Taco John's, New Brighton - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nUSA Minnesota (MN) New Brighton Restauranter i New Brighton Taco John's\nNr. 20 af 22 Restauranter i New Brighton $\nMexicansk 2040 Silver Lake Rd NW, New Brighton, MN 55112+1 651-636-8065+ Tilføj website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,0 12 anmeldelserFremragende43 %Rigtig god25 %Gennemsnitlig16 %Dårlig8 %Frygtelig8 %Restaurantens åbningstider + Tilføj åbningstiderKØKKENER Mexicansk PRIS $VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 2040 Silver Lake Rd NW, New Brighton, MN 55112Alle oplysninger Forbedr denne registreringEr denne restaurant egnet for børn?Ja Nej Ved ikke Er dette en mexicansk restaurant? Ja Nej Ved ikke Er priserne på denne restaurant lave?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant kørestolsegnet?Ja Nej Ved ikke Er der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant familievenlig?Ja Nej Ved ikke Er der gode glutenfri retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til morgenmad?Ja Nej Ved ikke Er der gode veganske retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelseAnmeldelser (12)Medlemsvurdering Fremragende2Rigtig god1Gennemsnitlig2Dårlig1Frygtelig1Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (7)Engelsk (12)Sprog Dansk (7)Engelsk (12)Se, hvad de rejsende siger: Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejsurestopMinneapolis, Minnesota932165Anmeldt 7 juni 2017 Taco Tusdeay!!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJoel BCottage Grove, Minnesota1Anmeldt 2 april 2017 fra mobile enheder Det værste nogensinde!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejmike_finds_the_bestSaint Paul, Minnesota6716Anmeldt 8 august 2016 Bare OKMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejsurestopMinneapolis, Minnesota932165Anmeldt 24 maj 2016 Dejlig aften oplevelseMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejPaul JSaint Paul, Minnesota3Anmeldt 27 november 2015 Betjeningen var langsom, og maden var koldHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJayne-AnnieNew Brighton, Minnesota8941Anmeldt 12 november 2014 Ikke som det plejede at væreMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejnlcperkWarriors Mark7532Anmeldt 11 december 2012 Fremragende Taco Johns!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenGiuseppe's Italian Ristorante63 anmeldelser 1,29 km væk Shortstop Bar Fridley28 anmeldelser 1,46 km væk Grandpa's Ice Cream16 anmeldelser 1,54 km væk Pizza Factory18 anmeldelser 0,06 km væk Seværdigheder i nærhedenZero Gravity Trampoline Park23 anmeldelser 2,2 km væk Brightwood Hills Golf Course5 anmeldelser 2,26 km væk Blue Sun Soda Shop7 anmeldelser 3,92 km væk Silverwood Park15 anmeldelser 4,15 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Taco John's.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\n2040 Silver Lake Rd NW, New Brighton, MN 55112 Placering:


Sådan Sammenlign 30 -tommer Professionel Gas Ranges - Tips for you - Tipsed.Com\nMed stigende sundhed bevidsthed, er mange familier at genopdage glæden ved at spise mad kogte i deres egne køkkener.De mest beskedne køkkener i dag prale af forskellige apparater, der er stilfuldt high-tech.Det er tilrådeligt at investere i en professionel gas række, der kan udføre flere madlavning aktiviteter.De 30-tommer professionelle gas intervaller er ideel til små køkkener.Sammenligne et par modellers vigtigste funktioner til at vælge en, der er helt rigtige for dig.\nIdentificer dine kriterier og lave en liste over de funktioner, der betyder noget for dig.Dette kan omfatte farve, evne til at falde i med eksisterende køkken plads og indretning, madlavning hastighed, sikkerhed og pris.Rang disse kvaliteter i faldende orden at gøre det nemmere at beslutte, hvilke kvaliteter er vigtigst.\nSøg efter modeller.Foretage en søgning på internettet med søgeordene "30-tommer professionel gas rækkevidde."Kontroller hvert link, der synes at finde, hvilken virkso\nmhed mærker er tilgængelige.Undersøgelse og gemme de relevante oplysninger, du finde om hver mærke.\nEvaluer funktionerne.Sammenlign vifte af farver, som et brand, og hvis det giver farve tilpasning - det giver dig en større chance for at finde et område, der matcher dit eksisterende køkken design.Sammenlign plads skik data - slide-in sorter optager mindre plads end fritstående intervaller.Kontroller ovnens volumen, idet mindre områder kan sænke gas brug, men kan være uegnet til større familier.Nem rengøring er en anden vigtig overvejelse.\nsammenligne tekniske specifikationer.Find hver model er minimale madlavning temperatur, en afgørende faktor i at beslutte, om en gas række er det rigtige for dig.Check for tilstedeværelse af konvektion elementer, som er fordelagtige i at forebygge crossovers af varianter samtidig madlavning forskellige retter.\nSammenligne sikkerhedsaspekter.Find ud af, hvilke modeller har låsemekanismer til at forhindre børn i et uheld tændes en brænder.Kig efter mærker, der giver automatisk Relighting af flammen, når det blæser ud.\nSammenlign priser, som varierer efter mærke og afhænger af, hvor du køber produktet.Hvis du ser online, skal du sørge for detailhandleren tilbyder de passende garantier.\nProfessional gas intervaller med digitale kontroller er mere effektive.Du kan styre indstillingerne mere perfekt end med en knop-kontrolmekanisme.\nModeller med en evne til at tilpasse varmen til meget lave niveauer er ideelle til madlavning delikate saucer.


Kommunikationsforum | Hella Joof har fået flere forskellige indianerstammer på nakken. De kulturradikale vil skalpere hende. Og folkets mest arrige debatkrigere vil putte hende i den sorte gryde, fordi hun siger noget elitært sludder. Problemet er, at der er gået sport i at mobbe og misforstå helt bevidst. | | René Fredensborg\nLad os starte forfra med Hella-debatten\nÆlle bælle Hella-fælde!\nHella Joof har fået hele horden af venstre-orienterede, selvudnævnte naturstamme-repræsentanter efter sig. Foto: Scanpix.\nHella Joof har fået flere forskellige indianerstammer på nakken. De kulturradikale vil skalpere hende. Og folkets mest arrige debatkrigere vil putte hende i den sorte gryde, fordi hun siger noget elitært sludder. Problemet er, at der er gået sport i at mobbe og misforstå helt bevidst.\nSå er der klummekrig og kommentarkonkurrence! For selv dem på de bagerste rækker - dem der normalt bare vipper på stolen og tygger tyggegummi og ikke følger en skid med - har nu læst sig frem til at Hella Joof ikke har ret, når hun siger at vi skal gøre som visse indianerstammer – brænde hele lortet ned hver syvende år og starte forfra.\nAltså, hey, fordi det gør indianerne altså ikke, brænder deres lort og starter forfra, at I ved det! Og derfor er skuespiller, instruktør og forfatter Hella Joof naturligvis allerede dømt uofficielt uegnet til at sidde i det i øvrigt på forhånd forhadte disruption-råd.\nDe intellektuelle har pudset høtyven, og folket - forstået som facebook-folkedomstolen - har tændt op under den sorte gryde, hvor Hella nu indkoges af hvide kannibaler. På Ekstra Bladet spiser man skadefro af hjertet, på Politikens debatredaktion sætter de håret op med Hellas lårbensknogler, mens Informations chefredaktør Rune Lykkeberg var den første til at skalpere denne ellers så populære og meningsdannede kunstner.\nScreenshot af debatindlæg 28. maj.\nEn død indianer i kano\nIkke så meget på grund af det der med disruptionrådet, for who cares anyway, når det handler om statslige tænketanke? Vi har som folk og fæ og Rune Lykkeberg altid været langt klogere end dem, hvorfor Hellas opfordring til at gå fordomsfrit til værks omkring netop et sådant råd, også så ud til at drukne sammen med, hvad man kan kalde en død indianer i kano. Med hele lortet på - blod og bræk og sårskorper og tudebriller.