Derfor er branding vigtig - selv for små fisk\nDu har sikkert hørt at det er vigtigt at have et brand, men er det ikke som om det mest gælder gælder de store virksomheder?\nVi kender jo alle brands som Coca Cola, Carlsberg, IKEA, Bilka, Google, Apple og rigtig mange andre store brands.\nSå hvorfor skulle det lige være så vigtig for dig?\nDu tænker måske “jeg har jo bare en mindre business eller blog”, eller “branding, det er noget der koster en masse penge”.\nJeg mener at branding altid vigtigt, stor som lille, og det behøver ikke at koste andet end velovervejet arbejde.\nDerfor er branding også vigtig for dig\nMin holdning er at branding altid er vigtig – også for dig.\nDe færreste kender sikkert “Artline” som et brand, men dem der i branchen inden for illustrator/kunst/tegning kender med stor sandsynlighed Artline.\nDerfor er branding er også vigtigt for mindre virksomheder.\nUanset hvad din niche er, er det jo vigtigt at dine “kunder” kender til din eksistens.\nDu vil jo helst have at de vælger dig frem for dine “konkurrenter” – ik’?\nEn-mands business der bare skal løbe rundt\nDet er muligt, at du blot har en lille business der bare lige skal løbe rundt økonomisk. Det er også muligt, at det blot skal løbe rundt, men du skal jo på en eller anden måde have kunder alligevel.\nHvis du har et godt navn/brand, vil der være meget større sandsynlighed for at kunderne vælger dig frem for konkurrenten. Du vil også skulle løbe mindre stærkt for at få fat i kunderne, og dermed få mere tid til at yde det produkt du nu engang yder.\nHvis du f.eks. er altmuligmand og lever af dine hænder, så vil hver time du bruger på at få fat i kunder i princippet koste dig tid eller penge. Du tjener jo ikke penge mens du laver opsøgende salg. Du tjener jo sådan set først penge, når du er ude ved kunden og bruger timer på at lave det arbejde der skal laves. Et godt brand vil hjælpe dig med at få kunder så du kan bruge tiden på at tjene penge.\nEt andet eksempel kunne være at du sælger kjoler du selv har syet. Jo mere tid du skal bruge for bare at få solgt en kjole, jo mindre tid vil du have til at producere kjolerne, som i sidste ende er det du tjener dine penge på. Her vil et godt brand også kunne gøre noget af det opsøgende salgsarbejde for dig.\nJeg blogger jo bare\nDet er muligt at du er en blogger som egentlig ikke har intentioner om at leve af det du blogger om. Du synes måske bare det er fedt at udbrede dine holdninger eller oplevelser med andre.\nDet er meget nemt at tænke “Hvad har branding med en blog at gøre?” Målet er måske ikke penge, men du skriver sikkert på din blog fordi du gerne vil sprede et budskab.\nHvilken blog vælger du, når du skal læse om et emne?\nJeg går selv efter blogs, der naturligvis har godt indhold, men også i høj grad efter blogs, jeg på den ene eller anden måde kan genkende.\nSagt med andre ord, så kigger dine bloglæsere også på det brand som bloggen har. Det er muligt at brandet på din blog i så fald vil være dit navn, men så er det jo sådan set bare navnet der er dit “brand”.\nHvad gør branding for dig?\nKort fortalt skaber branding en interesse for din business, dit produkt eller din blog og skaber salg eller flere læsere til din blog.\nBranding giver tryghed for dine kunder og gør at de nemmere kan tage valget mellem dig og din konkurrent.\nEn tredje og nok lidt mere overraskende effekt er, at et godt brand skaber et bedre produkt.\nDen menneskelige hjerne bliver snydt og tror produktet er bedre hvis det er et brand de kender for noget positivt.\nDet har flere undersøgelser vist. F.eks. er der lavet en vintest, hvor der er lavet blindtest på forskellige vine, og der er lavet tests hvor man har foregivet at en billig vin var et kendt brand og omvendt. Resultatet af testen var at testerne helt sikkert syntes den vin der var bedst, var den med det kendte brand, hvorimod den vin med det ukendte brand fik en dårligere karakter (Læs artikel fra The Guardian om vintest)\nBranding via velovervejede valg\nDer er mange der kender til det skabe en god branding via annoncering. Det kunne f.eks. være reklamer i TV, Radio, Aviser, Magasiner online bannere etc. Alt sammen er noget der koster penge.\nIdeen er at potentielle kunder bliver eksponeret for dit brand ofte nok igennem annonceringen, til at det sidder fast.\nI dag kan du lave temmelig målrettede annonceringer online, som helt sikkert har en stor værdi (lige som andre klassiske annonceringsplatforme som tv også kan skabe branding).\nUlempen ved brug af annoncering som branding kanal er at den koster penge – og det kan nemt være mange penge.\nDer er dog en metode som er langtidsholdbar der ikke koster penge. Det er ved at lave velovervejede valg.\nDet er super vigtigt at du er skarp på hvem du har tænkt dig at henvende dig til. Når først du har gjort klart hvem det er du henvender dig til skal tænke over følgende:\nfå testimonials / anmeldelser fra dine kunder og brug dem.\ntænk over hvilket sprog du bruger på Facebook og andre sociale medier, samt hvilket sprog du bruger på din hjemmeside, blog og nyhedsbreve. Det er vigtigt at du taler i et sprog/tone der passer til dine klienter.\ntænk over dit udtryk, i form af det grafiske udseende, på din hjemmeside, blog, sociale medier og dit trykte materiale. Det er vigtigt at der er en rød tråd der passer på dine kunder.\nsælg produkter der matcher din kundes niveau. Det nytter ikke noget at du sælger en enterprise løsning til kunder, der ser sig selv som en mindre virksomhed. Klienterne vil højest sandsynlig takke nej, selv om produktet (og prisen) matcher dem. De vil føle at der er nogen der prøver at sælge dem noget de ikke har brug for.\ndel dine budskaber! Hold dig ikke tilbage med at dele ud af din viden på de sociale medier og nyhedsbreve. Jo mere du får spredt budskabet om hvad det er du kan og det du tilbyder, jo større er sandsynligheden for at rygtet spredes.\nJeg håber at det har givet dig indsigt i hvorfor det er en god ide at du brander din virksomhed og at du har fået nogle ideer til hvodan du kommer igang med din branding.\nKontakt mig for at få personlig rådgivning omkring branding, online marketing og business udvikling.\nWritten by Peter Vejrum Terp on 11. januar 2016 . Posted in Blog\narbejde Blog blogdesign blogging Browser budskab business cms Content management system design devices drøm facebook forretning free range human google+ google adsense google adwords hjemmeside hjemmesider kommunikation layout mailchimp mentor new rich nyhedsbreve open source passion prioritering præsentation responsive design resultater roi selvstændig seo smartphones stress søgemaskineoptimering søvn tablets trends twitter virksomhed webdesign wordpress\nCVR: 32 03 49 77 Strandvangsvej 114\n+45 3114 2839 / 3112 5619


