbejderne kan blive udsat for farlige stoffer og materialer, skal du dokumentere resultatet af kortlægningen. Sikkerhedsdatablade og produktlisten over farlige stoffer og materialer skal også indgå i risikovurderingen.\nFor at opfylde kravet til dokumentation skal du altså have disse dokumenter skriftligt:\nEn liste over alle faremærkede produkter\nSikkerhedsdatablade til alle faremærkede produkter\nEn kemisk risikovurdering af lokale forhold (kemisk APV)\nLæs mere om kravene til dokumentation på amid.dk >\nHvis du i din kemiske APV er kommet frem til, at tekniske og organisatoriske foranstaltninger er nødvendige, men disse ikke kan implementeres med det samme, skal du skrive det i handlingsplanen for virksomhedens generelle APV. I handlingsplanen skal du angive, hvem der er ansvarlig for at løse opgaven og angive en deadline.\nIndtil problemet kan løses skal du sørge for, at der implementeres midlertidige foranstaltninger, for eksempel i form af personlige værnemidler.\nKemisk risikovurdering er en vigtig del af jeres kemikaliestyring. Du kan læse mere om generel håndtering af kemikalier her.


Frække Nøgenbilleder Utro / Erotisk Fotokunst\nFrække nøgenbilleder utro\n18/09/2017 / byElnora Renz / 0\n/07/07 - BREV Hej Marie Jeg skriver til dig, fordi jeg har brug for hjælp med, hvad jeg skal gøre. Min kæreste og jeg har været kærester i snart 2 år. Vi har det godt sammen, når han altså ikke skriver frækt med andre piger, beder om og sender nøgenbilleder til andre og er mig utro.. Det startede ca 3 måneder efter vi blev kærester, at han begyndte at skrive frækt med en anden pige.. Vi fik snakket om det, jeg kunne mærke han blev ked af af det og han LOVEDE mig ALDRIG at. Svar. Kære J. Tak for din meget åbenhjertige henvendelse til Parvis. Jeg vil forsøge, om jeg kan være med til at hjælpe dig videre. Det er nogle meget vanskelige og komplicerede problemstillinger du ridser op. Derfor tror jeg, at det vil komme til at tage tid, at hele de sår, som du har fået. Jeg tror du har brug for en gå gennem en længevarende personlig proces, hvor du får bearbejdet de oplevelser du har haft. Jeg vil i mit svar til dig beskrive nærmere, hvad jeg mener med det. /02/02 - Erotikmix er din genvej til de bedste sexhistorier her på siden. Vi bringer dagligt frække artikler om alt fra analsex til nye sexede trends. Du finder links til gallerier af nøgne kendisser, hvilke stjernetegn er mest sexaktive og hvordan man opdager om ens partner er utro. Nøgne kendisser - Danmarks største samling billeder og videoer af nøgne danske og udenlandske kendisser. Kendte kvinder elsker at smide tøjet for at få opmærksomhed, så vores liste opdateres..\nPik søges sex med\nEn ny erotikmix undersøgelse alt om de fleste kvindes foretrukne slags knald. Og hun havde ikke haft til hensigt at møde ham men hun skrev til han den 30 april i år om de ikke skulle mødes til en øl hun siger til mig at de ikke har mødtes og at hu ikke havde til hensigt at ha sex med ham men kun at snakke med ham Men det korte af det lange så virker det sku utroligt at de kan sende sex beskeder til ham i over et år uden at mødes med ham og forslå ham og mødes til en øl det lyder i mine øre som en date især når man har sendt sexbeskeder til hinanden og nøgen billeder sg så er der lige SMS med en hun har døbt S og ham hun skarv med hed Sonny og den med hunden Er det mig der er mistænksom og ikke rumlig nok når jeg ikke mener det er ok det hun har gjort jeg mener uden tvivl at hun herværende mig utro på den ene eller den anden måde tager jeg fejl. Hvis ikke, bliver aftalen brudt og så opløses tilliden, derefter kærligheden og så ender forholdet med at falde fra hinanden. Men stoler du sådan rigtigt på ham? Derfor søde skønne ulykkelige brevskriver, eftersom din kæreste ikke har tænkt sig at stoppe med at være dig utro, bliver du nødt til at gå fra ham — ellers er du også dig selv utro. Kan cølibat booste sexlysten? Kendte kvinder elsker at smide tøjet for at få opmærksomhed, så vores liste opdateres regelmæssigt med nye frække historier.\nDenne artikel handler om utroskab blandt kvinder. Vi søger at finde årsagerne: Hvorfor er kvinder utro? Og ser på, hvem der er mest utro – mænd eller kvinder? En amerikansk undersøgelse angiver 9 grunde til, at din kone (måske) er utro ”Hjælp, min kone er utro – hvad gør jeg?” Dette spørgsmål får psykologer og parterapeuter oftere og oftere. For hvis du troede, at det næsten kun er mænd, der er utro, må du tro om igen. Der er dog regionale forskelle på, hvor udbredt utroskaben. /02/02 - Erotikmix er din genvej til de bedste sexhistorier her på siden. Vi bringer dagligt frække artikler om alt fra analsex til nye sexede trends. Du finder links til gallerier af nøgne kendisser, hvilke stjernetegn er mest sexaktive og hvordan man opdager om ens partner er utro. Nøgne kendisser - Danmarks største samling billeder og videoer af nøgne danske og udenlandske kendisser. Kendte kvinder elsker at smide tøjet for at få opmærksomhed, så vores liste opdateres. “Når man begynder at holde det hemmeligt, hvem man skriver med og sletter beskederne” Hvornår er man utro - Når man sender frække sms´er “Jeg tror, jeg synes frække beskeder er ok. .. at jeg får det sex jeg vil have, og han har selv sat grænser mod attaka-families.info er amatørfotograf, og hans grænse er, at jeg ikke må tage nøgen billeder af mænd, ihvertfald ikke attaka-families.info at endten er han med eller også er modellens partner der, og fair nok, men skulle han så ikke også indordne sig.\nJeg har også gjort det klart for ham, at vi må tale om det fremadrettet, så det ik sker igen. Derfor er han ikke mig utro. Så slut med at drikke og gå i byen bagefter for ham, ikke for mig. Det der er problemet for mig er at lige meget hvor meget jeg spørger føler jeg ikke at jeg får et ærligt svar. Gik fra snowboard til hård porno. Smartphones og androidtelefoner gemmer alle billeder i den samme mappe, frække nøgenbilleder utro.\nProstitueret randers gratis poron\nJoachim reagerer på medalje-bombe: Vi bruger cookies til at forbedre din oplevelse på hjemmesiden. Jeg blev meget sur og skæld ud. For tredje gang tog hun ham i at være utro - denne gang med parrets barnepige. Men så risikerer man jo så, at hammeren pludselig falder, fordi ligeså snart det handler om sex, er der snævre grænser for, hvad samfundet vil acceptere. Mød Hanne og Lars der har kæmpet med utroskab, men kom videre. Jeg kan dog ikke helt forstå, hvorfor du er flyttet sammen med ham uden at være helt tryg og sikker på ham. Jeg vil også rigtig gerne høre, hvornår DU synes, man er utro?\nMassage solrød fræk sex\nSEX KØBENHAVN BORDEL RØDOVRE 20\nSex i byen thai intim massage Erotisk massage københavn jeg vil have sex\nB2B MASSAGE KØBENHAVN THAI MASSAGE KØBENHAVN V Danske kendte 10 timer siden. Formel 1 4 timer siden. Han fortæller mig, at jeg er for god til at være i sådan et forhold, at han er lidt vild med mig, frække nøgenbilleder utro, at jeg spilder mit liv, at jeg skal være glad, at jeg er dejlig osv. I de første år af vores forhold talte vi meget åbent om sex, fantasier, tidligere partnere, flirts i byen osv. Sådan fortsætter vi nogle år. Nu ved du lidt om, hvorfor din kone eller kæreste kan finde på at være dig utro.\nFrække nøgenbilleder utro 502\nLuder århus luder søges\nDejlige piger sex og massage\ngratis sex piger korthårsfrisurer til kvinder