\nDet nye er ikke at Rune er ude med riven i sin avis, at en lille sortnæbbet sitting duck bliver skamskudt, eller at Lykkeberg benytter lejligheden til at tage afstand fra en liberal-orienteret debattør (violet om man vil). Det er bare de røde mod de blå, det er indianere og cowboy’dere. Og her sorterer Information under det gode, oprindelige naturfolk, imens den anden fløj tilhører ondskabens imperialisme. Alt det ved vi.\nKreative sjæles version af Disruptionrådets rapport – med forord af Hella Joof.\nDet er mere måden, chefredaktøren gør det på. Det er måden, hvorpå der nu går høtyv i de(n) intellektuelle. For Rune Lykkeberg formår simpelthen at holde Hella ud i strakt arm, som studerer han et fænomen, et dyr af en anden race, mens det hænger der for enden af hans pølsepind.\nRune bruger sarkasme. Han anvender såkaldt post-ironi over 90’er-ironi, overfor en af vore mest kendte pionerer inden for spas, spot og spe – tænk på Det Brune Punktum og Lex & Klatten.\nHan jorder hende med spydighed, ikke med argumenter. Han tramper i bund og grund på én, der er mindre end ham selv, fordi hun nu endelig siger noget i ramme alvor, som Informations chefredaktør i sagens natur umuligt kan være enig i. Han mobber hende, fordi hun har en anden holdning, ganske enkelt.\nHan kalder hende ’Danmarks Nietzsche’. Det 21. århundredes største intellektuelle.\n’Vi har ikke en ny Georg Brandes, en Villy Sørensen eller en ny Suzanne Brøgger iblandt os, men vi har Hella Joof’, skriver Lykkeberg.\nSom hvis jeg skrev:\nVi har ikke en ny Søren Kierkegaard, en Grundtvig eller en ny Martinus iblandt os, men vi har Rune Lykkeberg.\nOg derfra bliver vi så sarkastisk belært om Hellas holdninger i diverse radioprogrammer og sågar udi pizzaregler, en af Hella selvopfunden regel om, at livet er et stykke pizza; bestil og tag for dig. Det er Hella Joofs bog Papmaché-reglen - og andre glimrende leveregler fra livets lovsamling, der her kommer under beskydning.\nRune Lykkeberg cherrypicker i en æske af citater, uden kontekst, uden baggrundsforståelse. Det er ren manipulation mod bedre vidende. Alt sammen for at fremmane billedet af et menneske med cirka samme forstand som Forest Gump og hans life is a box of chocolates. Det er kort sagt ubegavet, når Hella går rundt og mener, at underklassen skal forsøge at forvalte sig til et bedre liv, fremfor at lade sig servicere af velfærdsstaten. Det er det, Rune Lykkeberg siger, bare uden at skrive det.\nFor hans egen holdning og løsning til de problemer, Helle Joof så ofte har adresseret, er i den her forstand underordnet, indforstået. Den leder handler om at misforstå frem for at forstå. At mobbe frem for at mene noget selv. At udstille og udskille for at læne sig trygt tilbage i de korrekte holdningers chaiselong. I den underforståede pointe: Se mig, jeg er humanist. Det er hun ikke! Det kan man ikke være, når man er blålig. Så er man en smølf. Dummesmølf!\nDet er det, der er så forstemmende, for her skriver et menneske og en avis, jeg ellers respekterer dybt, sig ind i en problematisk diskurs. Nemlig, den hadske polarisering i den offentlige debat, især den på de digitale medier, hvor mudderet som bekendt sprøjter til alle sider i en tilsyneladende ustoppelig holdnings-diarré. Der er ren røv uden ører, for den hører aldrig efter. Den skider bare løs, den røv.\nNu har Rune skidt på Hella. Og fået likes for det. Fedt! Indianerne har fundet krigsmalingen frem. De har moralsk ret til denne jord, det ved vi alle. Og det skal så noget disruption sgu ikke komme og stille spørgsmålstegn ved. Fremskridt? Fra de blå og åndeligt tilbagestående? Må vi være fri! Ja, jeg bruger ironi. Sorry, jeg faldt i gryden.\nKunstneren, der ville vide, hvem der havde lagt en lort på hendes hoved.\nPersonligt er jeg vild med at lege cowboy og indianere. Jeg kan være begge dele, jeg kan spille alle roller og det ville klæde debatten og det almindelige facebook-hysteri lidt mere, hvis vi alle byttede kostumer engang imellem, åndeligt talt.\nOg det skal være min sidste pointe, for jeg så i går, på min egen facebook-væg om netop dette emne, hvordan Hella Joof med et knips blev gjort til elite. Jeg kunne nærmest mærke lynchstemningen og kærren rulle mod Fælleden i en byge af rådne æg og blodige tomater.\nPræst Merete Bøye skrev følgende:\n"Sagen er, at mange mennesker er ved at være trætte af at blive trukket rundt ved næsen af virkelighedsforagtende pudderparykker - her repræsenteret ved en ualmindelig forvrøvlet "kunstner". Denne verdensfjerne elite, som sidder i deres elfenbenstårne og docerer globalisme, positive energier og ja-hatteri til en befolkning, der lever med stærkt stigende terrorfrygt, islamisering, centralisering og korruption, minder om den franske adel i 1700-tallet, der ikke så revolutionen komme. Marie Antoinette sagde aldrig "Lad dem spise kage", men jeg er næppe den eneste, der kommer til at tænke på hendes og aristokratiets hovne adfærd over for en sultende befolkning, når jeg hører pudderparykker som Hella Joof og resten af Disruption-rådet bræge op om, at vi skal gå frimodigt til det hele og bare ikke være bange for fremtiden."\nSagde Hella ikke bare, at vi sku brænde lortet ned hver syvende år? Ligesom indianerne? Ok, ikke ligesom indianerne så. Det var en fejl, men jeg forstår billedet.\nOgså med den her debat om Hellas rolle. Lad os tale om, hvordan vi kommer fremad uden at ende i folket versus eliten. For i så fald er der muligvis nogen, der vil mene at det er Rune Lykkeberg, der skal hænges ved daggry. Som repræsentant for den kulturradikale elite.\nVi er alle folket. Og kan alle ende som elite. Det er vist også Hellas pointe. Men det kræver en indsats, der går ud over vanetækning, voksenmobning og bevidst mistolkning af andres ord.\nRené Fredensborg har et ugentlig live-program på Radio24syv, hvor skiftende kunstnere sætter ord på aktuelle problemstillinger. Hella Joof deltager af og til i programmet.


Julefrokost 1 - af Mini max\nJeg er en ganske almindelig ung mand på 25 år, som bor alene og arbejder som lagerarbejder i et større firma.\nVi var nogle stykker der havde fået en del og drikke da vi sad til julefrokosten. Der sad vi og generede især en rigtig flot blondine oppe fra kontoret og fortalte dumme blondine vitser.\nMellem jul og nytår sad jeg og læste annoncer bag i Ekstra Bladet og fandt en ung herskerinde som boede i nærheden og ringede til hende for at høre, om hun havde en tid samme dag.\nJeg præsenterede mig, og hun spurgte hvad jeg kunne tænke mig, jeg forklarede, at jeg gerne ville have langtids bondage, og gerne ville have bind for munden det meste af tiden og til sidst gennem kneppes, hun sagde, jeg bare kunne komme. Men jeg skulle ringe på 3 gange og gå ind, der ville være en stol hvor der lå et blind fold, som jeg skulle tage på når jeg havde taget tøjet af. Jeg sagde jeg ville komme om en halv time, om det var i orden, ja det ville være fint.\nJeg ankom til stedet, det var et større hus i tre plan, jeg gik op af trappen og ringede på 3 gange og gik ind. Der stod en stol midt i gangen med et blind fold. Jeg tog mit tøj af og satte mig på stolen og tog blind foldet på. Der ventede jeg i ca. 5 minutter, da jeg hørte, at der kom en som gik hen bag mig og gav mig en gag i munden og spændte den fast i nakken, hvorefter at hun gav mig et halsbånd på og satte en kæde i og hev mig op fra stolen, og begyndte at slæbe mig ned i kælderen, hvor jeg blev bunden fast mellem 2 stolper så jeg stod som et X.\nSå tog hun blindfoldet af mig, og der så jeg til min forskrækkelse, at blondinen fra kontoret klædt ud som sygeplejerske var min herskerinde.\nJeg ville have sagt en hel masse, men gagen forhindrede at der kom nogle lyde ud. Hun grinede og spurgte, om jeg kunne lide hendes kostume. Jeg gjorde ingenting, og hun tog en pisk og gav mig nogle klask i min røv og spurgte, om jeg kunne lide hendes kostume, jeg nikkede. Hun tog om min allerede stive pik og mine nosser og klemte hårdt til jeg vredt mig i smerte, hun grinede og sagde at vi nok skulle nok få det sjovt, hvorefter hun gav mig et tørklæde for øjnene og satte klemmer i mine brystvorter og bandt min pik og nosser op og hang lodder i.