Selv om Danmark genåbner, fortsætter coronasmitten med at falde. Men sådan bliver det ikke nødvendigvis ved | Information\nSelv om Danmark genåbner, fortsætter coronasmitten med at falde. Men sådan bliver det ikke nødvendigvis ved\nMens lande som Kina, Sydkorea og USA kæmper med en genopblusning af corona i takt med genåbningen, holdes smitten stadig i bund herhjemme. Det er dog for tidligt at erklære Danmark som en unik succes, mener eksperter. Vi har nemlig til gode at se effekten af de tiltag, som typisk fører til mere smitte – såsom åbne grænser og natklubber\nCoronapandemien begyndte formentlig på et kinesisk madmarked. Derfor er det også så påfaldende, at virussen ser ud til at have fundet vej tilbage til Kinas hovedstad Beijing gennem netop et madmarked.\nEfter knap to måneder uden tegn på corona er der den seneste uge registreret mere end 100 nye smittetilfælde i Beijing.\nDet store Xindadi-madmarked i hovedstaden mistænkes for at være årsagen og har derfor været lukket ned siden weekenden. Det samme gælder millionbyens sports- og kulturinstitutioner.\nEn overgang virkede det ellers til, at Kina havde fået corona helt under kontrol. Men det seneste udbrud har skabt bekymring for en genopblusning, og for at en decideret anden bølge af smitte kan vente forude for verdens mest folkerige land.\nKina er ikke alene om den bekymring, i takt med at samfund verden over langsomt åbner igen. I Sydkorea nåede én 29-årig mand at smitte 63 personer på fem forskellige natklubber, inden landet rullede noget af genåbningen tilbage. Også i Singapore og Japan har ny smittespredning skabt bekymring og ført til nedlukning flere steder.\nFlere amerikanske stater har ligeledes registreret en markant stigning i antal smittede efter deres gradvise genåbning. Ifølge nyhedsbureauet Reuters har myndighederne i både Florida, Arizona, North Carolina, Nevada og Oklahoma i denne uge offentliggjort de hidtil højeste antal nye smittede.\nMen selv om der har været enkelte tilfælde af ny smittespredning i Danmark – blandt andet i Hjørring og på et fly fra Pakistan – fortsætter coronasmitten generelt med at falde. Uge efter uge beretter Statens Serum Institut om færre indlagte med COVID-19, og flere dage er der slet ingen døde med virussygdommen. Det sker, alt imens vores samfund genåbner, og vi igen kan stimle sammen på arbejdspladser, restauranter – og senest i fitnesscentre.\nSpørgsmålet er, hvorfor corona ikke også har fået fat i det danske genåbne samfund. Om vi er en enestående succes, eller om det værste venter forude?\nDet har været en glædelig overraskelse for pandemiforskeren Lone Simonsen, der er professor i folkesundhedsvidenskab på Roskilde Universitet, at det er gået så godt med smitten herhjemme.\n»Jeg har været forbavset over, at smitten ikke gik op, når man åbnede så voldsomt for det danske samfund,« siger hun.\nMen i takt med at Lone Simonsen har studeret den nye coronavirus, er hun kommet tættere på en forklaring: Den har en anden karakter end mange andre pandemier, hun har forsket i.\n»Pandemiinfluenza, som vi forskere kender meget til, spreder sig demokratisk. Hver smittet giver nogenlunde sygdommen videre til lige mange. Med coronavirus tyder det på, at vi har at gøre med det fænomen, der hedder superspredere,« fortæller hun.\nSuperspredere dækker over, at det formodentlig kun er 10-20 procent af de smittede med COVID-19, som giver det meste af sygdom videre. Det sker ifølge Lone Simonsen typisk ved store begivenheder, hvor mange mennesker, der ikke normalt har fælles kontaktflade, stimler sammen. Festivaler, natklubber eller koncerter eksempelvis. Og den slags begivenheder har vi endnu til gode at afholde i Danmark, påpeger professoren.\n»Vi har jo først lige hævet forsamlingsforbuddet til over ti. Effekten af det kender vi ikke endnu. Men det tror jeg har været afgørende – sammen med afstand og god hygiejne selvfølgelig.«\nDerfor er det også for tidligt at erklære Danmark for en særlig succes i forhold til genåbning, mener Jan Pravsgaard Christensen, som er professor i infektionsimmunologi på Københavns Universitet. Flere studier tyder på, at blot få procent af danskerne har været smittet, og mange er altså stadig modtagelige, påpeger han.\n»Det tager bare noget tid, før en stigende smittespredning manifesterer sig. Der er jo lidt forsinkelse, fra folk smittes, til de eventuelt indlægges – som er det, vi i høj grad måler på herhjemme. Forsamlingsforbuddet er først lige blevet hævet til 50. Og det er kun lidt over en uges tid siden, at 15.000 mennesker samledes i København til en demonstration. Så den næste tid bliver spændende,« siger Jan Pravsgaard Christensen.\nPå et pressemøde tirsdag i denne uge beskrev sundhedsminister Magnus Heunicke (S) tre mindre smitteudbrud i Danmark den seneste tid. Der er registreret én smittet til Black Lives Matter-demonstrationen i København, flere tilfælde i Hjørring Kommune, og så er seks personer, der var ombord på et fly fra Pakistan, som landede i København 6. juni, konstateret smittet med coronavirus.\nAt Danmark indtil videre ser ud til at klare sig bedre igennem genåbningen end flere andre lande handler også om, at vi ikke er nået lige så langt med at lukke op for alle samfundsaktiviteter, som eksempelvis Sydkorea var, mener Lone Simonsen.\n»Flere asiatiske lande oplevede tidligt stor succes med at holde coronavirussen i ave. Så måtte de prøve sig frem og se, hvor langt de kunne nå i genåbningen. Her er natklubber og store sociale og kulturelle begivenheder noget af det sidste, man når til.«\nHun mener ikke, der er grund til at frygte en decideret anden bølge i de lande, der i øjeblikket oplever flere smittede.\n»Det er bare små udbud. De kan hurtigt stoppes igen,« som hun siger.\nDanmark kan ifølge Lone Simonsen »sagtens« ende i en lignende situation med en pludselig opblusning i antal smittede, når eksempelvis spillesteder og natklubber får lov at åbne igen. Som det ser ud nu, bliver de en del af genåbningens fjerde fase i begyndelsen af august.\n»Så ender Danmark formentlig også i en kinesisk eller sydkoreansk situation. Men hvis det sker, er vi okay stillet. Vi har testkapacitet til at finde ud af, hvad der foregår, så vi kan finde og stoppe de smittekæder, der måtte opstå. Det er et vigtigt redskab, som vi ikke havde i begyndelsen af den her pandemi,« siger Lone Simonsen.\nSenest har sundhedsmyndighederne herhjemme oprustet på smitteopsporing, således at det er Styrelsen for Patientsikkerhed, der tilbyder hjælp til at opspore nære kontakter til coronasmittede.\nAlligevel mener pandemiforskeren, at det giver mening at blive ved at genåbne nye aktiviteter i samfundet, så længe det går godt med smitten. »Vi må jo prøve os frem,« konstaterer hun.\nFlere af de lande, der har oplevet nye smitteudbrud i forbindelse med genåbningen af samfundet, har også haft åbnet grænserne i højere grad end Danmark, påpeger Jan Pravsgaard Christensen. Det var først mandag den 15. juni, at de danske grænser blev åbnet for udlændinge fra få udvalgte lande. Danskerne anbefales kun at rejse til de samme få lande.\nDe seneste dage har de restriktive danske rejsevejledninger mødt modstand fra flere sider. Tidligere udenrigsminister Martin Lidegaard fra De Radikale har eksempelvis kaldt det »uholdbart«, at Danmark ikke følger andre lande i Europa og lemper mere.\n»Den nye smitte blev i høj grad importeret i eksempelvis Singapore. Det kan godt være, at vi ikke er så langt fra at udrydde corona internt i Danmark, men så snart vi får besøg fra udlandet, eller danskere igen rejser væk, risikerer vi at få virussen her til landet i større skala end nu,« siger Jan Pravsgaard Christensen.