» Bedste Hammershøj Lysestager online [Se bedste tilbud]\nEr du på udkig efter hammershøj lysestager? Vi anbefaler følgende webshops…\nHammershøi Salt Og PeberHammershøi StelHammershøi TallerknerHammershøi TermokandeHammershøi VaserHammershøj PorcelænHammershøj VaserHans Bølling BakkebordHans Bølling ÆllingHans Wegner Stol\nDesignfund.dk er i dag imellem de mest populære online firmaer med boligartikler. Firmaets sortiment indeholder over 4000 produkter fra en række brands. Forretningens Trustpilot-bedømmelse på 8,9 ud af 10 demonstrerer enorm tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 826 vurderinger, hvoraf 583 af disse giver topkarakter. På Facebook er 12763 brugere fans af Designfund.dk, og herpå har webbutikken modtaget 31 anmeldelser med en middel score på 4,2 ud af 5, hvilket også er særdeles imponerende.\nDubuy.dk er pt. iblandt de største internet butikker inden for boligartikler. Webshoppens udvalg indeholder mere end 18000 varer fra flere mærker. Netbutikkens Trustpilot-evaluering på 8,7 af 10 røber stor kundetilfredshed. Tallet er baseret på 2677 evalueringer, hvoraf 2129 af dem giver topkarakter. På Facebook er 15637 brugere fans af Dubuy.dk, og her har de modtaget 535 anmeldelser med en middel rating på 4,35 ud af 5, hvilket tillige er ualmindeligt overlegent.\nMoebelKompagniet.dk er i dag en af de mest populære e-butikker med boligartikler. Virksomhedens udvalg udgøres af i omegn af 1500 produkter fra forskellige brands. Netshoppens Trustpilot-score på 9 ud af 10 tilkendegiver en høj grad af tilfredshed hos kunderne. Bedømmelsen er baseret på 239 evalueringer, hvoraf 206 af dem giver topkarakter. På Facebook er 9539 personer fans af MoebelKompagniet.dk, og her har netbutikken modtaget 109 ratings med en middel score på 4,9 ud af 5, hvilket lige så vel er temmelig godt.\nIllux.dk er nu iblandt de mest populære internet varehuse med boligartikler. Forhandlerens udvalg rummer flere end 1000 produkter fra diverse producenter. Forretningens Trustpilot-rating på 9,2 af 10 demonstrerer en høj grad af kundeloyalitet. Scoren er baseret på 235 anmeldelser, hvoraf 194 af dem giver topkarakter. På Facebook er 7513 personer fans af Illux.dk, og her har webshoppen modtaget 44 anmeldelser med en middel vurdering på 4,7 af 5, som ligeledes er temmelig godt.\nWallstickerland.dk er i dag imellem de førende internet forretninger inden for boligartikler. Forhandlerens udvalg indbefatter i omegn af 500 varer fra diverse brands. Webshoppens Trustpilot-vurdering på 7,8 ud af 10 manifesterer utrolig kundeloyalitet. Tallet er baseret på 59 ratings, hvoraf 41 af dem giver topkarakter. På Facebook er 39170 personer tilhængere af Wallstickerland.dk, og herpå har butikken modtaget 32 anmeldelser med en middel score på 4,3 ud af 5, som også er super flot.\nHammershøj Lysestager handles online\nFlere internet webshops giver i vore dage alverdens metoder til levering. En af de mest anvendte er for øjeblikket pakkeshoppen, fordi det giver dig fuld fleksibilitet til at hente de nyindkøbte produkter når du har mulighed for det. Fragttypen er altså vældig hensigtsmæssig, samt oftest endvidere den prisbilligste leveringsform.\nDu burde omvendt planlægge at få varerne sendt hjem til dig privat eller til dit arbejde. Fragttypen bliver til tider en anelse mere pebret, men samtidig i høj grad simpel. Den prisbilligste løsning til levering af hammershøj lysestager er uden tvivl at du selv henter pakken, som jo nødvendiggør at du er med kort afstand til hammershøj lysestager online webshoppens arbejdslager.\nAntal dages levering er usædvanlig vigtig ifald man har brug for din pakke om et øjeblik, så med det formål er det virkelig essentielt at vi ser det forventede leveringstidspunkt ved den aktuelle vare.\nEn hel del hammershøj lysestager webshops giver løfte om levering på næste hverdag på en lang række varer, men som trods alt er påkrævet at du når at bestille før et nøjagtigt klokkeslæt, således at de kan nå at få hammershøj lysestager afsted forinden de logistikansatte har fri.\nEn række internet selskaber yder gebyrfri levering, men oftest forudsætter det at man handler for et konkret beløb. Ellers kunne du vælge den mindst kostelige form for levering, der oftest – uden hensyn til om du er ved Aalborg, Nakskov eller Humlebæk – vil være at få fragtfirmaet til at bringe ordren til et afhentningssted.\nDet er jo i høj grad ukompliceret for almindelige mennesker at sammenligne priser (via fx PriceRunner) på hammershøj lysestager hos diverse online virksomheder, og altså har flere online varehuse set sig nødsaget til at sænke udsalgspriserne på deres varer – til drenge og piger, og desuden også til mænd og kvinder – betydeligt, og endda nogle gange yde portofri levering.\nTil gengæld kan det ikke desto mindre vise sig smart at efterse nogle butikker på nettet efter hammershøj lysestager rabat før du handler, så man ikke er i tvivl om at få den mest betalelige pris.\nMan skal ikke desto mindre ikke undervurdere, at i tilfælde af at en netshop tilbyder hammershøj lysestager til salg for en udsalgspris der anses for uendeligt gunstig, kan det mange gange være et karakteristika der viser en falsk e-forretning. Betalinger med kort er trods alt omfattet af en orden, der begunstiger dig som køber imod uægte internet forretninger.\nVi går generelt ind for køb med gængse betalingskort eller betalinger med mobilen. Som alternativ burde du overveje en afdragsløsning som fx ViaBill, hvis du har til hensigt at honorere regningen over en længere periode.\nInden nogen shopper hammershøj lysestager hos en e-handler kunne man utvivlsomt betragte butikkens forretningsaftale, dog er det typisk ikke super interessant.\nEt alternativ kunne derfor være at finde ud af om internet butikken er tilsluttet e-mærket, eftersom det almindeligvis er et signal om at e-firmaet forsvarer de opstillede regler, og at shoppen tit overværes af sagkyndige der har ekspertise inden for reglerne. Derudover tilbydes du genvej til en håndsrækning, for så vidt du skulle få besvær ved din shopping.\nTilsvarende rekommanderer vi at kunden er vaks omkring de primære retningslinjer der gør sig gældende i forbindelse med transaktionen, som for eksempel hvilken ombytningspolitik på hammershøj lysestager webbutikken benytter. I relation til det er det i øvrigt afgørende, at man stadig gemmer ens faktura e-mail, så man i fremtiden vil kunne vidne om sit køb, uanset om du er på udkig efter et produkt til en herre eller dame.\nTrustpilot frembringer nogenlunde gode chancer for at evaluere en stor portion tidligere brugeres betragtninger og af den grund anbefales det, at du gennemsøger webshoppens hammershøj lysestager vurderinger inden du placerer din ordre.\nFacebook tilbyder lignende super fantastiske genveje til at få kendskab til netbutikkens popularitet. Derudover møder vi en række webshops som tilbyder folk at aflevere en omtale af deres køb, hvilket også burde drages fordel af til at bedømme kundetilfredsheden.\nDenne hjemmeside finansieres af reklameindtægter. Vi samarbejder med et hold af internet varehuse derved at vi introducerer deres varer, og tager imod kommission når vores brugere fuldfører en ordre.\nAnvisninger omkring hammershøj lysestager og webshops vedligeholdes hele tiden, men der tages ikke ansvar for modifikationer der potentielt er realiseret siden vi sidst opdaterede vores data.


TÆN KE PAU SE DAN RINGGAARD R - PDF\nTÆN KE PAU SE DAN RINGGAARD R\nDownload "TÆN KE PAU SE DAN RINGGAARD R"\n1 ÆN E AU E DAN RINGGAARD\n3 LITTERATUR» Man skrev og læste bøger fra 1500 til Hvorfor ved jeg ikke.«svend Åge Madsen, Tugt og utugt i mellemtiden\n4 Tænkepauser 1 FRIHED af Hans-Jørgen Schanz Tænkepauser 2 NETVÆRK af Jens Mogens Olesen Tænkepauser 3 MONSTRE af Mathias Clasen Tænkepauser 4 TILLID af Gert Tinggaard Svendsen Tænkepauser 5 LIVSHISTORIEN af Dorthe Kirkegaard Thomsen Tænkepauser 6 FJENDSKAB af Mikkel Thorup Tænkepauser 7 FOLK af Ove Korsgaard Tænkepauser 8 DANMARK af Hans Hauge Tænkepauser 9 NATUR af Rasmus Ejrnæs Tænkepauser 10 VREDE af Thomas Nielsen Tænkepauser 11 MYRER af Hans Joachim Offenberg Tænkepauser 12 POSITIV PSYKOLOGI af Hans Henrik Knoop Tænkepauser 13 KROPPEN af Verner Møller Tænkepauser 14 KÆRLIGHED af Anne Marie Pahuus Tænkepauser 15 ERINDRING af Dorthe Berntsen Tænkepauser 16 HÅB af Bertel Nygaard Tænkepauser 17 TID af Ulrik Uggerhøj Tænkepauser 18 SANDHED af Helge Kragh Tænkepauser 19 MENNESKET af Ole Høiris Tænkepauser 20 MAGI af Jesper Sørensen Tænkepauser 21 LOVEN af Gorm Toftegaard Nielsen Tænkepauser 22 TERROR af Carsten Bagge Laustsen Tænkepauser 23 LITTERATUR af Dan Ringgaard Se mere på Her finder du også månedens Tænkepause som gratis lydbog og e-bog T K P S R\n5 ÆN E AU E DAN RINGGAARD\n6 LITTERATUR Tænkepauser 23 Dan Ringgaard 2014 Tilrettelægning og omslag: Camilla Jørgensen, Trefold e-bogsproduktion: Narayana Press ISBN Weblinks var aktive, da bogen blev trykt. De kan nu være inaktive. Tænkepauser viden til hverdagen af topforskere fra AARHUS AU UNIVERSITET\n7 TO SCENER MED BØGER 6 BOGEN, SKRIFTEN OG LÆSNINGEN 11 HVAD LITTERATUR VAR 23 HVAD LITTERATUR KAN 37 AT LÆSE VERDEN LITTERÆRT 47 ORDENE UDEN FOR BOGEN 55\n8 TO SCENER MED BØGER REOLENS HISTORIE Forestil dig, kære læser, en bogreol. En, der dækker en hel væg. Havde det været for hundrede år siden, havde der sikkert ikke været andet end bøger i den, og de havde været nogenlunde ens. Brune og med læderryg, måske var de endda bag glas. Den ville se fornem ud, reolen, næsten som et skrin. I sådan et hjem ville der sikkert også have været et klaver og et maleri oven over klaveret. Det er et velstillet, dannet, borgerligt hjem. Forestil dig så den samme reol inden for de seneste halvtreds år. Hvordan bøgerne har fået flere farver og størrelser. Der vil være kommet mange paperbacks til. Men der vil også være andre genstande på reolen: Lppladerne fyldte en del en overgang sammen med stereoanlægget. Skrivemaskinen ville være et sted i nærheden. Måske er fjernsynet også kommet derop. Så videobånd, cd er, dvd er. Efterhånden som det hele bliver mere broget, kan man forestille sig, at ting fra hverdagen også har lusket sig til en plads: en efterladt kaffekop, fotografier interimistisk opstillet foran bogryggene, nogle spil, blade, et par legetøjsbiler. Bøgerne er ikke længere alene, og de befinder sig ikke længere i ophøjet isolation. 