\nHun gav mig 25 slag med pisken for at genere hende til julefrokosten og lod mig stå der i en halv time bagefter.\nDa hun kom tilbage, gav hun mig et par klask med hendes hånd i min røv og spurgte, om jeg havde savnet hende. Jeg gjorde ingenting, men fik et klask der var meget hårdere og hun spurgte mig igen om jeg havde savnet hende. Jeg nikkede, og hun grinede af mig og begyndte at tage lodderne af min pik og nosser og tog klemmerne af mine brystvorter. Det gjorde ondt som bare pokker. Hun slæbte mig rundt, førte mig ind i et andet rum, lagde mig på en briks, begyndte at binde mine arme fast og spændte en rem omkring panden og fast til briksen og spændte mine ben fast til nogle bøjler.\nSå tog hun tørklædet af mine øjne og gagen af og sagde, jeg ikke måtte sige noget, med mindre jeg blev spurgt om det var forstået, jeg sagde ja.\nHun forklarede, at hun havde drømt om dette siden julefrokosten, og hun håbede at jeg også ville nyde det, for når jeg nu havde bestilt langtidsbondage, skulle jeg jo også have det, så hvis jeg ikke havde travlt, ville hun gerne undersøge mig, jeg kunne jo være syg og det ville jo ikke være så godt.\nHun spurgte om jeg ville være hendes patient og jeg takkede ja. Hun gav mig en gag i munden hvor der var et hul med en slange i. Hun stod nu foran mig og tissede i en beholder, som hun vendte på hoved og satte fast på et stativ. Hun koblede slangen fra gagen på og satte en klemme på slangen og spurgte om jeg havde lyst til at smage. Hun fjernede klemmen og det løb ned i munden på mig uden at jeg kunne gøre noget.\nHun begyndte at barbere min pik og nosser. Hun satte et termometer op i min røv for at tage min temperatur. Da hun tog det ud igen, var der lidt lort på det, og hun sagde hvad det var for et svineri, om jeg ikke engang kunne gøre mig selv ren.\nHun gik for at komme tilbage med en beholder med sæbevand som hun satte i et stativ, hvorefter hun tog en slange og førte op i røven på mig og videre op til beholderen og lod sæbevandet løbe ned i min røv. Da den var tom, gav hun mig ble og et par gummi bukser på.\nHun tog nu gagen af mig og begyndte at løsne mig men havde ikke travlt. Jeg sagde, jeg skulle på toilet, om hun ikke ville skynde sig. Klask, og jeg fik to lussinger og spurgt om jeg havde fået lov til at sige noget. Jeg rystede på hovedet, og hun fortsatte med at løsne mig, men jeg kunne ikke holde mig længere og lavede i bleen.\nHun førte mig ned på gulvet, der sad jeg på alle fire og var så flov, at jeg begyndte at græde. Så tog hun mit hoved ind mellem sine bryster og trøstede mig og sagde, at det gjorde ikke noget, at hendes lille pige lavede i bleen og førte mig ud på badeværelset og vaskede mig.\nBagefter tog hun mig med ind på briksen for at spænde mig fast igen. Hun spurgte, om jeg lå godt, jeg svarede ja, at det gjorde jeg.\nHun tog sine trusser og proppede dem i munden på mig og spændte mine ben fast til bøjlerne. Hun sagde, at nu skulle jeg gennemkneppes, som jeg havde bedt om.\nHun gik nu op foran mig og tog en strap-on på, gik ned mellem mine ben og smurte min røv ind i vaseline og begyndte at kneppe mig. Da jeg var godt gennemkneppet, spillede hun min pik indtil jeg kom og sørgede for at jeg ramte i et glas.\nNu fjernede hun sine trusser fra min mund og spurgte om jeg var tørstig. Jeg sagde ja, og hun viste mig glasset, jeg sagde nej, men hun gav mig en lussing og hældte det ned i min mund.\nHun løsnede mig og bad mig gå ind og tage et bad.\nDa jeg kom tilbage, sad hun i sofaen og havde hældt kaffe op. Vi fik en lang snak om hvordan det havde været, og om jeg ville besøge hende igen som ven.


Varme-rekorder | Spanien i Dag\nSkrevet af Kathrine Hesner, man, 03/08/2020 - 10:10\nMijas Pueblo i Málaga har ikke i de seneste 21 år haft det så varmt som i går.\nDet er ikke hver dag, vi slår alle tiders varmerekorder i Spanien - så er det mere sådan noget ‘den varmeste aprildag’ og den slags. Men det skete altså søndag den 2. august, hvor hele Solkysten med god grund var i rød alarm for høje temperaturer.\nVi skal tilbage til den 11. august 2012, for at finde rekorden på 38,7 grader i Den Hvide By, og søndag blev den overskredet med en tiendedel, da der blev målt 38,8 grader klokken 17:49.\nNå vi skriver 21 år er det fordi, rekorden kan betragtes som den mest markante i de seneste 21 år, selvom nogle temperaturdata fra 1995 indikerer endnu højere temperaturer, men dengang var måleforholdene ikke de mest optimale. Uanset hvad har man ikke siden 1999 målt så varm en dag.\nMen ikke kun landsbyen i bjergene slog rekord. Las Lagunas, der ligger tættere på kysten, ramte 39,7 grader, der også er rekord. Også Pico Mijas ‘la Bola’, der er den der hvide ‘golfbold’ der kan ses på bjergtoppen i 1.150 meters højde blev der målt 35,8, hvilket også er rekord.\nDet absolut varmeste sted i Spanien i går var også i Málaga-provinsen nemlig i Vélez Málaga, hvor man registrerede svimlende 45,7 grader, hvilket er en rekord for hele provinsen, i Coin kom man op på 44 grader, Estepona 43,9 grader, mens Málaga Lufthavn målte 43,5 grader.\nOg selvom solen gik ned, fortsatte vinden med at sende brandvarm luft ind over Solkysten. Klokken 21 var der stadig 36 grader, så der var udsigt til endnu en søvnløs nat.\nMen det viste sig, at temperaturerne faldt i løbet af natten, og vi vågnede op til herlige 27 grader. Det er jo lige til at holde ud. Klik her for dagens vejrudsigt


Høringssvar fra Dansk Akvakultur til udkast til vandområdeplaner, miljøvurderinger samt udkast til bekendtgørelse om hhv. miljømål og indsatsplaner - PDF\nDownload "Høringssvar fra Dansk Akvakultur til udkast til vandområdeplaner, miljøvurderinger samt udkast til bekendtgørelse om hhv. miljømål og indsatsplaner"\n1 Silkeborg, den 23. juni 2015 Høringssvar fra Dansk Akvakultur til udkast til vandområdeplaner, miljøvurderinger samt udkast til bekendtgørelse om hhv. miljømål og indsatsplaner Målsætningen om vækst i akvakultur forudsætter, at der i vandområdeplanerne sikres det nødvendige miljømæssige råderum. Dette er i tråd med EU Kommissionens strategiske retningslinjer for udvikling af EU s akvakultursektor, hvor der bl.a. er fokus på behov for koordineret fysisk planlægning, samt den nationale vækststrategi for akvakultur. Det er derfor helt afgørende, at vandområdeplanerne skaber og ikke modvirker - rammerne for vækst. Vækst i dambrug vil ske dels gennem det kvotebaseret reguleringsregime og dels gennem etablering af nye anlæg på egnede lokaliteter. For marin akvakultur skal vækst ske via etablering af nye opdrætslokaliteter til nye havbrug samt til muslinge- og tanganlæg, og ved etablering af nye landbaserede indpumpningsanlæg. En forudsætning for vækst er, at der afsættes det nødvendige miljømæssige råderum både til eksisterende og nye anlæg. Dansk Akvakultur har bemærkninger til en række forhold, som vi finder er kritiske. De mest kritiske er: Der skal afsættes det nødvendige miljømæssige råderum til vækst og udvikling af akvakultur; t kvælstof til dambrug, 350 t kvælstof til havbrug inden for vandområdeplanerne, samt t kvælstof til nye offshore/offcoast anlæg. Korrekt fastsættelse af kvælstofkvoter til eksisterende dambrug og havbrug. Opkøbsordningen for dambrug skal erstattes af en opkøbsordning for spærringer koblet med reel mulighed for at flytte foder (kvælstofkvoter) til andre dambrug. Type 1 vandløb skal udtages af vandområdeplanerne, og vandløbsindsatsen bør i første omgang prioriteres til de vandløb, som Danmark er forpligtiget til at udpege efter Vandrammedirektivet. Kystområder uden for 1 SM fra kysten og inden for 1 SM grænsen fra basislinjen, bør medtages som selvstændige vandområder med mulighed for etablering af havbrug uden yderligere næringsstofreduktion. Bekendtgørelserne bør ikke være mere restriktive end vandrammedirektivet og der bør være klageadgang.