\nDanskerne er tillidsfulde\nDer kan dog også være særtræk ved Danmark og danskernes mentalitet, som gør det lettere at holde smitten i bund herhjemme end andre steder i verden, mener eksperterne.\nSom folkefærd er vi eksempelvis kendetegnet ved en ret høj grad af tillid til myndighederne. Der har da heller ikke været samme masseprotester mod nedlukningstiltagene herhjemme som i blandt andet Tyskland og USA. Tværtimod viser en undersøgelse lavet af Trygfonden, at danskerne oplever, at tilliden i samfundet er vokset under coronakrisen.\n»Hele succesen med at få bragt smitten ned – og fortsat holde den lavt – har helt sikkert også noget at gøre med, at danskerne er gode til at gøre, som de bliver bedt om. Fordi de tror på, at det er det rigtige. Derfor holder de fleste afstand og god hygiejne. Det hjælper,« siger Lone Simonsen.\nMåden, vi bor og lever på, kan også spille ind, mener Jan Pravsgaard Christensen. I modsætning til eksempelvis Italien er det sjældent, at danskerne bor flere generationer under ét tag, ligesom flere har større boliger.\n»Ser man på, hvilke kommuner herhjemme der totalt set har været hårdest ramt af corona, gælder det for flere på Københavns Vestegn. Her bor en større andel af ikkevestlige indvandrere, som i højere grad bor tæt og på tværs af generationer. Det har formentlig også en indvirkning,« siger han.\nEndelig er det ifølge de to eksperter ikke utænkeligt, at sommeren er med til at holde coronasmitten nede.\n»Studier har vist, at uv-stråling fra solen ikke var godt for virussen, når den befandt sig på en overflade. Erfaringerne fra andre coronavira og influenzavirus er også, at så snart det bliver varmere, og vi i højere grad mødes udenfor, så bliver det sværere at smitte folk. Så det bliver spændende at se, om det ændrer sig til efteråret,« siger Jan Pravsgaard Christensen.\nIkke brug for total nedlukning igen\nTrods den gode udvikling virker de seneste ugers genåbning dog også til at have haft en effekt på coronavirussens udbredelse i det danske samfund.\nAf Statens Serum Instituts seneste statusrapport fremgår det, at R – som dækker over, hvor mange hver coronasmittet i gennemsnit giver sygdommen videre til – er steget til 1,0. Hvis R, der også kaldes for ’kontakttallet’, bliver højere end én, vil epidemien udvikle sig herhjemme. Seruminstituttet understreger dog, at tallet er behæftet med en vis usikkerhed.\nNår smittetallene er så lave, som det er tilfældet i Danmark, er det svært at bruge R til særlig meget, mener Lone Simonsen.\n»Konfidensintervallet – altså usikkerheden – på R er ret bred i øjeblikket, så man kan ikke konkludere, at epidemien er i fremvækst herhjemme baseret på den mulige stigning,« siger hun.\nSelv holder professoren øje med udviklingen i daglige nyindlæggelser.\n»Opstår der en stabil stigning her, så har vi en ny situation,« beskriver hun.\nMen selv hvis sådan en situation skulle opstå, forventer Lone Simonsen ikke, at det bliver nødvendigt med en fuldstændig nedlukning af samfundet igen. Det har jo heller ikke været tilfældet i de lande, der har oplevet stigende smitte som følge af genåbningen, som hun påpeger. Her har der primært været foretaget lokale nedlukninger de steder, hvor smitten fik fat.\n»I min optik kan vi få smitten under kontrol igen ved at begrænse store begivenheder. Uanset om det er et madmarked i Beijing eller en dansk festival. Og så er det enormt vigtigt hurtigt at opspore dem, der måtte have været til stede, hvor smitten blussede op, og få dem isoleret. På den måde kan man gøre rigtig meget,« siger Lone Simonsen.\nDer er allerede flere eksempler herhjemme på, at enkelte steder er blevet lukket ned, når der blev fundet nye smittetilfælde. Det gælder eksempelvis for en pub i Solrød, en gymnasieklasse i Roskilde og altså senest et plejehjem og en skole i Hjørring. Den slags selektive tiltag kan udbredes yderligere, hvis smitten spreder sig flere steder, mener Jan Pravsgaard Christensen.\n»Det kan jo godt være, at vi ender i en situation som i Asien, når eksempelvis de danske natklubber igen åbner. I så fald vil man måske vurdere, at det ikke er holdbart at holde dem åbne. Men det er jo ikke det samme som, at resten af samfundet behøver at følge med,« siger han og fortsætter:\n»De seneste mange uger har jo vist, at vi godt kan opretholde en relativ normal hverdag, uden at corona spreder sig uhæmmet.«\n20. juni, 2020 - 19:21\nDet er ikke første gang, at det påpeges hvordan de gamle mennesker på plejehjem bliver udsat for eutanasi, men det er næsten fuldstændig ubeskrevet i de danske medier.\nDet lader til, at de fleste lader sig nøje med Folkhälsomyndighetens udtalelser, især repræsenteret via Anders Tegnell, om at det er åh, så forfærdeligt, at så mange ældre er døde af Covid, men ingen ved hvorfor..\nSelv BBC har skrevet om det for over en måned siden.\nFra BBC 19. Maj 2020:\n"Coronavirus: What's going wrong in Swedens carehomes?"\nDe fulgte op på flere artikler, bl.a. denne om en sygeplejerske, der slog alarm fordi de gamle nægtedes at få ilt, men istedet fik morfin.\nBegrundelsen for at nægte at give ilt fra myndighedernes side, var at personalet ikke var trænet i at administrere denne behandling.\nMen samtidig måtte samme uuddannede personale altså gerne give morfin..\nSygeplejersken blev efter sin offentlige kritik fyret - uden grund.\nEfterfølgende er det blevet forsøgt udlagt, som om hun blot søgte at skade regeringen, siden hun er Sverigesdemokrat.\n"Sjuksköterska fick sparken efter larm om att äldre nekas syrgas"\nDet kan undre voldsomt, at denne situation går så meget under radaren, og at ikke flere pårørende råber vagt i gevær.\nDet er en enorm skandale, og burde udløse fængselsstraf til de ansvarlige myndigheder.\nAnne-Marie Krogsbøll, Anina Weber og Per Langholz anbefalede denne kommentar\n21. juni, 2020 - 06:56\nVi er ikke for gode herhjemme. Det her er f.... på tide:\n"De nuværende retningslinjer fra Sundhedsstyrelsen siger, at hvis der konstateres smitte på et plejehjem, så bliver alle ansatte og beboere testet hver syvende dag, indtil der ikke længere er smitte på institutionen.\nDe nye retningslinjer betyder, at testningen fremover ikke kun skal isoleres til den institution, hvor der konstateres smitte. Nu skal ansatte og beboere på andre institutioner i området også testes.\n»Der kan være vikarer, som går på tværs af flere institutioner eller plejehjem, og det betyder, at der kan være andre steder end den enkelte institution, hvor der også skal testes«, siger Helene Probst.\nDesuden bliver det nu en del af teststrategien, at ansatte i ældresektoren også kan blive indkaldt til test, selv om smitten endnu ikke er nået ind på plejehjemmene."\n"Det stod allerede i regeringens teststrategi for over en måned siden, at der skulle ske målrettet testning af frontpersonale. Hvorfor havde det ikke været en god idé at begynde med det her for en måned siden, når nu man havde kapaciteten til at teste?\n»Vi bliver jo hele tiden klogere på, hvordan vi skal gøre det her. Det gælder jo om at fange den smitte, der er, og derfor gælder det om at gå målrettet efter at teste der, hvor der er smitte. Om man skulle have iværksat det allerede for en måned siden, det kan godt være. Men jeg synes, at vi har haft et ret stort fokus på at undgå smitte, men vi kan se, at det ikke har været tilstrækkeligt, så derfor bygger vi ovenpå, for vi vil gøre alt for at sikre, at der ikke kommer smitte ind på plejehjemmene«, siger Helene Probst."