6\n9 Forestil dig så, at det alt sammen er væk, og der kun er den nøgne væg tilbage. På den kan man til gengæld projicere alle de tekster, film, sange, billeder, tv-udsendelser og meget andet, som man begærer, og man kan ændre på dem, skrive en tekst, skyde en fjende, chatte, sortere billeder, købe sko. Tingene er borte, reolen er borte, men ufattelige mængder af mere eller mindre interaktive informationer, ydelser og oplevelser er tilgængelige. Ingenting og alting. Ord, billede og lyd i forskellige formater og blandinger, og alle er de variationer over et nul og et ettal. Hvis du kan forestille dig disse to reoler og denne væg, så har du et meget godt billede af, hvad litteraturen var, og hvad den er. Omvæltningen er enorm. Ikke alene fylder bogen og med den litteraturen ikke nær det samme i mediebilledet et ord, der med reolerne på nethinden kan tages helt bogstaveligt litteraturen er også blandet med andre udtryksformer og dagligdags gøremål i et omfang, man ville have haft svært ved at forestille sig for hundrede år siden. Den helt rene væg ligger sikkert et godt stykke ude i fremtiden, hvis den overhovedet bliver til noget, og mon ikke der stadig vil stå en stak bøger henne i hjørnet med en ipad på toppen. Alligevel er der tale om afslutningen på en æra, den, man har kaldt den gutenbergske epoke efter den tyske guldsmed Johann Gutenberg, der i 1450 opfandt trykpressen. Dermed indledte han bogens og skriftens og dermed også litteraturens epoke i Europa og, med kolonialiseringen og globaliseringen, efterhån- 7\n10 den også de fleste andre steder. Det er den epoke, som først analoge medier som filmen og grammofonen og siden de digitale medier har gjort en ende på. Hvilke konsekvenser har det for, hvad vi forstår ved litteratur? Kan vi overhovedet bruge det ord om det, vi har at gøre med i dag og i morgen? Mit svar, denne bogs svar, er et fuldtonet ja og nej. Ja, fordi litteratur i betydningen sprogkunst er kommet for at blive. Det siger sig selv. Nej, fordi litteratur i en mere præcis kulturel og historisk forstand, litteraturen, som vi har kendt den de sidste 250 år, litteraturen, som den efter Gutenbergs opfindelse langsomt etablerede sig i Europa igennem digte, romaner, dramaer, noveller, essays, breve, rejsebøger og selvbiografier den litteratur har overlevet sig selv. Denne bog handler om, hvad det så egentlig vil sige, og om det nu også kan passe. Man kan sige, at den forsøger at begribe litteraturen et sted imellem de to reoler og den blanke væg. ENSOMHEDENS GAVE Hvorfor overhovedet tage en bog ned fra reolen og begynde at læse? Spørgsmålet er ikke så dumt, som det lyder. Mine døtre, som er voksne nu, gør det kun sjældent. Hvis der ligger en ipad på morgenbordet ved siden af papiravisen, vælger de netudgaven, og den yngste har aldrig set indersiden af en af de ordbøger, som hendes mor og jeg har så stor veneration for, om ikke for andet så fordi deres lasede ydre vidner om hundredevis af timers slid. Det giver måske mening med aviser og ord- 8\n11 bøger, men hvad med alle de andre bøger, som huset er velforsynet med? Hvad er det, de bøger kan? Dybest set? I en af dem, amerikaneren Paul Austers roman Opfindelsen af ensomhed, stødte jeg på dette bud: Da A s søn fyldte tre år, var hans smag for litteratur begyndt at udvide sig fra enkle, gennemillustrerede småbørnsbøger til mere raffinerede børnebøger. Illustrationen var stadig en kilde til stor glæde, men var ikke længere afgørende. Historien i sig selv var begyndt at fange hans opmærksomhed, og når A nåede frem til en side helt uden billede, bevægede det ham at se den lille dreng stirre opmærksomt frem for sig, på intet, på luftens tomhed, på den blanke væg, mens han forestillede sig det som ordene fortalte ham. Det er sjovt at lade som om man ikke kan se, sagde han engang til sin far mens de gik hen ad gaden. En anden gang gik drengen ud på badeværelset, lukkede døren og kom ikke ud. A spurgte gennem den lukkede dør: Hvad laver du dér ude? Jeg tænker, sagde drengen. Jeg skal være alene for at tænke. Passagen handler om sønnens indvielse til litteraturen, om at overgive sig til ordene, som de kommer ud af den blå luft under farens højtlæsning, om at lytte opmærksomt til dem og se det, de fortæller, for sig. Litteraturens mirakel er, at dens ord kan skabe verdner ud af intet, ud af luftens tomhed, den blanke væg eller den hvide side. En af de lige så mirakuløse konsekvenser af det er, at 9\n12 ordene overlader læseren eller lytteren til sig selv. Når den treårige lukker sig inde på badeværelset, er det for koncentreret at udforske de mulige verdner, som opstår i hans fantasi. Når han funderer over, at man jo bare kan lade, som om man ingenting ser, er det, fordi han har opdaget glæden ved at fortabe sig i en usynlig verden og i sit eget indre liv, et indre, som opstår, det øjeblik sådan noget som litteratur med et trylleslag ophæver verden omkring ham til fordel for det, han kan tænke og forestille sig. Derfor handler passagen ikke bare om indvielsen til litteraturen, men også om opdagelsen af ens eget indre. Den handler om at blive sig selv. Og dermed også, uundgåeligt, om opfindelsen af ensomhed. Litteraturen har en stor aktie i opfindelsen af ensomhed. Her kunne man indvende, at det at få læst højt af sin far er alt andet end ensomt. Men det særlige ved passagen her er, at læsningen midt i det intime fællesskab trækker drengen væk fra verden og faren og ind i sig selv. Hvis højtlæsning er en social aktivitet, så opdager A s treårige dreng, at læsning også, og ovenikøbet samtidigt, kan være en helt privat sag. Det er den opdagelse, der katapulterer ham ind i sig selv. Hvis han havde kunnet læse, havde han måske trukket sig tilbage med en bog. Nu må han en tid endnu tage til takke med at digte videre på den verden, ordene har åbenbaret for ham, i sine tanker ude på badeværelset. 10\n13 BOGEN, SKRIFTEN OG LÆSNINGEN ENS EGET RUM Højtlæsning hører efterhånden til sjældenhederne. Det er noget, vi gør for vores børn og i sjældne anfald af forelskelse. Men sådan har det ikke altid været. I sine Bekendelser fra omkring 400 e.v.t., forløberen for den moderne selvbiografi, beretter Augustin med stor undren, om dengang han i Milano så den lærde biskop Ambrosius læse indenad. Augustin levede i det vestromerske kejserrige. Han var født i vore dages Algeriet, uddannet retoriker, og han endte som biskop. Når han læste, skriver Augustin om Ambrosius, løb hans blik ned over siden, og hans hjerte uddrog meningen, men hans stemme var tavs, og hans tunge ubevægelig. Augustin forsøger sig med flere forklaringer på denne mærkværdighed. Er det, fordi Ambrosius ikke orker at udlægge de svære passager for sine studenter? Er det for at kunne nå at læse mere? Eller er det for at spare på stemmen? Underligt var det i hvert fald. Der findes sporadiske eksempler på indenadslæsning langt tilbage i historien, men meget tyder på, at den først blev almindelig i det 10. århundrede. Jeg forestiller mig antikkens biblioteker og middelalderens klostre, den 11\n14 larm, der må have været af folk, der læste højt og diskuterede det, de læste. Man begyndte at læse i løn, som det hed engang, man kunne i al hemmelighed overgive sig til forfatterens og sine egne tanker. At læse blev til et helt privat møde imellem to mennesker, eller i første omgang, fordi det meste af læsestoffet var religiøs litteratur, imellem et menneske og dets Gud. Det var en stille revolution. Sådan at overlade fortolkningen af skriften til hvert enkelt individ og ikke til en officiel lære, en dogmatik. Og ikke nok med det. Stillelæsningen gav mulighed for at tygge drøv på ordene, vende dem en ekstra gang, fordøje dem uforstyrret. Madmetaforerne er ikke tilfældige. De er gængse i litteraturen om at læse, fordi de peger på den inderliggørelse, som stillelæsningen førte med sig. Det, man læser, bliver en del af én via en personlig fortolkning af ordene. Læsning er en åndelig metabolisme. Det er vigtigt. Det private rum som et politisk rum, for så vidt individet kan gøre og tænke, som det passer hende, eller mest ham på det her tidspunkt. Det, at man er uden for samfundets, det vil i middelalderen ikke mindst sige kirkesamfundets, kontrol. Det sprængfarlige i sådan at overlade et rum til den enkelte. Mange hundrede år senere, i 1929, skrev den engelske forfatter Virginia Woolf om, at kvinden, hvis hun vil skrive litteratur, må have money and a room of her own. Ens eget rum kan gøre en fri ved at sikre fred for forstyrrelser og overvågning og give tid til fordybelse i sig selv og i bøgerne, både dem, der skal læses, og dem, der skal skrives. 