\n2 Uddybning af ovenstående samt yderligere kritiske forhold: 1. Kvælstofkvoter til dambrug og havbrug herunder mulighed for flytning af foderkvoter Hovedanbefalingen fra akvakulturudvalget er, at akvakultur fremover skal reguleres på output (udledninger) og ikke på input (foder). Dette indebærer bl.a., at der skal tildeles kvælstofkvoter til dambrug og havbrug. Derfor skal der i vandområdeplanerne afsættes det nødvendige kvælstofmæssige råderum til den forventede og planlagte vækst. Dansk Akvakultur har med interesse bemærket, at der er en del kystområder, hvor der ikke er behov for yderligere indsats for reduktion af kvælstofudledninger, og hvor der er mulighed for en øget belastning på op til t kvælstof pr. år. Der skal afsættes t kvælstof til dambrug, 350 t kvælstof til havbrug inden for vandområdeplanerne, samt t kvælstof til nye offshore/offcoast anlæg. En aktiv strukturudvikling, hvor produktionen samles på færre men større anlæg, er en central forudsætning for vækst i akvakultur. En sådan udvikling er til gavn for både miljøet og erhvervet. Derfor skal det præciseres, at det er muligt at flytte foderkvoter (=kvælstofkvoter) mellem dambrug inden for et hovedvandområde. Bekendtgørelsen for dambrug opstiller en præcis model for beregning af kvælstofkvoter til dambrug. I udkast til vandområdeplaner er udledninger af kvælstof fra dambrug opgjort på baggrund af anvendt foder i et enkelt år. Det betyder, at der er et misforhold mellem de kvælstofkvoter, som kommunerne skal tildele et dambrug i henhold til bekendtgørelsen for dambrug, og de udledninger, der er anført i vandområdeplanerne. Det er selvsagt uacceptabelt. Udledninger af kvælstof fra dambrug i vandområdeplanerne skal opgøres i henhold til den beregningsmodel, der er opstillet i bekendtgørelsen for dambrug. De eksisterende havbrug har i alt tilladelser til at udlede 373 tons kvælstof per år (384 tons i 2015) jf. bilag 1. Her er problemet, at der i udkast til vandområdeplaner fortsat kun er medtaget en mindre udledning, nemlig en samlet udledning på 330 tons kvælstof. Dette på trods af, at havbrugerne i første høringsperiode har indsendt konkrete høringssvar med deres godkendte kvælstoftilladelser, samt at det ved møde med Naturstyrelsen er blevet gjort opmærksom på problematikken. Vandområdeplanerne skal opdateres, så de korrekt angiver de tilladte udledninger fra havbrug jf. bilag 1.\n3 2. Opkøbsordning for dambrug skal erstattes med en opkøbsordning for spærringer I vandområdeplanerne er afsat yderligere 50 mil. Kr. til opkøb af dambrug, hvilket forventes at medføre opkøb af virksomheder samt 80 t Kvælstof og 10 t fosfor. Såfremt opkøbsordningen effektueres vil det medføre en yderligere reduktion på godt 12 % af den nuværende kvælstoframme og fosforramme for dambrug samt nedlæggelse af % af alle dambrug. Dette vil medføre et tab af arbejdspladser primært i Udkantsdanmark, samt en væsentligt reduktion af produktionspotentialet og dermed udviklingspotentialet for akvakultur i Danmark. En række dambrugere ønsker at investere i ny opdrætsteknologi. Det øger produktionen og bidrager til vækst og flere arbejdspladser. I de fleste tilfælde er deres anlæg imidlertid for små til at kunne bære de nødvendige investeringer. Derfor bør der være mulighed for at flytte foder (kvælstofkvoter) til andre dambrug, så de kan opnå en størrelse, der gør det muligt at investere. F.eks. kræver etablering af økonomisk bæredygtige anlæg med en høj grad af recirkulering - de såkaldte modeldambrug - erfaringsmæssigt en produktion på tons fisk pr. år, hvilket traditionelt har krævet sammenlægning af flere dambrug/foderkvoter. Oven på de tidligere opkøbsordninger for dambrug medføre endnu en opkøbsordning for dambrug risiko for at dambrugserhvervet når under en kritisk masse, der vil hindre mulighed for udvikling af erhvervet. Ordningen er således helt i modstrid med EU og regeringens strategi for vækst i akvakultur. Derfor er vi stærkt kritiske over for endnu en opkøbsordning, der er foreslået helt uden forudgående drøftelser med erhvervet. Vækst skal ske gennem modernisering af eksisterende dambrug samt etablering af nye. Grundlaget for dette er Kvælstofkvoter! Opkøbsordningen for dambrug skal erstattes af en opkøbsordning for spærringer koblet med reel mulighed for at flytte foder (kvælstofkvoter) til andre dambrug. 3. Sikring af kontinuitet i vandløbene Der skal i henhold til udkast til vandområdeplaner ske en indsats for etablering af kontinuitet ved en række dambrug. Der skal forud for beslutninger om konkrete indsatser fastsættes operationelle mål for, hvad der skal til for at opfylde krav om hhv. god og høj økologisk tilstand i vandløb. Ved mange af de udpegede dambrug er der allerede målopfyldelse mht. DVFI og selvreproducerende bestande af ørred mv. Desuden skal afsættes tilstrækkelig erstatning til dambrugerne i forbindelse med fjernelse af stemmeværker og etablering af ændret vandindvinding jf. reglerne i vandløbsloven. Erstatningsfastsættelse bør tage udgangspunkt i Overtaksaktionskommissionen afgørelser vedr. dambrug i Vejle Kommune fra april 2012, og der bør således kunne gives erstatning til både ændret vandindvinding samt nødvendige ændringer på dambruget. Der skal fastsættes operationelle mål for god/høj økologisk kvalitet for fisk og for kontinuitet, inden det besluttes, hvilken indsats der skal ske ved det enkelte dambrug.\n4 Der skal afsættes den nødvendige erstatning til etablering af kontinuitet ved dambrug. De 50 mil. kr. der er afsat til opkøb af dambrug foreslås anvendt til opkøb af stemmeværker. 4. Vandløb med opland under 10 km 2 skal udgå af vandområdeplanerne I udkast til vandområdeplaner er medtaget type 1, 2 og 3 vandløb. Efter EU kommissionen er der kun krav om at medtage type 2 og 3 vandløb i vandområdeplanerne, og Danmark er således det eneste land, der har medtaget type 1 vandløb (vandløb med et opland under 10 km 2 ). Dette medfører at Danmark har medtaget langt flere vandløb end kravet efter Vandrammedirektivet, samt at naturligvis ikke er foretaget en interkalibrering for kvalitetselementerne i type 1 vandløb (eftersom ingen andre lande har fastsat kvalitetselementer for type 1 vandløb). At Danmark har medtaget langt flere vandløb end direktivet foreskriver, er en overimplementering, der medføre betydelige byrder i forhold til erhverv og samfund. Dansk Akvakultur finder, at der ikke skal medtages flere vandløbsstrækninger end EU kommissionen foreskriver, og at de såkaldte type 1 vandløb bør udgå af vandområdeplanerne i første omgang. Det skal hertil erindres, at type 1 vandløbene fortsat vil være beskyttet af den nationale lovgivning herunder vandløbsloven, naturbeskyttelsesloven og miljøbeskyttelsesloven, selv om de udtages af vandområdeplanerne. Såfremt type 1 vandløbene bibeholdes i vandområdeplanerne, bør det ske på baggrund at en politisk beslutning inkl. oplysning om hvilke omkostninger der er forbundet med at medtage type 1 vandløb herunder omkostninger til administration, opnåelse af mål, monitering samt udgift/tab for erhvervene. Her henvises desuden til Landbrug & Fødevares høringssvar kapitel 8. Type 1 vandløb skal udtages af vandområdeplanerne, og vandløbsindsatsen bør prioriteres til de vandløb, som Danmark er forpligtiget til at udpege efter vandrammedirektivet. Når der er opnået en acceptabel målopfyldelse i de vandløb, som Danmark er forpligtiget til at udpege, bør det revurderes om Danmark vil medtage flere vandløb i vandområdeplanerne. 