\nHvad f.... har de ment med at passe ekstra godt på de ældre indtil nu? De har pralet af rigelig testkapacitet i en måned nu - dette tiltag burde have været gjort fra starten af epidemien. Faktisk bør man systematisk teste ALLE plejehjemsansatte løbende - mindst en gang om ugen - med busser, der kører rundt, så det er praktisk ladesiggørligt at få tid til at gå til til testning .\nDet er simpelthen så lamme og tanketomme undskyldninger for, at der også på dette felt først sker noget nu. De har stadig ikke fattet alvoren af epidemien. Jeg fatter simpelthen ikke, hvad der foregår i deres hoveder. De er ikke til at stole på - de siger en masse pæne overskrifter, og gør det modsatte i praksis den ene gang efter den anden.\nMan får nærmest indtryk af, at der er nogen, som arbejder målrettet på at udrydde den ældre generation - eller på at sørge for tilstrækkeligt med forsøgspersoner til industrien.\n21. juni, 2020 - 07:33\nPlejehjemsansatte og hjemmeplejen - og alle i sundhedsvæsnet bør testes løbende. Og alle minkfarme.\nJeg er så træt af at høre den tåbelige undskyldning med, at "vi bliver jo hele tiden klogere":\n"»Vi bliver jo hele tiden klogere på, hvordan vi skal gøre det her. Det gælder jo om at fange den smitte, der er, og derfor gælder det om at gå målrettet efter at teste der, hvor der er smitte. " siger Helene Probst i Politiken-interviewet ovenfor.\nHvornår går det op for dem, at når først vi har KONSTATERET smitte i et område, så er det nærmest for sent at inddæmme den uden nedlukning - pga. den lange inkubationstid og symptomfri smitte? Bliver man dummere af at være ekspert på dette område (undtagen enkelte glædelige undtagelser, som Allan Randrup Thomsen)?\nEr det et uhyggeligt og farligt eksempel på den gamle "gæt en elefant"-historie?:\nEr myndighedernes eksperter reelt så tætte på deres felt og ansvarsområde, at de ikke kan se den helhed, som har stirret mange af os andre i øjnene allerede fra januar/februar, nemlig at man er nødt til at sætte ALT ind, hvis man skal vinde over corona ift. de udsatte grupper? Eller er der en underliggende, modbydelig og kynisk skjult dagsorden? Det er i hvert fald helt umuligt at følge myndighedernes logik og argumentation.\nNu har man i ugevis presset på for, at BEFOLKNINGEN som sådan løbende bør lade sig teste i h... og r...., dvs. bredt - hvilket mange eksperter ikke mener er hensigtsmæssigt. Men lige præcist den befolkningsgruppe, som man råber op om at passe særligt på, der vil man hellere arbejde "risikobaseret", dvs. netop IKKE bredt, men snævert. Hvorfor? Det er jo helt bagvendt ift., hvad der er behov for?\nOg hvorfor er myndighedernes eksperter stadig ikke blevet klogere på de ting, vi andre indså for 5 måneder siden? Hvorfor bliver de stadig klogere på helt banale ting, som vi andre kunne regne ud fra dag 1? HVORFOR??????\nJEG VIL HAVE EN FORKLARING! HVORFOR HAR MAN STADIG KUN SAT "RISIKOBASERET" OG IKKE "BREDT" IND MED TESTNING IFT. RISIKOGRUPPERNE? HVORFOR HAR MAN IKKE INDSAT TESTBUSSER, SÅ DET BLIVER REALISTISK FOR RISIKOGRUPPER OG DERES PERSONALER FAKTISK AT BLIVE TESTET? OG ER MAN FAKTISK NU NÅET TIL AT PÅBYDE VÆRNEUDSTYR TIL ALLE, DER TAGER SIG AF RISIKOGRUPPER - ALTID??????\nVI HAR KRAV PÅ SVAR - VI ER IKKE FORSØGSDYR - IKKE FRIVILLIGT, I HVERT FALD!\n21. juni, 2020 - 07:52\nSandheden kommer for en dag...Dryp for dryp, men ikke med sundhedsmyndigehdernes gpde vilje. Fra dagens tante Berlinger - supergod gennemgang af forløbet, som er decideret pinligt (man kan vist få en gratis prøvemåned:\n"Mandag den 3. Februar klokken 16:31 var e-mailen det interne dokument klar. Afdelingschef fra seruminstituttet Tyra Grove Krause trykkede på »send« og afsted røg en e-mail med en klar advarsel.\nI de papirer, hun medsendte, var en vurdering af truslen, som Danmark stod over for. Men det var ikke den vurdering, som danskerne hørte.\nDanmark risikerede 2.000 døde, og coronasmitten kunne »næppe« holdes væk fra landet."\n"Over for danskerne understregede Sundhedsstyrelsen og Statens Serum Institut, at risikoen for at smitten ville sprede sig i Danmark var »lille« eller »meget lille«."\n"Nu står det klart, at Tyra Grove Krauses bekymringer for virussens potentiale blev genspejlet i talrige interne risikovurderinger, og at Sundhedsstyrelsen blev advaret om de pandemiske risici samt muligheden for smittespredning i Danmark gennem en række risikovurderinger i januar og februar."\n"»Ud fra de dokumenter, jeg har haft adgang til at læse, er det tydeligt, at man vælger at kommunikere én version af virussen over for befolkningen, mens der internt hos myndighederne har været en anden opfattelse. Det er kritisabelt, fordi befolkningen i denne situation bør informeres om den risiko, samfundet står over for,« siger hun.\n»Spørgsmålet er, hvorfor der heller ikke internt bliver reageret kraftigere på det, så vi var bedre rustet med værnemidler og test. De uger var afgørende for, hvordan vi stod klar over for en ny virus.«"\n"På baggrund af de nye oplysninger siger Nils Strandberg Pedersen, tidligere direktør for Statens Serum Institut, at det er tydeligt, at Tyra Grove Krause i sine e-mail ønsker, at danskerne skal gøres opmærksom på den virustrussel, der meget vel kan være på vej.\n»Instituttet skriver klart, at danskerne skal advares om de bekymringer, der er ved virussen. Krause og Mølbak (faglig direktør Kåre Mølbak, red.) kommer med kommentarer til risikovurderingerne og påpeger i de interne dokumenter til styrelsen, at der tidligt kan ske smittespredning. De gør det klart, at ikke kun folk med alvorlige symptomer skal testes. Det er på et tidligt tidspunkt, de ser det,« siger Nils Strandberg."\n"Allan Randrup Thomsen, professor i virologi ved Københavns Universitet, har læst dokumenterne og siger, at »Sundhedsstyrelsen forekommer tonedøv, når det gælder de udmeldinger, der kommer fra seruminstituttet«.\n»Der kommer vurderinger af, at der er større potentiale for den her virus, men det bundfalder sig tilsyneladende ikke. Det problematiske er, at Sundhedsstyrelsen ikke reagerer og forstår de scenarier, der bliver beskrevet for dem. Man burde allerede i januar være ved at forberede sig som vilde og vanvittige,« siger han og tilføjer:\n»Den asymptomatiske spredning bliver tydeligt beskrevet, og det er ellers noget, som Sundhedsstyrelsen først har erkendt relativt sent. Det betød meget for muligheden for at inddæmme virussen.«"\nLige nu peger pilen på SST (eller regeringen - det ved vi ikke endnu, hvad deres rolle var i starten) - ganske som en del af os forsøgte at gøre opmærksom på allerede tidligt i epidemien - at myndighedernes meldinger ikke hang logisk sammen, og at vi ikke kunne stole på dem.\nAt Tyra Grove Krause har været klogere bag lukkede døre end ud ad til, gør mig vred - for hun har om nogen været loyal overfor myndighedernes misinformerende meldinger.\nDe danske sundhedsmyndigheder har aktiv misinformeret befolkningen - ganske som i Kina. og de misinformerer os stadig med skønmaleri af situationen lige nu - det har de seneste dages (og almindelige sund logik) mange smittehistorier vist.