12\n15 GUTENBERGS OPFINDELSE Så længe bøgerne var få, kostbare og håndskrevne, måtte man som regel læse dem i store lokaler, mens der var andre til stede. Det næste trin imod den intime og nydelsesfulde private læsning, som er helt central for, hvad vi i dag forstår ved litteratur, var opfindelsen af trykpressen. 50 år efter Gutenberg trykte den første papirside i Mainz i 1450, var der 1700 trykkerier fordelt på 250 steder i Europa, og bestselleren havde set dagens lys. Det var en eksplosion af bøger via en revolutionerende teknologi. Der opstod en klasse af intellektuelle, som ikke alene kunne vælge og vrage imellem et i forhold til før kolossalt antal bøger, de kunne også trække sig tilbage og fortolke dem på hver deres måde, og nok så vigtigt: De skrev selv bøgerne i stedet for at skrive af, sådan som middelalderens munke og kopister havde gjort. Fordi man ønskede at nå ud til flest muligt, blev mange af bøgerne skrevet på folkesprogene. Der udvikledes en række europæiske skriftsprog, italiensk, fransk, tysk og så videre, der udfordrede latin. Alle disse bøger var naturligvis ikke litteratur i moderne forstand. Begrebet var ikke opfundet endnu. Gutenbergs første bog, og den første trykte bog på de fleste af folkesprogene, var Bibelen. Men en del af bøgerne var fortællinger og digte. Mange på eller oversat fra græsk og latin, men altså også stadig flere på folkesprogene. Idet fortællingerne og digtene blev flyttet over i bøger, blev de ofte også flyttet fra en mundtlig digtning til en skriftlig. Sprogkunsten fik altså ikke bare et nyt me- 13\n16 die, bogen, den genopdagede også en teknologi, skriften. Man begynder at ane konturerne til litteratur i moderne europæisk forstand. TAVSHEDENS TALE Skrift er først og fremmest velegnet til at opbevare viden. I dialogen Faidros fra 370 f.v.t. diskuterer Platon skriften som erindringsteknologi. Han lader Sokrates forsvare det synspunkt, at skriften måske nok kan fungere som et arkiv for viden, der ellers ville gå tabt, men at vi det øjeblik, vi overlader hukommelsen til skriften, vil miste vores evne til selv at erindre. Og det vil få omkostninger for vores evne til at tænke og forstå os selv. Platon tænkte i dialoger. Skriftlige dialoger er blot et skin af de mundtlige og derfor et skridt i den forkerte retning, mente han. Skønt han altså selv skrev dem. Modsat kan man hævde, at skriften giver mulighed for at tænke sig om, finde det rette ord og opbygge mere nuancerede og præcise argumenter, men også fortællinger og sproglige kunstværker. Graden af kompleksitet vokser med skriften og gør det muligt at tænke og komponere i længere og mere varierede og lagdelte strukturer. Man kan gå tilbage i teksten for at rette i den eller for at tjekke en ting, man har glemt. Skriften er en teknologi, der også frigør, kan man indvende imod Platon. Den franske filosof Jacques Derrida, der har argumenteret for, at skriften ikke bare er en andenhåndsudgave af det talte sprog, har gjort opmærksom på, at det billede, Platon bruger om skriftens virkning, det græske 14\n17 farmakon, betyder både gift og hjælpemiddel. Ifølge Derrida havde Platon ikke helt held med at undertrykke denne tvetydighed. Skriften gør sproget tavst, og den lader forfatteren forsvinde. Mange af dem, vi taler med i bøger, er ligefrem døde. Med Platon i baghovedet og målt med, hvordan vi almindeligvis taler sammen, er skrift en sært kunstig måde at kommunikere på, underligt fritsvævende. Litteraturen skulle komme til at udnytte denne egenskab ved skriften til det yderste, især i det 19. og 20. århundrede. Men mere om det senere. Skriften forstærker det, vi allerede har set hos læseren, der også blev tavs og trak sig bort fra det sociale. Nu begynder vi at nærme os det rum, som den moderne europæiske litteratur opstod i: det intime rum, hvor mennesket kan se indad, tænke og føle sig til verden med en intensitet, som skabes af, at alt andet end mødet med bogstaverne er lukket ude, og der opstår denne nærmest telepatiske forbindelse imellem to mennesker, der aldrig har set hinanden, i et rum, hvor alle krav om handling er lykkeligt suspenderet. Litteratur blev en fortrolig henvendelse, og læseren forfatterens medsammensvorne. Hykleriske læser, mit billede, min bror, skrev den franske digter Charles Baudelaire i AT SE TING UD AF INGENTING A s søn stirrede frem for sig, på intet, på luftens tomhed, på den blanke væg. Han er en sen efterkommer af de tidlige 1800-tals læsere, som den tyske medieforsker Frie- 15\n18 drich Kittler ser som kulminationen på litteraturens æra. Kittler betragter litteraturen, skriften og bogen i lyset af de nye medier. Ikke så meget digitaliseringen, som da Kittler skrev sin bog i 1986 endnu var i sin vorden, men i højere grad opfindelsen af fonografen eller grammofonen, filmen og skrivemaskinen i anden halvdel af det 19. århundrede. Grammofonen og filmen, men også fotografiet og senere radioen og fjernsynet, realiserede nogle af de ting, som de læsere, der levede inden disse opfindelser, selv måtte forestille sig. For dem opstod verden fra den hvide bogside og dens bogstaver. Med de nye opfindelser blev det muligt at reproducere lyde og billeder på en måde, så det ikke længere var nødvendigt at forestille sig dem. Med de mekaniske opfindelser, Kittler nævner, er vi på vej fra den første til den anden af de bogreoler, jeg indledte med at beskrive. Kittler mener, at litteraturen fik taget sin uskyld af disse opfindelser. Fra da af var man klar over, at det at læse var en måde at realisere en verden på i fantasien, som også kunne realiseres anderledes, hvis man hellere ville det. Litteraturen blev med andre ord bevidst om sig selv som mediebåret. Skrivemaskinen forstærkede denne bevidsthed ved så tydeligt at være en maskine, der producerede bogstaver. Dette larmende monstrum, der stod imellem den skrivende og papiret, demonstrerede rigtigheden i, hvad den franske digter Stéphane Mallarmé skal have sagt til maleren Edgar Degas: at vers laver man med ord, ikke med ideer. Den 16\n19 mindede også om, at litteratur skrives af en krop på en maskine. Anden halvdel af 1700-tallet betød endnu et afgørende ryk fremad for litteraturen. Antallet af læsere og antallet af bøger eksploderede endnu en gang, og man gik fra at læse intensivt i relativt få bøger til at læse ekstensivt i mange. Det er i begyndelsen af denne periode, at man begynder at se af bildninger af læsende, kvinder ikke mindst, bøjet over en bog, fortabt i deres egen indre verden. Så det med ekstensivt og intensivt betyder ikke, at man ikke levede sig ind i det, man læste. I litteraturen fra perioden er det at læse romaner og digte tværtimod ofte ledsaget af stærke følelser. Om Johann Wolfgang von Goethes brevroman Den unge Werthers lidelser fra 1774 skriver Kittler, at litteraturens nye opskrift var umærkeligt at forvandle en sjæls stemme eller håndskrift til Gutenbergiana. Sjælen, stemmen og den håndskrift, man opfattede som en direkte forlængelse af sjælen igennem kroppen, kanaliseres igennem trykkekunsten tilsyneladende umiddelbart og spillevende over i læserens sind. ADSPREDT LÆSNING Omkring 1800 opstod der også en anden form for intensiv læsning: hermeneutikken eller fortolkningslæren og med den den moderne litteraturvidenskab. Hvis den følsomme læser læser for at blive revet med, så læser den fortolkende læser for at forstå. Man kan se det som begyndelsen på en afgrund i litteraturen imellem den 17\n20 professionelle læser og den læser, der vil underholdes. Men de to strategier siger også noget om, hvad det overhovedet er, vi gør, når vi læser. På den ene side følger vi ordene og forsøger at af kode deres betydning, på den anden forsøger vi at se det hele for os. Læsning foregår i denne pendlen imellem mening og anskuelse, ord og billede. En af dem, der ned i de allerfineste nuancer har beskrevet, hvad det vil sige at læse, er