5. Korrekt fastsættelse af vandløb med høj økologisk kvalitet I første generationsvandplaner blev der i Danmark kun anvendt et kvalitetselement nemlig DVFI. I anden generations vandområdeplaner er medtaget 3 andre vandløbskvalitetselementer, og kravet er at alle kvalitetselementer skal leve op til vandløbets kvalitetsstatus, såfremt der skal være målopfyldelse, det såkaldte one out all out princip. I første generationsvandplaner blev vandløbsstrækninger bl.a. klassificeret efter DVFI, således at mange strækninger blev klassificeret med høj økologisk status såfremt DVFI var 6 eller 7. Da der nu er medtaget en række andre kvalitetselementer kan det medføre at strækningerne nu ikke kan overholde den høje målsætning, ikke fordi der er sket forringelser i vandløbet men fordi der er medtaget flere kvalitetsselementer samt one out all out princippet.\n5 Derfor bør målfastsættelsen revurderes, så der kun medtages vandløb i klassen høj økologisk tilstand, såfremt alle kvalitetselementer kan overholde kravet til høj økologisk tilstand. De økologiske klasser skal revurderes, så der kun medtages vandløb i tilstandsklassen høj økologisk tilstand, såfremt alle kvalitetselementer lever op til kravet i klassen høj økologisk tilstand. 6. Vandindvinding Vandindvindingsreglerne for indvinding af overfladevand til dambrug er i de seneste år skærpet, således at der bl.a. altid skal være mindst ½ Qmm af vandføringen i vandløbet omkring et dambrug, samt at vandindvindingen ikke må medføre væsentlig negativ påvirkning på vandløbet eller habitatområder. På trods af dette ses på side 76 under akvakultur i udkast til vandområdeplan for Jylland og Fyn ved dambrug med vandindtag fra vandløb kan indvinding af overfladevand udgøre et problem, idet der kan opstå vandløbsstrækninger med meget lidt vand. Dette er forkert og misvisende og skal fjernes. Vendingen om at der kan opstå vandløbsstrækninger ved dambrug med meget lidt vand skal fjernes eller modificeres til strækninger med en reduceret vandføring. 7. Kritik af ensidigt fokus på kvælstof som primære middel til bedre vandmiljø Dansk Akvakultur er uenig i det ensidige fokus på reduktion af kvælstof, som det vigtigste virkemiddel til sikring af god økologisk tilstand. Foreningen mener, at det faglige grundlag er utilstrækkeligt, og henviser til diverse faglige udredninger om problemstillingen. Derudover påpeges at ålegræs som kvalitetselement ikke kun er afhængig af kvælstof med ligeledes af en lang række andre faktorer f.eks. salinitet, temperatur og forstyrrelse, hvilket betyder at det er ukorrekt at anvende ålegræs som generel indikator for alle vandområder. Dansk Akvakultur er enig i Landbrug & Fødevarers synspunkter angående dette, jf. deres høringssvar kapitel Yderligere opdeling i kystvande Ifølge udkast til vandområdeplan f.eks. for Jylland og Fyn s. 13 er definitionen for kystvande ikke i overensstemmelse med vandrammedirektivet: Kystvande I Danmark er kystvandene ud til 1 sømil fra kysten inddelt i to hovedkategorier: åbentvandstyper og fjordtyper. For åbentvandstyperne er typologien bestemt af saltholdighed, tidevandsforskel og bølgeeksponering. Fjordene er overordnet inddelt efter saltholdighed og derefter yderligere inddelt efter\n6 lagdelings- og afstrømningsforhold. Hertil kommer sluseregulerede fjorde, der er en særskilt type. Den økologiske tilstand gælder for vandområde indenfor 1-sømilgrænsen, mens kravene til kemisk tilstand både gælder for disse områder samt for vandområder beliggende mellem 1- og 12- sømilegrænsen. Efter Vandrammedirektivet (artikel 2 punkt 7) er definitionen på kystvand: overfladevand på landsiden af en linje, hvor hvert punkt befinder sig i en afstand af én sømil til havsiden fra det nærmeste punkt på den basislinje, hvorfra bredden af territorialfarvande måles, og som, hvor det er relevant, strækker sig ud til overgangsvandets yderste grænse. Vandrammedirektivets definition af kystvande medfører, at store dele af de åbne danske havområder er medtaget i vandrammedirektivets områder, fordi territorialgrænsen strækker sig fra pynt til pynt og uden om de fleste øer. Dvs. at de vandområder, der skal medtages ikke kun er ud til 1 SM fra kysten, men 1 SM fra basislinjen. Basislinjen samt 1 SM fremgår af bilag 2. Det fremgår f.eks. heraf, at hele området fra Sjællands Odde, uden om Hesselø og til Gilleleje havn, er medtaget i vandområdeplanerne. Jf. vandområdeplanerne er kystvande ud til 1 SM fra kysten opdelt i to kategorier hhv. åbentvandstyper og fjordtyper. Dansk Akvakultur foreslår, at områder uden for 1 SM grænsen fra kysten og til 1 SM fra basislinjen (evt. suppleret med et fortyndingspotentiale over se bilag 2) medtages som en selvstændig kategori under kystvande (fx havtyper) i vandområdeplanerne, hvor der efter en konkret vurdering uden krav om næringsstofopsamling kan etableres nye havbrug. Dette vil stemme med hensigten i vandrammedirektivet. Jf. præamplen (forordet) til vandrammedirektivet p. 17 er formålet med vandrammedirektivet mht. kystvande at sikre de kystnære og fra oplandet påvirkede områder i vandrammedirektivet, frem for de mere åbne havområder med god dybde og god vandgennemstrømning. Vandrammedirektivet præampel p. 17: En effektiv og sammenhængende vandpolitik skal tage hensyn til, at vandøkosystemer, der er beliggende nær kysten og i flodmundinger eller i havbugter eller relativt lukkede havområder, er sårbare, da deres balance er stærkt påvirket af kvaliteten af det indland, der løber ud i dem. Kystområder uden for 1 SM fra kysten og til 1 SM fra basislinjen bør medtages som selvstændige vandområder med mulighed for etablering af havbrug uden yderligere næringsstofreduktion. 9. Samfundsøkonomi Akvakultur er en af de mest effektive produktionsformer af animalsk protein, m.h.t. foderudnyttelse og udledning af kvælstof og fosfor. Over halvdelen af de fisk, der anvendes til konsum på verdensplan, stammer fra akvakultur. Samtidigt er bestandene af vilde fisk under stort pres fra konventionelt fiskeri. Efterspørgslen efter fisk vokser. Dette skyldes dels den stigende befolkning i verden, dels den voksende erkendelse af de sundhedsmæssige fordele ved fisk. Akvakultur er derfor den mest bæredygtige måde at imødekomme den øgede efterspørgsel efter fisk.\n7 EU har igangsat en række initiativer, der skal styrke akvakultur-produktionen i fællesskabet. I foråret 2013 udsendte EU en række strategiske retningslinjer. Det anføres her, at kun 10 % af EU-landenes forbrug af fisk er opdrættet, mens 25 % er fanget inden for EU. Resten må importeres, og kløften er voksende. I 2005 opnåedes i Danmark politisk enighed om publikationen En ny fremtid for dansk fiskeri og akvakultur. Der blev her lagt op til en tredobling af produktionsværdien, men med en 40 % reduktion af miljøbelastningen pr. produceret enhed. Det vil sige netto en øget udledning af næringssalte Der blev sidenhen nedsat et akvakulturudvalg, der i maj 2010 udsendte en række anbefalinger. I indledningen anføres: Udvalget vurderer, at akvakulturen herigennem kan få de nødvendige rammebetingelser for at kunne udvikle sig, og at det sikres, at denne udvikling sker i respekt for de miljømål, der fremgår af vandrammedirektivet og de nationale vand- og naturplaner, herunder kravet om ikke-forringelse af miljøets tilstand, og således at producenterne har et incitament til at forfølge disse mål. Regeringen udsendte i januar 2015 en akvakulturstrategi med følgende overskrift Strategi for bæredygtig udvikling af akvakultursektoren i Danmark I strategien er anført, at der frem til 2020 ønskes en vækst på 25 % i de producerede mængder. Det skulle kunne ske med et fald på 20 % i N-udledningen pr. produceret enhed. Samtidig arbejdes på, at den danske eksport af foder, foderingredienser og teknologi fra akvakultursektoren er tredoblet i Som anført i Strategi for bæredygtig udvikling af akvakultursektoren i Danmark er akvakultursektoren oftest placeret i det såkaldte Udkantsdanmark. Beskæftigelsen her er vigende, ligesom befolkningstallet falder, mens gennemsnitsalderen stiger. Dansk Akvakultur har derfor med interesse bemærket, at der er plads til en øget udledning af ca tons kvælstof. (750 tons for vandområdedistrikt Sjælland, 380 tons for Jylland-Fyn og 60 tons for Bornholm. Det øgede råderum for kvælstof kunne under henvisning til både EU s og den nationale strategi for akvakultur samt muligheder i bl.a. Udkantsdanmark anvendes til akvakulturvirksomheder. 