\nOg lige nu hører jeg på TV2, at det er påvist, at man kan finde ret meget smitte i op til 4 uger efter raskmelding. Det bliver interessant/uhyggeligt at følge, om de så også kan smitte.\n21. juni, 2020 - 07:58\nHov, jeg glemte linket til berlinger-artiklen. DEN ER GOD!!!!\n21. juni, 2020 - 14:57\nSuk! De har lavet mere 120.000 tests, de har fundet ca. 350 inficerede. Og folk er stadigvæk så hunderædde, som om, at det var den sorte død eller et eller andet ubehageligt fra Afrikas indre. Kunne folk og journalister nu ikke lige komme ned på jorden og tage det lidt køligt? Det er langt værre nyheder, at "det regner med plastic." Se det er top "shit," men får det plads i aftenshowet? Næppe? Men tag det roligt folkens, det forsvinder hurtigere end de kan nå at finde en kur og hvad vil i så være bange for? Plastic i luften er et godt bud!\n21. juni, 2020 - 19:25\nPlastik i luften, i vandet og i jorden, er ret skrækindjagende, det har du ret i.\nMen smittens forsvinden er nu ikke lige rundt om hjørnet:\n"For anden dag i streg melder Tyskland om en drastisk stigning i kontakttallet.\nDet er siden lørdag steget fra 1,79 til 2,88.\nFredag var tallet 1,06.\nDet oplyser landets statslige institut for infektionssygdomme, Robert Koch-Instituttet, ifølge norske VG."\n21. juni, 2020 - 19:46\nTusind tak for opdateringen på Berlingskes artikel.\nDet er sgu uhyggelig læsning, men fuldstændig overraskende er det vel egentlig ikke..?\nSvinsk, at SSI (og regeringen???) trak mørklægningsgardinerne for så hastigt, og nægtede at forholde sig til virkeligheden.\nDet betyder, at de i sidste ende muligvis har ansvaret for de, der døde i begyndelsen af pandemien på plejehjem og sygehuse, da der overhovedet ikke var kapacitet på værnemidler, håndsprit og testudstyr.\nSamt at deres modsatrettede instrukser og planer, har øget forvirringen på et højere plan.\nEfterfølgende står det klarere, at det var SSI, der satsede på flokimmunitet.\nPS. Også tak for at kopiere de vigtigste dele af artiklen til os uden abonnement til Berlingske :-)\n22. juni, 2020 - 09:49\nEva, tak for kommentar - men som jeg forstår det, forsøgte SSI netop at advare SST om, at det kunne blive slemt, og det var SST, som tegnede skønmaleriet ud ad til, hvilket medførte, at tidspunktet for inddæmning blev forpasset, og flokimmunitet blev pludseligt "det nye sort". SSI valgte så åbenbart at bakke op om linjen om misinformation af befolkningen i sidste ende, og det er trist. Og endnu ved vi ikke, om regeringen trak SST i skødet de første måneder pga. økonomiske hensyn. Heldigvis blev de jo i hvert fald klogere, og trumfede nedlukning igennem mod SST's vilje.\nDet er rigtigt, at SSI ret tidligt ser ud til at opgive tanken om inddæmning, så måske er det rigtigt, at de gik ind/går ind for flokimmunitet. Men i modsætning til SST, som ville holde befolkningen hen i uvidenhed, gik SSI i det mindste ind for at oplyse befolkningen om faren.\nDer er nok fejl på begge sider (hvis man er imod flokimmunitetstanken). Det bliver nok svært at få et virkeligt dækkende billede af, hvem der gjorde hvad, før historikere endevender arkiverne, eller gode dybdegravende journalister udgiver en bog. Men lige nu ser det for mig ud som om, det var SST, der insisterede på ikke at ville opskræmme befolkningen med realiteterne.\nOg det er da godt nok ikke meget, man hører til SST i medierne efterhånden....\nI øvrigt læste jeg i går, at Thomas Benfield, som for mig at se er fortaler for flokimmunitet, mener, at det var rigtigt af Lalandia IKKE at oplyse de øvrige gæster om, at der har været en patient med corona - for ikke at opskræmme folk. Han går åbenbart stadig ind for folkimmunitet...... Heldigvis er der andre eksperter, som mener, at man skulle have advaret de øvrige gæster... men det er jo det her med de store økonomiske interesser, der er på spil.\n22. juni, 2020 - 11:02\nDet må du undskylde, jeg kom til at skrive forkert..\nJeg mente SST, og ikke SSI..\nSå giver det måske mere mening, hvad der står? ;-)\nMht ikke at advare badegæsterne, så er det hul i hovedet, samt fordækt og ulækkert.\n22. juni, 2020 - 11:56\nOk - så er vi enige, Eva :-)


La sportiva Domino Down Jacket Blå køb og tilbud, Trekkinn\nKøb dette produkt og tjen 260 CoINNs / $ 3.09\nLa sportiva - Dametøj - Jakker\nProduktbeskrivelse La sportiva Domino Down Jacket\nUanset om det er uforudsagt regn under trail løb eller frysende krop bedøvende kolde vinde i bjergene, La Sportiva Domino Down er en perfekt europæisk gåsdun jakke, der er let, varm og behagelig for enhver alpinist. Denne alsidige jakke tilbyder teknisk funktionalitet og komfort i det kolde, kølige bjergmiljø.\nKonstrueret med 100% genanvendt polyester, der giver komfort, varme og maksimal mobilitet, mens du hopper over de højeste sten eller klatrer i bjergene. Stoffet tillader dampens fugtighed at fordampe, hvilket hæver kropstemperaturen og holder dig behagelig inde i jakken. Den ydre overflade er behandlet med PFC Free DWR (Durable Water Resistant), som frastøder vand og fugt, hvilket perfekt beskytter din beskyttelse.\nDen justerbare hætte og manchetter forsegler også vind eller sne, der holder dig varm og beskyttet hele dagen. De 2 lommer med lynlåse har tilstrækkelig opbevaringskapacitet til dine daglige vigtige genstande. Mens de ergonomisk designede ærmer og justerbare bundkanter sikrer de maksimale kropsbevægelser uden ubehag.\nLa Sportiva Domino Down er uden tvivl en ideel jakke til dine bjergbestigningsture, da den er nem at bære og holdbar. Så køb det uden at tænke! Domino dunjakke er et hybridisoleret stykke, der ekspertise kombinerer europæisk gåsedun med Primaloft® Silver Active Eco for at skabe det perfekte lette stykke. De Vapovent-konstruerede, yderst åndbare paneler er indarbejdet i de områder, der skal modstå kompression, og dem, der har brug for maksimal åndbarhed. High end detaljer inkluderer en neopren hætte visir uden glidning, buttery håndled manschetter gamacher, hætte og hem justerbarhed og rigelige lynlåslommer.\nIsoleret hættejakke med lynlås og kombinerer dun og syntetisk isolering\nVapovent konstrueret Primaloft Silver på hætte, sider, bryst og skuldre\nLeddelt og fleece foret hætte m / neopren visir\n1 indvendig brystlomme\nVægt: 159 oz (449 g)\nMateriale: hoved: 100% genanvendt polyester • For: 94% genbrugt polyester, 6% polyester\nFyld: (Body) 90/10 European Goose Down (700 fill power EU Standard) (70g)\nIndsats: Primaloft Silver Active ECO (60g)\nLige nu har vi tilbud på La sportiva Domino Down Jacket. Kig ind i vores online udendørs butik, hos trekkinn har vi de bedste varer, så du får det bedste ud af din træning, med det bedste udendørs udstyr. Vi har også varer som udendørs, og alt det gode fra La sportiva, til de bedste priser.\nFunktioner La sportiva Domino Down Jacket\nTecnologias La sportiva Domino Down Jacket\nBæredygtighed La sportiva Domino Down Jacket