den franske forfatter Marcel Proust. I teksten Om læsning fra 1906 påstår han, at der er mere ved det at læse end følelser og kundskaber, og at læsning nok er fordybelse, men at det også involverer en vis adspredthed. Han spørger sig selv, hvad han egentlig husker af det, han har læst, og kommer frem til, at han stort set intet husker. Derimod husker han, hvor han læste. Proust er skeptisk ved tanken om, at vi bliver kloge på livet af at læse litteratur. Til gengæld er selve det at læse en balsamisk tilstand af ensom nydelse, men også og paradoksalt nok af opmærksomhed over for omverdenen. Man er sjældent så intenst til stede i verden, som når man læser. Måske er det derfor de, der ikke læser, finder os læsere anstødelige. Vi er upassende, nærmest erotisk opslugt af vores til og med nytteløse gøremål. Jeg skal nok vende tilbage til det med, hvad litteraturen kan og ikke kan. Foreløbig kan vi tage Prousts idé til efterretning: at litteraturen ikke isolerer os fra verden, men at vi tværtimod ved at fordybe os i læsningen er så meget desto mere intenst til stede. Hans anden pointe er, 18\n21 at han hele tiden får ideer af at læse. En tilsyneladende ubetydelig detalje i en bog får ham til at tænke på noget, han har set eller hørt, og så kører hans hjerne ud af bogen og ad en tangent. Det at læse en bog sender ham videre ud i verden eller hen til skrivebordet eller over i en anden bog. Læsning er nok fordybelse, men det er en fordybelse, som indebærer en adspredthed, der for det første bringer ham i en intens forbindelse med omgivelserne, og for det andet fører ham ud, væk og hen til noget andet, nyt og endnu mere interessant. AFFALDSLÆSNING Ikke så mange år senere, på den anden side af Den Engelske Kanal, skrev Virginia Woolf i essayet Hvordan bør man læse en bog?, at hun med fornøjelse dyrker, hvad hun kalder rubbish-reading, affaldslæsning. Hendes bogreol har sikkert lignet den første af de reoler, jeg lagde ud med, men den er som bekendt kun ensformig på ydersiden. Åbner man først bøgerne, er de vidt forskellige, og Woolf hylder den lystfyldte og vilkårlige læsning, hvor man også læser dårlige romaner, sladdervorne biografier, og hvad man ellers falder over. Om ikke andet så sætter det den velskrevne og nyskabende roman og det hårde, stærke digt i perspektiv. Bøgernes forskellighed er verdens forskellighed, og den gode smag skal ikke styre, hvad vi hver især kaster os over. Både Proust og Woolf minder os om, at læserens seje fordybelse altid er foregået i konkurrence med andre og mere distraherede læsninger, at den altid har været påvir- 19\n22 ket af store og små forstyrrelser, og at det kun er godt. Måske skal vi være forsigtige med at idyllisere og ophøje en særlig form for læsning, den, som skriften og bogtrykkerkunsten skabte betingelserne for, som den eneste og nu forliste måde at læse på. Men når det er sagt, er det værd at minde om, at både Proust og Woolf levede i en verden, hvor fotografiet, grammofonen, filmen og skrivemaskinen fandtes. De var allerede langt fra de læsere, der græd i fortvivlelse over Goethes følsomme helt eller over en anden af den tids store forfattere Jean-Jacques Rousseaus følsomme heltinder. DIGITAL LÆSNING Jeg returnerer til den tomme væg, som er en slags skærm. Den ligner jo en bogside eller den tomme luft, A s søn stirrede ud i, et intet, som kan fyldes med tegn. Så hvad er egentlig forskellen imellem den og så den verden af skrift, bøger og læsning, som jeg har opholdt mig ved indtil nu, den verden, der gemmer sig bag den første, brune og ensartede bogreol, og som A s søn er en sen efterkommer af? En væsentlig forskel består i, at de tegn, der kommer op på væggen, ikke kun er ord, men også billeder og lyd. Jeg skrev før, at læsning altid har været en pendlen imellem ord og billeder. Den har bestået i at se noget for sig, høre ordene for sit indre øre og forstå deres betydninger. Intet medie er et rent medie. Men som Kittler fremhævede, gør det en stor forskel, at de nu kan ses og høres. Han taler ligefrem om, at vi er omgivet af spøgelser, 20\n23 påfund fra den menneskelige fantasi, som vandrer rundt imellem os på film, fotografier og grammofonplader, som om de var virkelige. De tegn, vi skal læse på væggen, er altså ikke bare bogstaver. Den særlige magi, som bestod i at skabe det hele ud af intet andet end en række af skrifttegn, er brudt, og med den den helt særlige og intime forbindelse imellem den forfatter, som blev så meget desto mere nærværende, da han forsvandt bag bogstaverne, og så læseren. De to vil få svært ved at holde forbindelsen ved lige på den væg. Der er for mange andre slags tegn og for mange mennesker inde over, og der er for mange andre tekster og alt muligt andet, som blot er et klik væk. Det er en anden væsentlig forskel ved siden af den med, at ordene har fået billeder og lyd: at læseren er kastet tilbage i det sociale rum, som Augustins, Goethes og Prousts læsere trak sig tilbage fra. DEN NYE LÆSER Noget af det særlige ved læsning er, at den kan give verden en bestemt form ved at udelukke en hel del støj. Enhver læsning bearbejder vores bevidsthed, ændrer den en lille smule ved at ændre den indstilling, vi ser verden igennem. At læse er ikke bare at af kode tegn, det er også selv at blive omkodet. Denne omkodning får en anden karakter det øjeblik, den ikke reduceres så drastisk som i skriften, hvor hele verden ses igennem små tredive bogstaver. Det er denne fundamentale mentale ændring, som den tomme væg introducerer i forlængelse af den 21\n24 allerede pænt rodede reol nummer to. Det betyder for det første, at verden fremtræder mere usorteret og i mindre bidder, og for det andet, at betydningen af ordet læsning ikke længere betyder af kodning af skrift, men af kodning, fletning og produktion af ord, billede og lyd. Den gode digitale læser bevæger sig frit imellem flere og stadig mere blandede tegnsystemer, frigjort fra skriftens abstrakte og lineære monopol og med en anden sensibilitet. Det sidste lyder jo ganske lovende. Men dermed også sagt at vi vil blive dårligere læsere i ordets gamle forstand, og det vil få konsekvenser for de genrer og den litteratur, som skabtes under denne læsnings epoke, den, jeg har kaldt den gutenbergske epoke. Vores evne til at læse et lyrisk digt eller en roman vil forfalde. Ikke kun fordi vi mister forbindelsen til traditionen, men endnu mere fundamentalt, fordi vi mister evnen til at læse lange, komplicerede og uforstyrrede skriftlige forløb. 22\n25 HVAD LITTERATUR VAR MEDIET ER BUDSKABET Indtil nu har jeg talt om bogen og skriften og de læsevaner, som de skabte. Nogle gange har jeg brugt ordet litteratur i betydningen alt det, der står i en bog, andre gange har jeg talt om litteraturen som sprogkunst, og andre gange igen om litteratur i moderne forstand som noget, der er defineret af bogen, skriften og en særlig måde at læse på. Jeg har nærmet mig litteraturen igennem dens medialitet. Ordet medie skal forstås som den kanal, noget kommer til syne igennem. Sådan en kanal er aldrig uskyldig. Den påvirker det, der kommer ud af den, sådan som bogen påvirker, hvad vi forstår ved litteratur. Og det i et omfang så medieforskeren Marshall McLuhan mente, at mediet var budskabet. Grunden til, at jeg har taget, hvad der måske kan ligne en stor omvej til litteraturen, er, at først de analoge og siden de digitale medier har gjort litteraturen bevidst om sig selv som mediebåret. Forbindelsen imellem litteraturen, bogen og skriften er ikke længere selvfølgelig. Det kan ikke andet end få store konsekvenser for, hvad vi forstår ved litteratur. Men der er noget, der mangler i ligningen. Medie-og teknologihistorien er ikke 23\n26 hele historien. Et fænomen, som litteratur udvikles ikke bare i kraft af bogen, skriften og læsningen. Litteraturen er også påvirket af og delagtig i en mere omfattende historie. Det er det moderne Europas historie. Eller bare det moderne. Det moderne er et begreb, man ofte deler i to: det tidligt moderne, som begynder i 1400-tallet med renæssancen, og moderniteten, som man ofte sætter til anden halvdel af 1700-tallet og frem. Dermed er jeg nået til den første af dette kapitels i alt fire definitioner på litteratur, den, der svarer til det, jeg indtil nu har talt om som litteratur i moderne forstand. Det er den mest snævre definition. Det er en historisk og geografisk specifik definition. Og det er, synes jeg, den mest aktuelle definition, fordi den er udledt af den mediebevidsthed, som de nye medier har skabt. Den ville have været næsten utænkelig uden reol nummer to og den