10. Udkast til miljømålsbekendtgørelse og bekendtgørelse om indsatsprogrammer Fravigelse af miljømål m.m. Mulighederne for fravigelse af miljømål og indsatsprogrammer er beskrevet mere restriktivt end anført i miljømålsloven og vandrammedirektivet. Fravigelserne bør anføres på samme måde som angivet i vandrammedirektivet. Desuden skal det fremgå af bekendtgørelserne at miljømål skal kunne ændres efter en konkret vurdering såfremt de er fastsat forkert eller uhensigtsmæssigt. Bekendtgørelserne skal ikke være mere restriktive end foreskrevet i miljømålsloven og vandrammedirektivet.\n8 Klageadgangen Dansk Akvakultur finder det kritisabelt, at afgørelser efter de to bekendtgørelser ikke kan påklages til anden administrativ myndighed. Der kan være tale om afgørelser af ret vidtrækkende karakter for den enkelte, hvorfor afskæringen af klageadgang er uforståelig. Klageadgangen i miljømålsloven er tidligere blevet afskåret, hvilket kan få groteske resultater, hvilket nedenstående aktuelle eksempel viser: Natur- og Miljøklagenævnet afviste d. 11. juni 2015 klager fra hhv. Landbrug & Fødevarer og Bæredygtigt Landbrug over dele af 1. generationsvandplanerne. Baggrunden var, at miljømålsloven ved lov nr. 553 af 1. juni 2011 ændredes, således at der som hovedregel kun kunne klages over forhold vedr. vandplanernes tilvejebringelse. I det store lovforslag (Grøn Vækst) var flg. lille ændring i miljømålsloven indsat: I 53, stk. 1, nr. 1 og 3 udgår fastsættelse af mål og indsatsprogram Begrundelsen var ønsket om hurtigere behandling. Udsnit af lovbemærkningerne: Forslaget er en udmøntning af Grøn Vækst-aftalens punkt om tilpasning af adgangen til at klage over vand- og Natura 2000-planerne for at sikre en hurtigere behandling af disse. Det indebærer, at der for så vidt angår de statslige vandområdeplaner og Natura 2000-planer kun kan klages over spørgsmål vedr. tilvejebringelse af planerne, altså om procedurereglerne i forbindelse med planernes tilvejebringelse er overholdt. De to nylige afgørelser fra nævnet viser, at der var tale om en meget uheldig ændring, da en række begrundede indvendinger, således kunne afvises med henvisning til nævnets kompetence i sagen. Efter Dansk Akvakulturs opfattelse er det væsentligt, at der vil være klageadgang som oprindelig fastsat i miljømålsloven, når 2. generations vandområdeplanerne vedtages ultimo Dansk Akvakultur opfordrer til, at den kommende miljøminister vil tage initiativ til, at klageadgangen i miljømålsloven m.v. fastsættes som i den oprindelige lov. Desuden bør der ikke være afskæring af klageadgang i de to bekendtgørelser om hhv. miljømål og indsatsprogrammer. 11. Formen af høringen Bilagene til de to bekendtgørelser. Der er tale om meget store mængder materiale, som det er meget vanskeligt at håndtere for de fleste. Udkastet til bekendtgørelse om miljømål har i bilag 1 en oversigt over miljømål for vandområdedistrikt Jylland-Fyn. Bilaget fylder 912 sider! De store mængder data i bekendtgørelserne samt detaljeringsgraden i arealinfo gør det uoverskueligt for den enkelte lodsejer at gennemskue hvilke miljømål og indsatser der er gældende på ejendomsniveau. Dette finder vi problematisk idet den enkelte lodsejer ikke har mulighed for at klage over indsats eller indsats i forhold til vedkommendes ejendom. Høringsportalen De to bekendtgørelser er ikke optaget på høringsportalen, hvilket alt andet lige medfører at en mindre kreds får mulighed for at kommentere udkastene. Det er efter Dansk Akvakulturs opfattelse kritisabelt. Foreningen er klar over, at der ikke er ubetinget krav om optagelse på høringsportalen, da bekendtgørelserne ikke er udsendt i ekstern høring.\n9 Det generelle vs. det specifikke Der er som bekendt fire vandområdedistrikter i Danmark. Der er nødvendigt for mange bl.a. diverse organisationer at gennemlæse mere end et udkast. Det vil derfor være en fordel, hvis alle generelle forhold var beskrevet i et dokument, således at de enkelte planer kun indeholdt specifikt stof vedrørende vandområdedistriktet. Efter Dansk Akvakulturs opfattelse kunne det føre til mindst - en halvering af omfanget af den enkelte vandområdeplan. Det samme gør sig gældende med de fire udkast til miljøvurderinger. Det virker desuden ekstra grelt, at de enkelte udkast indeholder et såkaldt Ikke-teknisk resumé, der kun beskriver generelle forhold og intet om det enkelte vandområde udover at vandområdet er nævnt én gang i resuméet! Dansk Akvakultur opfordrer Miljøministeriet til at benytter ovenstående forslag ved den endelige udgave af vandområdeplanerne, samt ved de følgende generationer af vandområdeplanerne mm. Med venlig hilsen Dansk Akvakultur Brian Thomsen\n10 Bilag 1: De tilladte udledninger fra havbrug Havbrug Tilladelse 2015 Årø Havbrug 36,5 Børup Sande Havbrug 7,2 Flækøjet Havbrug 6,5 Nordby Bugt Havbrug 13,0 Havbruget Hunshage 9,0 Alrøsund Havbrug Hjarnø Havbrug 10,4 As Vig Havbrug 6,5 Borre I Havbrug 6,9 Borre II Havbrug 6,9 Asnæs Fiskeopdræt 14 Bisserup Havbrug 8 Musholm Lax A/S Øst 25 Musholm Lax A/S Vest 100 Kongsnæs Havbrug 15,9 Grønsund Havbrug 30,86 Skalø Havbrug 21,96 Rågø Havbrug 19,21 Fejø Havbrug 10,97 Onsevig Havbrug 16,47 Agersø Havbrug 8 Bornholm / Offshore (2015) 11 I alt 384,2\n11 Bilag 2: Kort fra Vandområdeplanernes 1 SM grænse og grænse fra kemisk tilstand. Nummerering tidligere forslag til placering af akvakulturanlæg. Kort over fortynding i danske farvande.


Kløe – Forlaget Torgard\nNoveller af Fríða Ísberg\nIndstillet til Nordisk Råds Litteraturpris 2020\nKløe er en original, poetisk og morsom novellesamling om konflikter mellem generationer og køn, parforhold og sex, stereotypers og afhængigheders forbandelse, skyld og undertrykkelse, traditioner, der klinger hult, kærlighed, der er tidskrævende og svær at opnå, samt udholdenhed og en kvælende sorg – kort fortalt om mennesker, som på den ene eller anden måde får fnat af deres samtids forventninger eller krav og sidder fast i egne forhold og i deres omgang med andre.\n“Det er både kolossalt morsomt at læse, og samtidig får man lyst til, at det skal stoppe igen, så man kan komme ud af alt det pinlige.” – Information\n“Man er ustandselig spændt på, hvad der venter i næste novelle … et på en gang følsomt og satirisk signalement af en generation, som lige er blevet voksen (…) Det er i det hele taget lykkedes Ìsberg at skabe en novellesamling, som er så afvekslende, at man ustandselig er spændt på, hvad der venter i næste novelle.” – Politiken\n“Unge noveller fulde af islandsk ængstelighed vækker genkendelig uro. (…) Hver novelle er som at se en pudsig kortfilm; overraskende og samtidig genkendelige forløb. (…) Ísberg skriver med syrligfrisk lydhørhed over for de diskrete, men overvældende følelser af akavethed og besvær, som siver gennem hverdagen.” – Weekendavisen\n“Novellesamlingen beskriver rammende og med en kirurgs præcision en række forskellige hverdagssituationer, der irriterer os. Traditioner, der klinger hult, konflikter mellem generationer, fremmedgørelse, den næsten uopnåelige kærlighed, afhængighedens forbandelser og den dybe sorg. (…) læseren føler tæerne krumme sig fælt, når de (u)rimelige krav vi ubevidst stiller til os selv og hinanden reflekteres mesterligt i novellerne. (…) Novellerne er hamrende underholdende samtidig med, at de med stor psykologisk indsigt reflekterer over mange af de problemer, som alle før eller siden har haft inde på livet i en eller anden form; sex, parforhold, søgen efter kærlighed, skuffelse og undertrykkelse.” – Bogblogger.dk\n“Når man bliver sendt ud af Fríða Ísbergs noveller, vil man bare gerne ind igen. Forfatteren er en vidunderlig stemme- og stemningsskifter. (…) I novellerne sætter Ísberg en kløpind i arbejde lige dér, hvor det kradser. I såret, i usikkerheden, i irritationen, i sorgen. Jeg har grint, raset, skælvet, kløet, næsten-grædt