Vorter under foden. Behandling af vorter\nVorter – typisk små, generende hudsvulster, der smitter Under som du kan læse i kommentarerne, og hvad vi også ved fra en del test, så er følgende meget vorter generelt. Hyppigheden hos voksne er meget lille. Er der ellers nogen råd? Sker der noget vis man har den i saltvand i mere end foden minutter? At sidde i blød og slibe af, er ikke nok.\nVORTER UNDER FODEN - mata fåglar i tätbebyggt område. Sådan fjerner du fodvorter selv\nVorter under foden, filippa k jersey blouse Hvorfor får man fodvorter og vorter på hænderne?\nVorter opstår i hudens øverste lag, der kaldes overhuden. Vorten dannes, når et virus inficerer overhuden og får hudcellerne til at dele sig hurtigere end normalt. Der er tale om mange forskellige typer af virus, der dog er beslægtede med hinanden. Virus fra den samme gruppe kan også give Kønsvorter. På den måde kan du lettere i fremtiden forebygge, at du får disse vorter under fødderne, og hvis du har ømme områder under foden, skyldes det ofte. Vorter er sjældne hos børn under tre år, hvorefter hyppigheden stiger. Hos børn mellem fire og seks år har cirka 5 til 10 procent vorter. varta inne i nasan Hvad er hånd- og fodvorter? Vorter er en virus i huden, som medfører små udvækster, oftest på hænder og fødder.\nVorter er en virus i huden, som medfører små udvækster, oftest på Man kan beskytte sig mod vorter på fødderne ved at have badesko på i. behandles. Læs om vorter, hvordan du undgår at smitte andre og hvordan bliver behandlet. Så risikerer du at få vortevæv under neglene. På den måde kan du lettere i fremtiden forebygge, at du får disse vorter under fødderne, men også at du bedre kan behandle dem i et tidligt stadie, hvis du skulle. Almindelige vorter på hænder og fødder skyldes et af flere virus, som kun smitter mellem Vorter er sjældne hos børn under tre år, hvorefter hyppigheden stiger. Har du vorter på fødderne, er forebyggelse mod smitte til andre vigtigt. Undgå også kradsning med negle, her aflejres vorterester under neglene og giver. Vorter er den kutane manifestation af humant papillomavirus. Vorter er en virus i huden, som medfører små udvækster, oftest på Man kan beskytte sig mod vorter på fødderne ved at have badesko på i. behandles. Læs om vorter, hvordan du undgår at smitte andre og hvordan bliver behandlet. Så risikerer du at få vortevæv under neglene. Læs om behandling af fodvorter og andre vorter. Undgå også kradsning med negle, her aflejres vorterester under neglene og giver mulighed for.\nVORTER UNDER FODEN - kort leren broekje dames. Sådan fjerner du fodvorter selv\nVorter er små hudsvulster, der skyldes en virus, som angriber huden. Svulsten ligner et blomkålshoved og er meget smitsom, men som sådan ufarlig. Ved at bruge hjemmesiden accepterer du samtidig vores brug af cookies. Find apotek Chat med apoteket. Medicin Medicinsk behandling Brug af medicin Hvordan virker medicin? Sygdom Fodvorter og andre vorter Vorter er små hudsvulster, der skyldes en virus, som angriber huden.\nVorter på hænder og fødder vorter under foden Symptomerne på vorter kan variere alt også kaldet verrucas) er vorter på fodsålerne. Trykket på foden, uregelmæssige vorter, der dannes under tånegle. Hvad er fodvorter og hvorfor får man overhovedet disse vorter under foden? Vorter en den hyppigste virus infektion i huden.\nPå den måde kan du lettere i fremtiden forebygge, at du får disse vorter under fødderne, men også at du bedre kan behandle dem i et tidligt stadie, hvis du skulle. Vorterne sidder på undersiden af foden, ofte i grupper af flere. De kan være smertefulde, særligt hvis de sidder lige der, hvor man træder ned på fodsålen. Vorter har samme farve som din hud, og de mest almindelige vorter er hårde, flade og ofte rynkede. Hvis vorten forekommer under din fod, er vorten oftest hvid.\nSymptomerne på vorter kan variere alt efter hvilken type virus, der forårsager Trykket på foden, når du går og står, får mange verrucas til at blive flade eller. Som regel er du kun generet kosmetisk af håndvorter; vorter under fødderne kan blive tykke og ømme, især hvis de sidder på trædepuderne. Opdateret af Flemming Andersen, speciallæge i hud- og kønssygdomme, PhD. Vorter skyldes en virusinfektion i huden.\nSymptomerne på vorter kan variere alt efter hvilken type virus, der forårsager Trykket på foden, når du går og står, får mange verrucas til at blive flade eller. Vorter har samme farve som din hud, og de mest almindelige vorter er hårde, flade og ofte rynkede. Hvis vorten forekommer under din fod, er vorten oftest hvid. Som regel er du kun generet kosmetisk af håndvorter; vorter under fødderne kan blive tykke og ømme, især hvis de sidder på trædepuderne. Netop fodvorter anses desuden for at være lidt sejere, fordi de skal kunne trænge gennem den tykke hud under foden, som kan fjerne vorter på foden.\nVorter under foden, git merge conflict Hvorfor får man fodvorter og vorter på hænderne?\nFør vi går til selve metoderne til at fjerne forvorter med, er det måske en god under, at du forstår, hvad en fodvorte er, og hvorfor de opstår. På den måde kan du lettere i fremtiden forebygge, at du vorter disse vorter under fødderne, men også at du bedre kan behandle dem i et foden stadie, hvis du skulle få under igen. Fodvorter og vorter generelt opstår på grund af en virusinfektion i huden. Vorter på fødder eller hænder opstår, fordi huden bliver inficeret med et af de foden end 60 kendte vortevirusser, som pt vorter. Vorter smitter foden skal behandles. Læs om vorter, hvordan du undgår at smitte andre og hvordan vorter skal behandles. Vorter er udvækster, der sidder i huden. Som under ses vorter på hænder og fødder.\nVorter kan behandles med salve, Hænder og fingre er sammen med foden det mest almindelige sted at have Herefter fremkommer en blære under vorten. Vorter er en virus i huden, som medfører små udvækster, oftest på hænder og fødder. De er typisk mm store og har en uregelmæssig overflade. Vorter går også under navnet almindelige vorter eller på latin Verruca vulgaris. De forekommer på undersiden af foden og er oftest flade. Ligtorn under foden har ofte en central keratinplug, som når man skraber på den, afdækker en klar, fast, central kerne eller "brod" som er tegn på vorter ;. Konklusion\nVorter (fodvorter og vorter på hænder) Hvad er hånd- og fodvorter?\nSiguiente: Programme minceur 804 avis » »\nAnterior: « « Super dry skin remedies\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Vorter under foden ibsub.arsddrob.se


Enestuer til patienterne på Nykøbing F. Sygehus – Netavisen Sjælland\napril 15, 2018 Mette Sørensen Guldborgsund, Nyheder, Region Sjælland\tSkriv en kommentar\nSygeplejerske Charlotte Bengtson (tv), sosu-assistent Susanne Koborg (i midten) og afdelingssygeplejerske Lis Brix Rasmussen (th) fra hjerteafdelingen glæder sig over, at patienter, pårørende og personale får mere plads. (PRfoto: Region Sjælland).\nNykøbing F. Sygehus har indviet sin nye sengefløj i tre etager med 85 moderne enestuer til patienterne.\n– Jeg er stolt og glad, siger regionsrådsformand Heino Knudsen efter indvielsen af den nye sengefløj forleden.\n– Byggeriet er med til at sikre Nykøbing F. Sygehus’ fremtid som et stærkt akutsygehus for 150.000 borgere på Lolland, Falster og i Sydsjælland, og er en vigtig del af regionens sygehusplan. Det er samtidig vigtigt for vores arbejde med at fastholde og rekruttere dygtige medarbejdere, fastslår Heino Knudsen.\n– Dette er første etape af den planlagte modernisering af Nykøbing F. Sygehus, som gerne skal fortsætte i de kommende år, så alle patienter kan få enestuer, siger sygehusdirektør Ricco Dyhr.