digitale væg. Definition #1: Litteratur er den særlige form for sprogkunst, der opstod, da en bestemt teknologi, skriften, mødtes med et særligt medie, den masseproducerede bog, og udviklede sig under indflydelse af det moderne Europa. Det er litteraturen i dén forstand, som jeg påstår, har overlevet sig selv. Den efterlader det for mig dybt fascinerende spørgsmål om, hvad litteraturen var. STARTSKUD Opfindelsen af trykkekunsten og flytningen af digte og fortællinger fra mundtlige former til skriftlige og fra klassiske sprog til moderne skabte de genrer, som vi i dag forbinder med litteratur. Det er især romanen, det 24\n27 lyriske digt, novellen, essayet og det skrevne drama. Disse genrer har forløbere, nogle flere end andre, især i den antikke litteratur, som det i det tidligt moderne gjaldt om at efterligne. De har også paralleller i andre litteraturer end den europæiske. Ikke desto mindre er de værker, som skabte disse genrer, alle skrevet i det tidligt moderne. Italieneren Francesco Petrarca skrev sine digte, ikke mindst sine sonetter, i midten af 1300-tallet. De blev med trykkekunsten en af de første bestsellere, og de blev afgørende for, hvad vi i dag forstår ved et lyrisk digt. På samme tid komponerede en anden italiener, Giovanni Boccaccio, Dekameron ved at samle en stak folkelige fortællinger. Den fik en tilsvarende indflydelse på novellens historie. Romanen, som skulle blive det modernes dominerende litterære genre, fandt sin form i spanieren Miguel de Cervantes Don Quixote, der udkom i to bind i 1605 og Da havde franskmanden Michel de Montaigne i 1588 udsendt den samlede udgave af sine Essays og skabt en helt ny genre for reflekterende, personlig og ikke-fiktiv prosa. William Shakespeare skrev og udgav sine med tiden enestående indflydelsesrige dramaer omkring Det var dog først fra og med anden halvdel af 1700-tallet, at de centrale genrer for alvor blev synlige og udbredte. I Europa vel at mærke. Den historie, jeg fortæller her, er en europæisk historie. Men de genrer og den idé om litteratur, der hører til, blev eksporteret til resten af verden, først langsomt via kolonialiseringen, 25\n28 siden i det 20. århundrede i en fart med globaliseringen. Romanen er den store nyhed, og den står helt centralt. Med den flyttede litteraturen over i prosaen, hvor den før havde opholdt sig på vers. Den flytning er også vigtig for at forstå, hvad litteraturen blev til i det moderne Europa. HELE HISTORIEN Men lad mig vende tilbage til A s søn. Jeg skrev, at hans indvielse til litteraturen indebar, at han blev sig selv. Han blev et suverænt individ, et, der kunne trække sig tilbage for sig selv. Samme selvstændighed opstod med indenadslæsningen og med udbredelsen af den trykte bog. Man kunne tænke selv og for sig selv uden at blive overvåget eller dikteret, hvad man skulle mene, man kunne vælge, hvad man ville læse, og fortolke det, man læste, og nok så vigtigt: Man kunne skrive bøgerne selv i stedet for blot at kopiere dem. Litteraturen er uløseligt forbundet med renæssancens humanisme, tanken om det menneskelige som en særlig kvalitet og det enkelte menneske som en aktiv deltager i verden, tanker, der senere udvikledes i 1700-tallets forestilling om det suveræne individ og i 1800-tallets ideer om dannelse. Det, at mennesket formes imod stadig større selvindsigt. Det er det menneske, vi ser bøjet over bogen i stillelæsning. Det er det menneske, litteraturen i høj grad har været med til at forme. Nationalstaten er et andet vigtigt element i litteraturens udvikling. Den moderne litteratur begyndte som 26\nÆN E AU E DAN RINGGAARD LITTERATUR» Man skrev og læste bøger fra 1500 til 2000. Hvorfor ved jeg ikke.«svend Åge Madsen, Tugt og utugt i mellemtiden Tænkepauser 1 FRIHED af Hans-Jørgen Schanz Tænkepauser


I denne uge skrev hele 23 EU-lande under på at koordinere indkøb og udvikling af militært isenkram som kampvogne og droner. Antallet af forskellige våbensystemer – 178 i alt - skal bringes ned, og de skal kunne samarbejde bedre. Aftalen er kaldt historisk og den største, der er indgået på forsvarsområdet i EU i et årti eller mere. Men Danmark er ikke med. Vores 25 år gamle forbehold over for EUs forsvarssamarbejde sætter en stopper for, at Danmark kan være med i et samarbejde, som ellers indlysende ville være til dansk fordel.\nSom årene går, fjerner Danmark sig desværre længere og længere fra EUs kerne. Danmarks undtagelser får større betydning, og centrale beslutninger, som ellers har stor betydning for os, træffes, uden vi sidder med ved bordet og bestemmer. Og det er ærgerligt.\nFor to uger siden lukkede det europæiske politisamarbejde, Europol, for, at danske politibetjente kan søge direkte i Europols omfattende kriminalregister. Danske betjentes vigtige søgninger, som ofte skal gå hurtigt, skal nu gå gennem fire medarbejdere ved Europol. Det er den direkte konsekvens af ny teknologi, der gør det muligt at søge fra bilen på gerningsstedet, og af, at danskerne ved en folkeafstemning for to år siden sagde nej til at ændre retsforbeholdet og blive fuldgyldigt medlem af Europol.\nSamtidig er der ingen tvivl om, at en række EU-lande med Frankrigs præsident, Emmanuel Macron, i spidsen har sat sig for at sætte høj fart på udviklingen af et endnu tættere samarbejde i EU. Det sker ikke mindst i lyset af, at det fodslæbende Storbritannien gennem meget vanskelige forhandlinger er på vej ud. I det spil kan Danmark meget nemt havne på en ubehagelig mellemhånd, hvor vi på grund af vores forbehold glider længere ud i periferien.\nTiden er formentlig ikke til at tage flere folkeafstemninger om de danske forbehold lige nu. Når det er gået galt for ja-partierne ved begge de afstemninger, der har været holdt - om euroen i 2000 og om retsforbeholdet i 2015 - skal man tænke sig godt om, inden vælgerne kastes ud i nye opgør med danske forbehold.\nTil gengæld er der brug for at tage en åben diskussion om de voksende negative konsekvenser af forbeholdene fra 1993. Hvad betyder det for Danmark, når og hvis eurolandene sætter fuld fart på et tættere samarbejde, sådan som præsident Macron har foreslået, og som Tyskland, når en regering er forhandlet på plads, ventes at tilslutte sig? Og hvad betyder det, når både forsvarssamarbejdet og det europæiske politisamarbejde, som Danmark står uden for, i fremtiden bliver endnu tættere?\nDanmark har ingen interesse i at følge briterne i den ulykkelige og uoverskuelige udmeldelsesproces, som landet har begivet sig ud i. I valget mellem billedligt talt at tage færgen til England eller motorvejen til Tyskland er der ingen tvivl om, at det er på den sydlige rute, Danmark hører til. Det bør ja-partierne og alle andre, som støtter Danmark i EU, begynde at forberede vælgerne på ved at tage debatten og fremlægge konsekvenserne, så en ny folkeafstemning ikke pludselig falder ned fra himlen med al den skepsis og modstand, det vil medføre.\nEU-frådseri i særklasse: »Det er en skandale«


You are here: Home / Spørgsmål og svar / De bedste blomster til begravelser\nFor et par dage siden snakkede jeg med min veninde, hun skulle til begravelse og var pludselig kommet i tvivl om, om der er nogen “regler” om farver og lignende i forhold til blomster til begravelsen.\nJeg kender en bedemand i Holte og besluttede mig for at ringe til ham, for at få svar på hendes spørgsmål.\nI Danmark er der tradition for at pynte kisten med blomster, dette er dog, noget som nærmeste familie aftaler nærmere med den valgte bedemand.\nGæster medbringer blomster til begravelsen eller bisættelsen, alle blomsterne placeres foran kisten, dette kan være afdødes yndlings blomster eller en smuk buket med årstidens blomster.\nSom oftest siger man, at jo nærmere relateret man er til afdøde, jo større binderi har man med og jo tættere på kisten vil den også blive placeret.\nNår det kommer til farverne af blomsterne holder man det som hovedregel køns opdelt, mænd får altså neutrale eller maskuline farver og kvinder får feminine eller neutrale farver. Med i tankerne om blomsterne skal der selvfølgelig medtages afdødes yndlings farver og blomster.\nKondolencebuketter, bårebuketter, båredekorationer eller kranse, hvad skal du så vælge?\nDet er egentlig op til dig hvad du foretrækker, men som nævnt, så siger man som regel at jo tættere relateret man er på afdøde, jo større binderi medbringer man.\nJeg håber at du kan bruge lidt af det jeg har skrevet, hvis du er tvivl, så vil jeg anbefale dig at snakke med din lokale bedemand eller blomsterhandel, de vil helt sikkert være i stand til at svare på dine spørgsmål.