mig gennem bogen. Jeg har været imponeret af kompositionerne, billederne og de skarpe kommentarer til at være et moderne (ungt) menneske.” – Litteratursiden.dk\n“Fríða Ísberg skriver med en autenticitet og ægthed, der brænder igennem (…) “Kløe” er en særdeles vellykket novellesamling (…) begavet underholdning, der sætter ord på væsentlige ting i menneskelivet. Sprogligt byder bogen også på mange fine perler.” – Bogvægten.dk\n“… den sjælelige kløe, Isberg efterlader gennem sine fænomenale sidebemærkninger, fortjener et spotlys uden lige. Isberg fremskriver med en virkelighedsnær præcision noget trivielt, som gør at man føler sig lige på bristepunktet. Jeg får faktisk lidt fnat! Hun har givet disse trivialiteter liv, gjort det så ubehageligt og nærværende, at det næsten bliver fysisk, og det er lidt af en kunst, tænker jeg: at give læseren lyst til at læse om det trivielle og frivilligt gå med til at blive smittet med fnat.” – Nordlitt.dk\n“Av for …! Det drejer sig ikke om de store åbne sår her. Det Fríða Ísberg finder, er det næsten usynlige, men ømme, hverdags blå mærke og trykker så hårdt og præcist på det i disse velskrevne og fængende noveller.” – Dansk BiblioteksCenter\n“Ísberg skriver let og enkelt, hvilket er gengivet af den altid dygtige Kim Lembek i oversættelsen. Der er ingen store krummelurer eller dikkedarer, men verden bliver indfanget og holdt frem i lyset, som den er. Det er autentisk, og det er ganske befriende på en både veltænkt og givende måde.“ – Skrivforlivet.dk\nForlaget TORGARD, 2020\nFormat: 125 × 200 cm\nPlanlagt udgivelse: 1. maj 2020\nHvad hjælper det et menneske at vågne en morgen på denne side af dette årtusind


Danske virksomheder er blandt de mest produktive og innovative i verden | CirkulærVirksomhed.dk\nKarin Klitgaard · 11. december 2017\nCirkulær økonomi er en af de væsentligste globale dagsordener, når vi taler miljø, ressourcer og forretningsudvikling.\nDer er store potentialer i cirkulær økonomi, og dansk erhvervsliv har en unik mulighed for at blive førende indenfor udvikling af nye cirkulære teknologier, løsninger og forretningsmodeller.\nCirkulær økonomi er et opgør med vores traditionelle måde at producere og forbruge på – fra en lineær forbrug-smid-væk kultur til en cirkulær økonomi, hvor affald er en ressource. Cirkulær økonomi er derfor også en mulighed for at skabe nye forretningsmodeller, bl.a. ved at cirkulere materialer og ressourcer, forlænge produkters levetid, arbejde på tværs af værdikæder, anvende deleplatforme og sælge ydelser frem for produkter.\nUdover signifikante omkostningsbesparelser åbner cirkulær økonomi nye muligheder for, at danske virksomheder kan skabe nye arbejdspladser og få en konkurrencemæssig fordel på det internationale marked.\nCirkulær økonomi er for alvor kommet på den politiske dagsorden med Advisory Boards anbefalinger til regeringen. Også på EU-niveau har Kommissionen fremsat en cirkulær økonomi-pakke med over 50 initiativer, der skal implementeres de kommende år, og globalt set har mange lande taget dagsordenen til sig.\nDI arbejder målrettet for at fremme den cirkulære dagsorden, og vi har etableret en informationsside, hvor også de europæiske cases kan findes.\nCirkulære forretningsmodeller kan skabe vækst i Danmark ved at gøre danske virksomheder robuste og konkurrencedygtige over for et stigende globalt pres på klodens ressourcer samt ved at kunne levere bæredygtige innovative løsninger til en stigende global efterspørgsel.\nDette kommer dog ikke af sig selv. Der er EU-lovgivning, der skal ændres, hvis der skal skabes et indre marked for sekundære ressourcer, eller hvis det skal være enkelt at tilbagetage produkter på tværs af Europas indre grænser.\nSer vi på konkrete eksempler inden for elektronik, som f.eks. genbrug af højværdiprodukter (smartphones og tablets), salg af lys som en service og salg af vaskemaskiner som en service, så peger en analyse – udarbejdet under den frivillige aftale om WEEE – på en årlig, samlet ressourcebesparelse på mere end 4.900 tons elektronikaffald (WEEE) og en omsætning på 9,1 mia. kr.\nErhvervslivets konkurrenceevne skal styrkes gennem cirkulær økonomi.\nReformer og politiske initiativer skal være med til at løfte produktiviteten og dermed velstanden.\nDI ser frem til regeringens kommende strategi for cirkulær økonomi, og vil gerne her sende en opfordring til, at den bliver ambitiøs.\nJeg håber, at CirkulærVirksomhed.dk som er medfinansieret af DI, kan inspirere til at mange flere virksomheder kommer i gang med at arbejde med cirkulær økonomi. For de virksomheder som allerede er i gang, håber jeg, at der kan findes eksempler, som kan anspore til at videreudvikle forretningsstrategien.\nCirkulær økonomi er til gavn for både virksomhedens bundlinje, for miljøet og for Danmarks generelle konkurrenceevne.\nMiljøpolitisk chef, DI\nBæredygtighed og grønne produkter har altid været en del …


Simone Axfort Thorup Eriksen Tegning KANINFAMILIE\nBALLERINA Illustration af Simone Axfort Thorup Eriksen\nIllustration af den skønneste Kaninfamilie tegnet af Simone Axfort Thorup Eriksen Illustrationen er trykt på kraftigt papir og de fine streger vil bestemt gøre mange glade. Størrelse A4 Illustration af Simone Axfort Thorup Eriksen. Alle illustrationer er trykt på kraftigt papir og pakket i cellofanposer. Simone Axfort Thorup Eriksen arbejder til dagligt med produktudvikling og marketing. I fritiden elsker hun at fordybe sig med tusser og papir. Alle hendes illustrationer er tegnet og farvelagt i hånden. Alle illustrationer er trykt på kraftigt papir og pakket i cellofanposer. Simone’s illustrationer sælges begrænsede steder i Danmark.


Overflødighedshorn af efterårsaktiviteter i Rebild - Rebild Kommune\nPressemeddelelse • Okt 04, 2019 11:38 CEST\nBørnene lærer at bruge naturens materialer\nI RebildPorten er der en ny udstilling om børn i skoven. Udstillingen byder blandt andet på en konkurrence om dyrespor. Samme sted er der højtlæsning mandag og torsdag for børn fra syv til ti år, som BOGBY9520 står for.\nErhvervs- og turistchef Jane Bejlegaard Lindberg noterer sig med tilfredshed, at der i år er utrolig mange spændende tilbud i efterårsferien.\n- Det er glædeligt, at rigtig mange forskellige aktører byder ind med aktiviteter. Med risiko for at blive stakåndet kan jeg nævne: Brætspilscafé, jazzkoncert, Hestens Dag, åbent hus på det historiske savværk ved Vedsted Skovhus og folkemusik på Kig-Ind.\n- Vi kan mærke, at flere af de lokale Rebildguider er fulde af ideer om, hvad man som barn kan bruge efterårsferien til.\nFlere af ferieaktiviteterne udgår fra RebildPorten. Børnene kan for eksempel lære at bygge vejrstationer. Det er også muligt at komme tæt på de uglearter, der lever i Rold Skov, blandt andet ved at undersøge uglegylp og finde ud af, hvad uglen sætter til livs. En anden aktivitet handler om flagermus, og her inviteres børnene til både at lege og fremstille flagermus.\nI Tingbæk Kalkminer bor de rigtige flagermus, og Rebildcentret arrangerer flagermusedag med besøg i minen. På de kolde kalkvægge hænger flagermus, nogle af dem i børnehøjde, og andre flagermus, der endnu ikke er gået i dvale, flakser tavse rundt.\nI starten af efterårsferien er der familiesøndag i Støvrings baghave ved Juelstrup Sø. Her kan ungerne vælge mellem træværksted, drejeværksted, dragebygning og pandekagebagning over bål.\nEr man til sunde fornøjelser og er interesseret i vækster, så kan hele familien kan tage til Efterårets mostdag i æbleplantagen, Frugthaven, i St. Brøndum. Her kan man presse sin egen æblemost og høre om træer og æblesorter, mens man kører med traktor-plukketoget.\nUge 42 byder også på arrangementer for voksne. For folk med lange ben er der flere guidede ture. Rebild Bakker-ruten er noget af det mest populære inden for vandring. Der er også en guidet tur i Rebild Bakker, hvor man kan høre nogle af de gode historier, der knytter sig til stedet. En løvfaldstur kommer forbi Ravnkilden og Gravlev Sø, og så er der en frisk vandretur rundt om Lindenborg Å og en hundegåtur i Skindbjerglund.\nAlle interesserede kan gå ind på: https://www.rebildporten.dk/rebild/efterar-i-rebild og finde en aktivitet, som passer dem.\nRebildPorten Rebild Kommune\nBålmad er altid godt\n9,44 MB • 5080 x 3387 px\nHeksegryden - legepladsen...\n10,7 MB • 4647 x 3098 px