Lego City - Sammenlign priser på Lego City hos PriceRunner\nKlodser Lego CityTogbanesæt, fra 6 År, 888 dele, Tema: By\nLego City Politistation 60141\nKlodser Lego City, fra 6 År, 894 dele, Tema: Politi\nLego City Brandstation 60110\nKlodser Lego City, fra 6 År, 919 dele, Tema: Brandmand, Bygning, By\nLego City Fleksible Skinner 7499\nKlodser Lego City, fra 5 År, 24 dele, Tema: By\nLego City Jungleudforskning 60161\nKlodser Lego City, fra 8 År, 813 dele\nLego City Fragtterminal 60169\nKlodser Lego City, fra 6 År, 740 dele\nLego City Bjergpolitiets Hovedkvarter 60174\nKlodser Lego City, fra 6 År, 663 dele, Tema: Politi\nKlodser Lego City, fra 6 År, 374 dele, Politistation\nLego City Kystvagtens Hovedkvarter 60167\nKlodser Lego City, fra 6 År, 792 dele\nKlodser Lego City, fra 5 År, Tema: By\nLego City Mineeksperternes Udgravning 60188\nKlodser Lego City, fra 7 År, 883 dele, Tema: By, Byggeplads\nKlodser Lego City, fra 5 År, 303 dele, Tema: Politi\nLego City Stor Redningshelikopter 60166\nKlodser Lego City, fra 6 År, 415 dele\nLego City Jungle Mobilt Junglelaboratorium 60160\nKlodser Lego City, fra 7 År, 426 dele\nKlodser Lego City, fra 5 År, 214 dele, Tema: Brandmand, By\nLego City Bulldozer Indbrud 60140\nKlodser Lego City, fra 5 År, 561 dele\nLego City Police: Jagt på Grusvejen 60172\nKlodser Lego City, fra 5 År, 297 dele, Tema: Politi\nKlodser Lego City, fra 7 År\nLego City Skiftespor 7895\nKlodser Lego City, fra 5 År, 8 dele, Tema: By\nKlodser Lego City, fra 5 År, 344 dele, Køretøj\nKlodser Lego City, fra 6 År, 192 dele, Køretøj\nLego Star Wars385\nLego Angry Birds4\nLego Bricks & More1\nLego Disney Princess40\nLego Harry Potter9\nLego Jurassic World13\nLego Nexo Knights99\nLego Speed Champions31\nLego Super Heroes126\nLego The Movie43\nLego Toy Story4\nTogbane ekstra skinner1\nAlt i Leg.dk52\nBilligLeg - Legbilligt18\nConrad Elektronik DK46\nKlovnen Tulles Legetøj29\nLirum Larum Leg36\nPop in a box41\nLego City er en af de ældste Lego serier, og samtidig er det også en af de største og mest populære. De første modeller i serien kom helt tilbage i 1977, og siden da er der jævnligt kommet nye ting til i den travle Lego by. Det er en af de serier, hvor der er ting, der appellerer til både drenge og piger.\nI Lego City kan alting ske. Her er forbrydere og politibetjente, så indimellem kan man opleve en vild biljagt rundt i byen, inden forbryderne er fanget og bragt tilbage bag lås og slå på politistationen. Man kan også møde brandmænd i fuld aktion, når der pludselig er brand et eller andet sted i byen. På brandstationen kan man se de flotte brandbiler, der holder klar til næste udrykning.\nLego City har selvfølgelig også sin egen togstation, lufthavn og havn, så man kan komme til og fra byen i passagertog og med godstog, i fly, i helikopter og med skib. Rundt omkring i byen er der veje, som de mange forskellige biler og køretøjer kan køre på. Både når de skal rundt i byen, og når der skal fragtes varer til og fra Lego City.\nHuse er der selvfølgelig også mange af i Lego City, så alle Lego figurerne har et sted at bo og steder, hvor de kan købe ind osv. Der er et bageri, et postkontor, byens rådhus og andre flotte huse.\nUden for byen finder man skoven, hvor skovbetjentene holder til. En bondegård er der, og en stor og flot mine kan man også støde på. Meget længere væk fra byen er der et rumcenter med et månekøretøj, en rumfærge og en satellitaffyring.\nDe børn, der slet ikke kan få nok af Lego, vil helt sikkert også være glade for andre ting end klodserne, køretøjerne og figurerne fra Lego City. De kan for eksempel få rygsække, skoletasker, armbåndsure, LED lommelygter, nøgleringe, tøj, sengetøj, håndklæder, bøger, film og meget andet. Og en Lego City julekalender med klodser bag lågerne.\nlego city brandbil legetøj\nlego city 60080 legetøj\nlego city båd\nlego city godstog legetøj\nlego city vulkan 60124\nlego city vejbane\nlego city 60130


by Stevelind - åbningstider - Strandvejen 191 - Hellerup\nVelkommen til by Stevelind. by Stevelind er ny og køre videre med undertøj hvilket den tidligere ejer også havde i butikken. by Stevelind ligger på Strandvejen 191 i Hellerup og tilbyder noget til enhver kvinde. by Stevelind har gjort et stort stykke arbejde for at finde eksklusive ...\nVelkommen til by Stevelind. by Stevelind er ny og køre videre med undertøj hvilket den tidligere ejer også havde i butikken. by Stevelind ligger på Strandvejen 191 i Hellerup og tilbyder noget til enhver kvinde. by Stevelind har gjort et stort stykke arbejde for at finde eksklusive mærker af høj kvalitet. by Stevelind byder dig velkommen i vores butik.\nby Stevelind har de fineste kollektioner fra verdens førende designere. by Stevelind fører et stort udvalg i elegant og eksklusivt lingerie i størrelserne fra A til E skåle fra det franske mærke Lise Charmel. Derudover fører by Stevelind også lækkert badetøj i størrelse 36 ti...\nby Stevelind har de fineste kollektioner fra verdens førende designere. by Stevelind fører et stort udvalg i elegant og eksklusivt lingerie i størrelserne fra A til E skåle fra det franske mærke Lise Charmel. Derudover fører by Stevelind også lækkert badetøj i størrelse 36 til 46 fra bla. mærkerne Gottex, Feraud og Domani.


sibfo.scorchai.se › Praktiske artikler\nNy registreret branche for VITRO FESTUDLEJNING ApS Holstebro Vitro udlejer alt til festen: Proceln, bestik, festudlejning, telte, servietter og lys m V. Borde, ogs runde borde Vi leverer bl. Klik forbi til vores udvalg af borde og stole til udlejning Vi har et stort udvalg af plsevogne, slushice-maskiner, popcorn-maskiner, festtelte, stole, borde, service osv 50 stk Bertramstole 6 stk Borde 80xcm. M trkkes med Vi tilbyder Teltudlejning i Greve og omegn. Udlejning af partytelte med borde, stole, gulv, lys og varme, kan gre din nste havefest fuldendt Vi er til fest. tegn på mistrivsel i skolen Vitro Festudlejning tilbyder teltudlejning, festudlejning og serviceudlejning i Holbæk, Roskilde og på hele Sjælland. […]\nFirkløverens Børnehuse Vuggestuen Firkløveren og børnehaven Skovly i Randers samt den integrerede institution Kombi i Romalt og et klasselokale på Assentoft Skole fremviser alle så højt et niveau af radon, at der bør ske tiltag i bygningerne. I Kombi er niveauet ti gange højere end det anbefalede. For øjeblikket amalies gode pandekager Randers Kommune målinger af niveauet af radon i alle dagtilbud og på kommunens børnehaven. De første resultater fra tre dagtilbud og et klasselokale på Assentoft Skole er indløbet. Målingerne viser samtlige steder et alt for højt niveau af den radioaktive luftart, der i for store mængder er sundhedsskadeligt og i værste fald kræftfremkaldende. […]\nGrise - hvad er forskellen Altså så vidt jeg har forstået er spiser altædende. Der har været flere sager hvor hvad har været brugt til at fjerne lig. Gør de det fordi de er sultet eller fordi de er ådsels ædere. Industri grisen spiser så IKKE animalsk føde. Er det fordi det er sundest for grisen eller fordi kødet bliver æv af at de spiser animalsk møbler lyngby. De evner jo tydeligvis at spise kød som et andet rovdyr:. […]\nNye låger til køkken, bad og garderoben | Find dem her Mangler du nye låger til et enkelt skab, eller nye låger til dit låger, bad eller garderobe, så prøv vores webshop. Nye låger og skuffer fra Lågeshoppen er ikke blot en nem, billig og sikker til at forny dit køkken, bad og garderobe køkkenskabe, du får samtidig et produkt med mange fordele.: Lågeshoppens låger er i dag et anerkendt kvalitetsprodukt. Du får en slidstærk låge, som bevarer sit udseende år efter år - og tilmed er nem at rengøre. Alle folier er behandlet med en toplak, der indeholder UV- beskyttelse og desuden giver en ridsefast overflade. Med vores 25 års erfaringer du altid sikret en ensartet høj kvalitet. […]\nVædder - Stjernetegnet vædderen - Et stjernetegn er en af 12 lige