Videnskaben misbrugt for at fremme racisme Jihadismens dobbelthed Lille sejr midt i en humanitær katastrofe Internationalisme fra neden mod Fort Europa Ti teser om det yderste højre i Europa Racistisk sexisme gavner ikke kvinder Krystalnat og terror Welcome to Denmark Welcome to Denmark To be or not to be – en ven af Enhedslisten Dansk Folkeparti og den danske højrepopulisme De fremmedfjendske lister Nej til dialog med Danskernes Parti Aktionen mod Gyldent Daggry Bureaukratisk kapitalistisk? Svækket nynazisme? Hvilken Breivik? Optøjer afspejler sociale problemer Permanent ophold bliver nemmere Sejr for antiracismen i Aarhus Bombemordet i Søllerødgade Slut med point på kærlighed Kan nynazisme bekæmpes alene ved forebyggende arbejde? Fair integration? Norges tragedie må sætte Europa i aktion mod ekstremismen Blandt nynazister i den jyske hovedstad Dansk integrationspolitik – en ”megasucces”? Støt de tvangsudviste irakere Integration eller tvang? Bekæmp fascismen Asylansøgere og statsborgere delte citroner Anti-nazister trodsede mediehetz Nynazistisk vold i Århus Neo-fascister opruster under Berlusconi SDs nye principprogram Post Danmark - resultatet af statslig misregimente Regeringen blæser til vandkamp Den sidste olie (fra Nordsøen…) For de rige og formuende (2) ”New Public Management” – eller ”Regnedrengenes Amokløb” Sammenhold mod Uber For de rige og formuende DF´s vælgere er ordentlige mennesker! Fattigdomsgrænsen er kun toppen af isbjerget Hvem betaler, når Løkke ryster posen? Finansloven er en tillidserklæring til regeringen De rige svin slap igen alt for let Recepten til S og SF Winter is coming Nytårshilsen fra en anden planet Landsdækkende aktionsdag 2. oktober Fortryder, men lægger linjen Enhedslistens rolle under en S-R-SF-regering SRSF-regeringen og klimaet En antibureaukratisk regering? S og SF på afveje i Fair Løsning 2020 Fagforeningsfolk vil stille krav til en rød regering Om SF's højredrejning og fremgang Fem års mobilisering baner vejen for ny regering Kommunale 3F’ere kræver rød regering Kampen for holdbare industriarbejdspladser Mail-gate: Næste offer bliver vel tyngdeloven Velkommen til veltilpassede udlændinge Profitstyringen af energiforsyningen skal stoppes I clinch med systemet Hvem skal betale? Vi holder sammen på Danmark S-SF og klimavisionerne Rejs krav om behovsstyret produktion Dyrere og dårligere post i vente Fattigdommen vokser Når Helle og Villy overtager krisen Socialdemokratiet – et sikkert kort? TILMELD SI NYHEDSBREV\nlæs mere om: Anti-racisme | Dansk politik 08.06.10 | Svend Vestergaard Jensen\nTip en ven | Print "Genopretning":\nEtniske mindretal får pisk Regeringens "genopretningsplan" sammen med Dansk Folkeparti er ikke blot et voldsomt angreb på arbejderbefolkningens rygrad, fagforeningerne. Den er tillige - og endnu engang - et massivt angreb på etniske mindretal - her forstået som folk af ikke-vestlig herkomst. Angrebet på disse mindretal indeholder blandt andet flere gebyrer og mere brugerbetaling, en øvre grænse på børnepengene, en forventet skærpelse af flygtningenes muligheder for at opnå fuld folkepension.\nTal dansk eller...\nAftalen betyder også, at flygtninge og indvandrere fremover selv må betale, hvis de vil have en tolk med til lægebesøg, hos psykiateren, til skole-hjem-samtaler, osv. Den aktuelle tolkebistand kan på ingen måde siges at være optimal, men med det nye forlig knækker det sammen.\nI forhold til sundhedssystemet kan der ske mange fejlbehandlinger, hvis man ikke får tilbudt gratis tolk. Mange vil vælge tolken fra, da de ikke har nogen penge. Og hvordan skal eksempelvis en psykiatrisk patient forklare, hvordan han har det, når han ikke kan sproget? Hvordan vil lægen sikre, at han har det samlede og rigtige sygdomsbillede for en person, han ikke kan tale med. På den måde er især flygtninges retssikkerhed truet. Konsekvensen er, at mange vil bruge deres børn til at tolke, hvilket må betegnes som dybt problematisk.\nHvis man vil klage eller sende en ansøgning, også over servicen i den såkaldte udlændingeservice, kommer der gebyrer på. At klage over den offentlige forvaltning koster altså. For disse befolkningsgrupper pålægges der nu gebyrer indenfor et område, hvor en klage, en anke, kan betyde liv eller død.\nDe mange børn\nSom om de ikke har fået rigeligt med "drag over nakken" - indvandrerne altså, de ikke-vestlige med især muslimsk baggrund.\nMen Dansk Folkeparti kan ikke få nok. De fortsætter. Her er en gruppe, som for manges vedkommende allerede er fattige grundet lave ydelser. De kommer til at gå til kommunen igen med hatten i hånden, når de ikke længere kan lappe huller i budgettet med børnefamilieydelserne. Der indføres loft over børnepengene, i første omgang på 30.000 kr. Efter fyldte mailbokse hos borgerlige politikere blev der lempet lidt. Men kursen er klar nok. Det vil ramme tusinder af familier, som i forvejen har svært ved at få tingene til at hænge sammen.\nAlle, der har flere end to børn, mister mange tusinde kroner om året. Det rammer ikke mindst etniske mindretalsfamilier. De har ofte mere end to børn - 39 pct. mod 17 pct. etnisk danskere. Selvom tendensen er færre børn i etniske mindretalsfamilier, er gennemsnittet større i disse familier, og de rammes derfor ekstra hårdt med det nye forlig.\nNedskæringerne af børnepenge giver store problemer i etniske mindretalsfamilier, ikke mindst hos dem der må leve med starthjælp. Uanset hvor kærlige forældre, børnene her har, oplever de hele tiden at være anderledes og mere begrænsede end andre børn. Det kan meget nemt skabe vrede unge at skulle leve under et konstant pres.\nRegeringen og DF bliver ved med at fastholde, at fattigdom ikke kan måles i kroner og øre. Skiftende socialministre siger igen og igen, at fattigdom ikke handler om, hvor meget man har i indtægt, men om andre sociale problemer. Men fattigdom har altid handlet om ikke at have penge til at dække indkøb af de basale livsnødvendigheder, som anses for nødvendige i det givne samfund. Og fattigdom har altid haft den følgevirkning, at nogle af dem, der rammes, giver op og lader stå til, eller foretager sig det, der er værre. Fattigdom fremmer ikke arbejdsevnen\nSelvom der er sket en vis succes i integrationen for nogle, gøres tusinder endnu fattigere og fastholdes i starthjælpen. Ganske vist er andelen af indvandrere, som er i arbejde, er vokset. For godt et år siden var tallet 57 pct. Nu er det 61, viser tal fra Arbejdsmarkedsstyrelsen.\nMen starthjælpen modvirker samtidig integrationen af traumatiserede flygtninge, fordi deres rådighedsbeløb er så lavt, at det beløb, de modtager, slet ikke slår til. VKOs "genopretningsplan" gør kun situationen endnu mere fortvivlende. Eksempelvis er antallet af syge blandt torturofre ifølge en rapport fra Dansk Socialrådgiverforening og CASA 54 pct. Starthjælpen modtages blandt andet af mennesker, der er så syge, at de ikke kan arbejde.\nStarthjælpen blev indført i 2002 og gives til personer, der har opholdt sig i Danmark i mindre end syv ud af de seneste otte år. Regeringen og dens ivrige støttepartis argument var dengang, at starthjælpen skulle øge incitamentet til at komme i arbejde og blive selvforsørgende. Disse mennesker har så lidt penge, at det er umuligt - selv for trænede socialarbejdere - at hjælpe dem med at lægge et budget, der hænger sammen. Den daglige energi bruges til at bekymre sig om dette. Fattigdom gør ikke folk raske, så man opnår en arbejdsevne. Ud fra forskellige situationer og beregninger kan en familie på starthjælp ofte kun få halvdelen i forhold til, hvis de var på kontanthjælp.\nNogle tvinges i desperation ud på det private lånermarked med ågerrenter. Deres situation forværres blot endnu mere med de nye tiltag i "genopretningsplanen". At komme ud af starthjælpen kan kun lade sig gøre ved at få arbejde, få en uddannelse eller pension. Men hvis de ikke kommer i arbejde eller på førtidspension, forbliver de på starthjælp. Starthjælpen kan gennem arbejde kun forlades, når man har haft ordinært fuldtidsarbejde i Danmark i to år og seks måneder..\nBrøkpension er nedsat pension, fordi pensionen beregnes efter hvor mange år man har haft ophold i Danmark. Mange fra de etniske mindretal vil få brøkpension, og så er de lige dårligt stiller økonomisk. Og VKO-planen skærper denne til endnu flere. Og at få pension nu om stunder er ikke let. Hvis den ene ægtefælle får pension og den anden er på starthjælp, begrænses familiens samlede niveau, idet den ene maksimalt kan blive suppleret op til starthjælpsniveau.\nTiltag på tiltag overfor etniske mindretal skaber endnu mere "dem og os". Som det er sagt gennem årene med VKO ved roret: "Kan der overhovedet strammes mere på udlændingeområdet?"\nJa, det kan der - og det vil fortsætte, hvis regeringen og især Dansk Folkeparti ikke stoppes. For at få deres krisepolitik igennem, må der skabes syndebukke. DF er det parti, der på dette område er absolut drivende. Hadet mod dem, der ikke ligner "os", skal have "nogle drag over nakken". Hvis de ikke kan smides ud, må de sultes ud! - synes at være mottoet! Tip en ven | Print SAP'S KOMMENTAR - UGE 26


Få hjælp af en god murer til diverse byggeprojekter - Dansksolvarmeforening\nFå hjælp af en god murer til diverse byggeprojekter\ndecember 27, 2020 december 3, 2020 by admin\nHar du brug for hjælp til gør-det-selv-projekter derhjemme? Hvis du ikke har hænderne ordentligt skruet sammen, så er det en god ide at kontakte en fagperson. Den professionelle kan hjælpe med at indfri dine ønsker således, at det færdige resultat bliver lige som du havde forestillet dig.\nHar du tanker om at skulle renovere, have lavet tilbygning eller opsætte nye klinker på badeværelset, så er det en murer du skal have fat i. Vedkommende har mange kompetencer indenfor disse områder og kan altid guide dig til de helt rigtige løsninger.\nFind en murer der kan opfylde dine drømme\nDet er meget forskelligt hvordan den enkelte familie finder frem til en god murer. Nogen kontakter den lokale murer i byen, mens andre får kontakt til en dygtig fagperson via deres netværk. Det er altid en god ide at få indfriet forventningerne inden du takker ja til et tilbud. Det er godt at vide hvad prisleje projektet ligger på, så du er sikker på at have pengene til det. Du kan altid google et bestemt murerfirma på internettet, hvis du er interesseret i at finde ud af, om andre kunder har været tilfredse med deres service.\nEn god murer tager sig god tid til den enkelte kunde og giver gerne sin professionelle mening til kende, hvis der er et projekt som ikke kan løses efter kundens ønsker. Der afsættes god tid til at få løst de enkelte projekter således, at kunden føler at resultatet bliver udført til perfektion. Mureren kan sagtens stå for at skaffe materialer til projekterne mod en merpris, men som kunde kan man også selv sørge for, at alle materialer er indkøbt til projektet.\nEr der en bestemt murer du gerne vil benytte dig af, så skal du kontakte vedkommende når det er ved at være tid til at projektet skal udføres. De fleste murere har travlt og har dermed kalenderen fyldt med aftaler. For at få et prisoverslag på hvad det hele koster, er det en god ide at få den professionelle ud til at vurdere opgavens omfang.\nMange murer i nærheden af dig\nHvis du googler murerfirmaer i dit lokalområde, så vil det overraske dig, hvor mange firmaer der befinder sig i nærheden af hinanden. Mange murer starter deres eget firma eller slår sig sammen med andre for at se, om firmaet kan blive en succes.\nVil du gerne sørge for at der er styr på bilens førerkort? Læs her


Socialrådgiver Arkiv - Familyview\nArchive by category "Socialrådgiver"\nKommuner og socialrådgivere er ofte under et stort pres, både i forhold til sagsmængder, indhold samt evt. politisk pres.\nDerfor tilbyder vi kompetente og produktive socialrådgivere, som fra første dag hurtigt skaber sig et overblik og løser problemerne i din kommune. Vi forpligter os til at udføre opgaverne til punkt og prikke, og er ikke færdige før der er styr på alle sager.\nFamilyview er i alt sin enkelthed et valg, der betaler sig i sidste ende.\nKommunalbestyrelsens undersøgelse, jf. stk. 1, skal anlægge en helhedsbetragtning, der medmindre konkrete forhold betyder, at et eller flere af nedenstående numre ikke er relevante i forhold til det pågældende barn eller den unge, skal omfatte barnets eller den unges.\nYtringsfrihed blandt kommunalt ansatte, og specifik i Esbjerg kommune hvor mange ” kloger sig” på hvordan man bedst muligt, kan lade offentligheden vide hvad der foregår bag de tykke kommunale vægge.\nNu skulle man tro at der er nogen blandt nye foredragsholdere og socialrådgiver, tænker at netop de har opfundet begrebet offentlighed i forvaltningen ( bregrebet kaldes pt whisleblower) .\nKære venner dette begreb har altid eksistereet og begrebet er slet ikke nyt. Det nye består i at nogle enkelte tænker, at her kan vi promovere os selv og skabe en indtæng ved at råbe rigtig højt om begrebet. Vi kan endda holde foredrag om begrebet, og oplyse os andre som er så uvidende – om dette begreb.\nDet er ingen nyhed at kommunale ledere er kede af at socialrådgiverne går til offentligheden, uden deres vidende, dette er sket gennem utallige år og debatten er ofte blusset op, og neddysset igen.\nProblemstillingen er blandt de ansatte socialrådgivere på det kommunale område.\nDer er gennem de sidste 10 år sket en ensretning af de ansatte, og samtidig er de kommunalt ansatte socialrådgivere ikke kritiske eller selvtænkende i forhold til de forhold, som rent faktisk eksistere på det kommunale område.\nEngang var en socialrådgiver, en socialrådgiver – hvilke inbefattede at man altid havde sin borger i centrum uanset hvad – nu har man sin leder i centrum uanset hvad.\nSocialrådgivere nu om dage, er meget bange for at træde ved siden af de kommunale foreskrifter og hele området på det kommunale område bære desværre præg af at ” rebellen” er væk, og og den selvstændige socialrådgiver eksistere ikke længere.\nLovgivningen lægger op til at alle kan udføre opgaven, bare man er kommunal nok ( hvilket i dette tilfælde vil sige at man er kommunens mand/kvinde.\nDen gamle socialrådgiver er afgået ved døden!