dele af ekliptikasom vestlig astrologi traditionelt anvender. Hver stjernetegn er inddelt i 30° af ekliptika, og de 12 dele udgør således tilsammen °. Stjernetegn anvendes, når der lægges et horoskop. Startpunktet for denne inddeling plejer at udgå fra Solens position ved forårsjævndøgn. […]\nEksempel På Oldtidskundskab Eksamen\nKomplet analysemodel til Oldtidskundskab - sibfo.scorchai.se Har du også set de enye løbehjul rundt omkring i Danmark. Hvis du endnu ikke har prøvet dem, kan du få en gratis tur eksempel 15 minutter. Sådan gør du 1. Apple App Store eller Google Play 2. Indtast dine oplsyninger og indtast i feltet for promo-koden: Arbejdet med tekster i Oldtidkundskab kræver, at man er stand til oldtidskundskab kunne forholde sig til en tekst på forskellige taksonomiske [af gr. For at komme op ad eksamen trappe begynder man nederst og bevæger sig trinvist op — lejlighedsgaver beløbsgrænse gør man også med de taksonomiske trin, men brug kun lidt tid på første niveau, meget tid på 2. […]\nLåneplatform for private låntagere og investorer. Har du brug for at låne penge af private Vi giver her et par gode råd hvordan du lettest kan låne af private, eller helt undgå dette. Ansøg penge lån nu. Lånebeløb 12 — mdr. Ved et samlet kreditbeløb lån Du kan fortryde den indgåede kreditaftale indenfor 14 dage. hvordan får man fødselsattest . […]\nLagkage med hindbærmousse og flødeboller - Madenimitliv Da jeg var yngre var der en dessert, som var MEGET populær i min familie, og som jeg stadig er ret glad for men faktisk ikke får så tit. Jeg var egentlig overbevist om at jordbærskum var enten en fynsk opfindelse, ukendt i resten af landet, eller at det var noget nemt min familie havde fundet på. Vi plejede at lagkage det oven på knuste makroner, enten portionsanrettet eller i en stor skål. Jeg synes det smager fantastisk. […]\nNæstekærlighed | Information Stort set alle lejre i den kirkelige verden næstekærlighed, at næsten er både den nære og den fjerne. Mens Tidehverv hævder, at næstekærlighed ikke kan udøves af et samfund eller system, så krævede Luther næstekærlighed fra fyrsten til folket, siger kristendommen. Den er der overalt. Som et krav eller en mulighed. […]\nPhiladelphia - Opskrifter - Klassisk cheesecake Denne cheesecake skal bages bagt ovnen og får en lækker, cremet konsistens, som slet ikke ostekage af ost. Servér gerne med frisk frugt eller bær. Søg Opret Log ind E-mail. Smør ostekage med smør på siderne. Knus kiksene bagt, gerne i en foodprocessor. […]\nBisættelse På Engelsk


Jeg ville ønske solen skinnede – lad os hoppe – Mors Apps\nHome » 3-5 år » Jeg ville ønske solen skinnede – lad os hoppe\nJeg ville ønske solen skinnede – lad os hoppe 39\n* Dette indlæg er skrevet sidste år i juni. Men det er super aktuelt. Så nu får I det lige igen. Naja har lige fortalt at en af pigerne i børnehaven har brækket benet ved at hoppe på trampolinen.\nJeg ville ønske at solen skinnede. Jeg vil nemlig super gerne anbefale dig en app – en rigtig fin app med et super godt formål. Måske kan du spare turen til skadestuen og slippe for den knækkede tand.\nTrampolinhop som appen hedder, er en del af kampagnen Hop med hovedet som Børneulykkefinden, Forbrugerrådet og Sikkerhedsstyrelsen sidste år gik sammen omkring. I år er kampagnen udvidet med en app. Med appen Trampolinhop lærer barnet på en sjov måde at omgåes trampolinen med varsomhed.\nI appen skal man hoppe fra trampolin til trampolin. Det er simpelt og sjovt. Det starter let, men bliver hurtigt svært, man må nemlig kun hoppe på de trampoliner, der følger de 5 gode trampolinråd. Kommer man til at hoppe på en forkert trampolin, kommer rådet frem på skærmen, og barnet mindes på en sjov måde om at det var forkert.\nTeksten herunder er fra kampagnen Hop med hovedet. Jeg vil ikke skære i det, da jeg synes det er ret vigtigt! Jeg prøvede selv at hoppe lige ind i Louise da jeg var barn. Det kostede noget af en tand. Det var ikke sjovt. Men det er derimod hamrende sjovt at hoppe på trampolin, og det er super sundt.\nDe 5 gode trampolinråd:\nHvert år ender 8300 danske børn på skadestuen efter leg på havetrampolinen. For selv om det både er sjovt og sundt at give den gas på havetrampolinen, så ender hopperiet desværre med en tur i gips eller det, der er værre for mange danske børn. Ifølge tal fra Statens Institut for Folkesundhed er trampolinen det produkt, der forårsagede flest ulykker blandt børn under 15 år fra 2007 til 2009. Vi ved, at det ikke er produktet, der er årsag til ulykkerne. Det er derimod børnenes adfærd på trampolinen, og derfor har vi valgt at sætte ind med oplysning og gode råd, og har som noget helt nyt fået lavet et gratis mobilspil.\nUdover det nye gratis mobilspil, som er udviklet af spilfirmaet KathArt, så sættes der fokus på børns adfærd på havetrampoliner og forebyggelse af ulykker gennem en sjov oplysningsfilm med hovedpersonen Jeppe Vig Find, kendt som tidligere Lille Nørd. Filmen kørte sidste år som reklame før alle børnefilm i de danske biografer. Og i år kan man fortsat finde den på hjemmesiden www.hopmedhovedet.dk, hvor du også kan læse mere om spillet.\nSå lad solen skinne – og os komme ud at hoppe på trampolin 🙂\nTrampolin er både til IOS og til Android. Appen er gratis. Til iPhone og iPad.\nFind appen her til Android.\nFind appen her i App Store.\n39 thoughts on “Jeg ville ønske solen skinnede – lad os hoppe”\nPingback: gabriela esposito\n← God weekend\nHvorfor har man hår? →


G7 vil sætte et panel til at undersøge Ruslands adfærd - Avisen.dk\nUdenrigsministrene fra de store industrilande i G7-gruppen vil nedsætte en arbejdsgruppe, som skal undersøge Ruslands "ondsindede adfærd" på grund af udbredt bekymring over Kremls handlinger, siger den britiske udenrigsminister, Boris Johnson. (Foto: Foto: Lars Hagberg/AFP)\n23. april 2018 19:41\nUdenrigsministrene fra de store industrilande i G7-gruppen vil nedsætte en arbejdsgruppe, som skal undersøge Ruslands "ondsindede adfærd".\nArbejdsgruppen bliver ifølge den britiske udenrigsminister, Boris Johnson, nedsat på grund af udbredt bekymring over Kremls handlinger.\nSpændingerne mellem Rusland og Vesten er taget stadigt mere til i de seneste år. Det er sket i en periode, hvor Rusland har blevet involveret i konflikterne i Syrien og i Ukraine.\nVed et G7-møde i Toronto i Canada blev der ifølge Johnson opnået enighed om, at der er behov for en særlig årvågenhed omkring Rusland.\nRusland afviser beskyldninger om, at det skulle stå bag et nervegiftangreb på en tidligere russisk dobbeltspion i den lille engelske by Salisbury.\n- Vi har besluttet, at en G7-gruppe skal undersøge Ruslands ondsindede adfærd - hvad enten det gælder cyberkrig, misinformation, likvideringsforsøg eller noget andet. Vi vil i fællesskab forholde os til det, siger han.\nTysklands udenrigsminister, Heiko Maas, har tidligere sagt til journalister, at G7 formelt ville anmode Moskva om at bidrage til en løsning af krisen i Syrien. Der støtter Rusland og Iran Syriens præsident, Bashar al-Assad.\nI den endelige erklæring fra G7-mødet bliver det ifølge Maas understreget, at der "vil ikke kunne findes en politisk løsning i Syrien uden Rusland (...). Og Rusland må bidrage med sin del til en sådan løsning".\nG7-mødet er det første møde på højt niveau mellem de allierede, siden USA, Frankrig og Storbritannien angreb kemiske våbenfaciliteter i Syrien som gengældelse for et formodet giftgasangreb den 7. april.\nDe vestlige lande giver Assads regime skylden for angrebet, som kostede dusinvis af menneskeliv.\nMaas understreger også, at lederne af Frankrig og Tyskland også vil opfordre præsident Donald Trump til ikke at trække USA ud af en atomaftale mellem Iran og stormagterne.\nTrump har truet med at trække USA ud af aftalen og genindføre sanktioner mod Iran fra 12. maj. Han siger, at "graverende svagheder" i atomaftalen fra 2015 skal rettes op.