#16 AbdelRahman Mustafa\nNår troen på islam er en rationel overbevisning.\nAbdelRahman Mustafa tror ikke - han er rationelt overbevist om islams sandhed. Hvordan hænger det samme? Og hvad betyder det for en tilværelse i Danmark? For hans livssyn? For hans døtre?\nHvad tror du selv? er en podcast, hvor ateisten Anders Stjernholm taler med en troende person om vedkommendes religiøsitet. Det er ikke en debat men en ærlig og til tider konfronterende samtale.\nVær med i debatten på facebook: https://www.facebook.com/hvadtrorduselvpodcast\nHar du forslag til gæster? Vil du selv i studiet og fortælle om din tro? Har du andet input? Skriv til mig her: stjernholmanders@gmail.com\n#15 Cheslaw Kozon\nNår djævlen driller i dit hovede - kræver det ikke en psykolog, men en præst!\nKatolicismen er mere end midnatsmesser og pavens ord om corona, klima og ulighed. Det er først og fremmest en markant verdensreligion med en betydelig trosdimension. Selvfølgelig på Jesus’ genopstandelse og guddommelighed, men også på djævlen, eksorcisme, mirakler og helgener.\nDe ting taler Anders om med Cheslaw Kozon, biskop i den katolske kirke i Danmark.\nBemærk: Samtalen handler ikke om kirkens modstand imod abort, kondomer og ligestilling. Det beklager jeg, men jeg valgte at gå med disse særlige trosmæssige aspekter ved katolicismen.\n"Hvad tror du selv?" er en podcast, hvor ateisten Anders Stjernholm taler med en troende person om vedkommendes religiøsitet. Det er ikke en debat, men en ærlig og til tider konfronterende samtale.\n#14 Mogens Müller\nHvad ved vi om Jesus? Hvor meget kan vi stole på Biblens evangelier?\nMogens Müller har været professor i det Ny Testamente næsten hele Anders' levetid. Derfor er han oplagt at vende påstandene om evangeliernes historiske pålidelighed med.\nAfsnittet her handler altså ikke så meget om Mogens' tro, men om Biblens brugbarhed som faktuel historiefortælling.\n#13 Mikael Wandt Laursen\nMikael er præst og generalsekretær i Frikirkenet - en sammenslutning af danske frikirker. Det vil sige, at han tror en hel del på kristendommens udlægning af verden og livet. Hvordan hans kristne tro hænger sammen - og hvad det så betyder for synet på homoseksuelle i danske frikirker - kan du høre i denne samtale.\n#12 Manyar Parwani\nEn tidligere muslim, PTSD ramt som barn efter tiden som flygtning og som i dag har sit helt eget syn på verden og religion. Manyar Parwani smider flere gange nogle fantastisk citatværdige indsigter i denne samtale om tro, tvivl og dét at definere sit eget livssyn.\n#11 Karina Bergmann\nKarina Bergmann var indtil for nylig en gudløs politiker i Liberal Alliance. Nu er hun skiftet til Det Konservative Folkeparti og har fundet værdi i kristendommen.\nHvordan man tager den holdningsmæssige vandring fra det sekulært liberale til det kristent konservative tager Anders og Karina en hyggelig men alvorlig snak om.\n#10 Jakob Farian Krarup\nPastor Farian er medlem af Kirken for det Flyvende Spagettimonster. De tror på, at der flyver et stort monster lavet af spagetti rundt i universet og har skabt alting. For os ikke-troende lyder det måske fjollet - ligesom jødezombier, omskæringsaftaler med guder og flyvende heste også gør. Men Jakob tager sin tro dødsens alvorligt.


PHOENIX CONTACT | Extendere og repeatere\nExtendere og repeatere\nHøjere ydeevne for dine fieldbusnetværk\nExtender til etablering af bredbåndsnet med fieldbus-segmenter over store afstande.\nRepeater til forstærkning af signaler og til dannelse af segmenter.\nSøg i Extendere og repeatere\nMed Phoenix Contact-extenderne øger du rækkevidden for dit netværk ud over den aktuelle fieldbusstandard. Repeatere muliggør segmentering og udvider således rækkevidder og komponentantal. Med extenderne og repeaterne udvider du dit fieldbusnetværk og øger ydeevnen.\nEffektforøgelse gennem større rækkevidde og segmentering\nBenyt vilkårlige totrådsledninger til forøgelse af rækkevidden med extenderne\nVilkårlig netværksudvidelse v.h.a. signaltilpasning med repeaterne\nMed PROFIBUS-extenderen nås fjerne PROFIBUS-komponenter via gamle kobberledninger. Det giver mulighed for datahastigheder på op til 1,5 Mbit/s ved afstande på op til 1,5 km uden brug af særligt kabel.\nUdvid netværk med Serial-Extender – RS-232, RS-422 og RS-485\nDen industrielle Serial-Extender gør det muligt ved serielle RS-232, RS-422 og RS-485-grænseflader at forøge rækkevidden ud over den serielle standard. Det kræver ikke noget særligt kabel, enhver 2-trådsledning kan benyttes.\nPunkt-til-punkt-, linje- og stjernestrukturer kan realiseres på 2- og 4-trådsledninger.\nPå den måde kan netværk realiseres på egne allerede eksisterende ledninger uden store omkostninger. Egnede er f. eks. telefonkabler til nedlagte forbindelser eller fieldbusledninger, der ikke længere er i brug.\nFieldbus-repeatere - udvidelse gennem segmentering\nMed repeatere fra Phoenix Contact kan du udvide dit netværk rumligt uafhængigt af datahastigheden. Komponentantallet kan også udvides ved hjælp af segmentering med repeatere. Afhængigt af krav kan rækkevidder øges, EMC overføres sikkert, kanaler udvides og fordeles. Det modulære koncept gør det muligt at kombinere kobber- og lysleder-kanaler vilkårligt.\nVed hjælp af integreret bit-retiming med signaltilpasning kan repeaterne kaskadekobles vilkårligt\nIntegreret bit-oversampling sørger for fejlfrie telegrammer\nStart/delimiter-registreringen finder ødelagte PROFIBUS-telegrammer uden feedback og filtrerer dem ud af netværket\nAktiv terminering til PROFIBUS- og RS-485-netværk\nTerminér PROFIBUS og RS-485-netværk aktivt: Med PSI-TERMINATOR-PB-TBUS er det ikke noget problem.\nDet giver dig væsentlige fordele:\nFejlfri buskommunikation ved hjælp af permanent, aktiv terminering. Herved kan busdeltagere til- og frakobles under løbende drift\nFast programmeringsgrænseflade i netværket\nGennemrangering af forsyningsspændingen over DIN-skinne-busforbinder til samlet drift\nAktive programmerings- og diagnosemoduler forsyner dig med spænding over D-SUB-tilslutningen. Du kan også anvende enheden som defineret servicegrænseflade inden for et bussystem.