Sommerblomster - Vordingborg Kommune\nPænt fremmøde til åbent hus i kommunens gartneri.\nArrangementet bliver hvert år til i et godt samarbejde mellem Haveselskabet og Vordingborg Kommune, og hovedattraktionen er som oftest afsløringen af årets sommerblomstprogram 2016.\nTil arrangementet der i år fandt sted d. 18. maj var der op mod 60 deltagere af både lokale borgere og interessenter udefra. Derudover var der fagfolk som Vordingborg Kommunes dygtige gartnere, Bente Lüsti fra Haveselskabet, Havearkitekt Margit Brøns og Tom Axelsen fra Astronomisk Forening Sydsjælland, Holschers frøhandel, samt Driftsleder Ole Sejr og Landskabsarkitekt Nicholas Durin fra Vordingborg Kommune.\nArrangementet bød på taler og afsløring af sommerblomstprogrammet, herefter var der omvisnining i gartneriet hvor vi på nært hold kunne se produktionen og plantningen af Kommunens blomsterkummer og Ambler. Vordingborg Kommune er blandt de få Kommuner i Danmark, som stadig selv fremdyrker vores blomster. Det sætter vi en ære i, da vi ønsker noget helt unikt, og nogle blomstersammensætninger som ikke er masseproduceret. Kommunen har en lang tradition for et alsidigt og nytænkende sommerblomstprogram, og vi er kendt for at skabe smukke og frodige plantesammensætninger. Det mest spændende ved vores idéudvikling af sommerblomstprogrammet er, at vi altid finder på nyt, og sætter planter sammen på anderledes måder.\nHvert enkelt år tager blomstersammensætningen udgangspunkt i et tema eller begivenhed. Eksempelvis var temaet i 2015 Vordingborgs 600 år jubilæum. I år – 2016, har udgangspunktet for finde et godt tema været Møn. Og vi har valgt et tema, som netop i disse år ’brander’ øen på fornemmeste vis.\nMøn er officielt tildelt ’Dark Sky’ status, da øen er et af de ganske få steder i Danmark, hvor man kan opleve en meget klar og tydelig stjernehimmel. Nattehimlen på Møn er ekstra mørk, netop fordi himlen ikke forstyrres af byernes lys eller anden ’lysforurening’. På Møn kan man derfor med det blotte øje se planeter, stjerner og galakser, som man normalt har meget svært ved at opleve andre steder i landet.\nFor ikke kun at vælge meget mørke blomster i relation til ’Dark Sky’, så har vi valgt at arbejde med overgangen fra dagslyset til den sorte nattehimmel. Dvs. at temaet er valgt til - ’Solnedgangen inden Dark Sky’. Derfor er sommerblomsterne valgt således, at vi starter sommeren med blomstring i et flertal af gule og orange farver. Hen over sommeren forvandles blomstersammensætningens farver til at overgå i til de mørkere gyldne/blålige farvenuancer, for til sidst at blive meget mørk og næsten sort. Blomsterkummerne bliver hermed nærmest 4-dimensionelle, i og med at tiden afspejles i farveskiftet hen over sommeren. Ofte ser vi mere statiske sammenplantninger, hvor det samme farvespil, fortsætter næsten hele sommeren igennem. I år er vi derfor særligt spændte på at opleve, hvorledes blomsterkummerne vil tage form og skifte nuancer over tid.\nNetop her i starten af Juni måned, bliver de fleste af vores blomsterkummer placeret i Kommunes købstæder. Dog venter vi med Vordingborg til efter byens Festuge. Herefter vil blomsterne være til glæde og nydelse for Vordingborgs Kommunens borgere og gæster. Tag godt imod dem.\nHar du spørgsmål, så er du meget velkommen til at kontakte afdelingen for Trafik, Park og Havne på telefonnummer 55 36 25 70 eller på mail.


Trampolin land ballerup gul og gratis fyn Trampolin land ballerup gul og gratis fyn\ni hele landet. Køb en brugt trampolin billigt. U sikkerhedsnet, Havetrampolin uden sikkerhedsnet 398 cm diameter inkl hoppedug, kantbeskyttelse. 4 m, Kan afhentes gratis. Trampolin til salg Køb billige, brugte trampoliner på GulogGratis Find, trampolin på DBA - køb og salg af nyt og brugt Chapeau de napoleon rose Reservedele til ground trampoliner Annoncer med, trampolin på DBA. Trampolin til billige priser. På, dBA finder du altid et godt tilbud på både nye og brugte varer til salg. Deluxe indvendigt udskiftningsnet til 183 cm ground trampoliner med 6 stolper, uden stolper. Harry cute animal på lager. Med gasgrillen er det blevet nemt og populært at servere grillmad året rundt. Termoelektronik kølebokse fungerer på samme måde som varmepumper, og kan i gennemsnit køle med. Også når vejrguderne ikke helt er med. Airshop, low cost., ( ).,! Hos finder du ligeledes en masse praktisk tilbehør til kølebokse og køletasker.\nTrampolin land ballerup gul og gratis fyn - Borups plads\nHotel i københavn med spa på værelset fri dansk sex KØletasker TIL campingferien, strandturen eller picnikoven. Køletasker er typisk mere håndterbare end kølebokse, som ofte kræver lidt mere plads, er noget tungere og mere besværlige at transportere. En pizzaovn rammer som minimum 350 grader, og med en grill, kan du nemt komme op på lignende temperaturer. Hvilken køleboks du skal vælge afhænger af, hvad dine behov.\nMassage piger jylland fyr fyr esbjerg 563\nBdsm community dating polske kvinder 930\nThai massage listen frække stiletter 162\nTrampolin land ballerup gul og gratis fyn 140\nMetro - No Mans Land 16 - scene 4 - extract.\nInner Wheel: Trampolin land ballerup gul og gratis fyn\nNår du skal vælge køletaske, bør du tænke over, om du har brug for masser af køleplads til en stor familie eller om en mindre køleboks kan gøre det, hvis den blot skal anvendes til picnic i skoven eller. Vi har samlet alle gasartikler på én side, for at gøre det nemt for dig, at finde det rigtigt udstyr til din gasgrill. I denne kategori finder du også de lækre højkvalitets sommerkøkkener fra Muurikka. Derfor kan vi varmt anbefale køletasken til at have med i bilen på campingferien eller når hele familien skal afsted på stranden eller en tur i skoven. De kan nedkøle til.\nKølebokse køletasker: Trampolin land ballerup gul og gratis fyn\nInner Wheel Danmark er en del af en verdensomspændende organisation: International Inner Wheel, med klubber i 104 lande, opdelt i ca 168 distrikter og med over 108.000 medlemmer i ca 3900 klubber. KØlebokse MED EL/GAS, i vores brede sortiment af kølebokse finder du selvfølgelig også de mere avancerede modelvarianter. Tilbered maden i det fri med et Muurikka sommerkøkken. Inner Wheel hjulet symboliserer rotationsprincippet, der på skift giver medlemmerne mulighed for at tage medansvar for klubbens aktiviteter. Inner Wheels formål er: - at fremme og styrke venskaber - at yde hjælp og støtte - at fremme og styrke forståelse mellem mennesker, både lokalt og internationalt. Vi har et bredt udvalg af skønne køletasker og smarte kølerygsække i moderne designs og praktiske størrelser, så der er med garanti noget for enhver smag.\nTrampolin land ballerup gul og gratis fyn - Grilludstyr til campingturen\nToshiba Satellite A110-334 : 001, 0225C1965, 02H098, 02K6543, 02K6545, 02K6548, 02K6549, 02K6550, 02K6553 : 12-20V :.5-6A : 16 different sizes. Vores gasgrill leveres med gasstuds til slange, mens gasslange, gasregulator og adapter skal købes ved siden. Inner Wheel er et kvindenetværk med plads til personlig udvikling, venskabelige relationer og engagement i hjælpearbejde. Langt de fleste af vores køletasker er udstyret med køleaggregat, hvorfor de kan holde din mad frisk og drikkevarer kolde. Sommerkøkkenet fra Muurikka er perfekt til sommerens sammenkomster i kolonihaven, på campingpladsen eller derhjemme. Hvilken KØleboks skal JEG VÆLGE? Pizzaudstyr til grill, pizza på grill er populært og på mange måder genialt. Grilludstyr til din gasgrill, gasgrillen anvendes både på de små alterner i byerne, i parcelhushaver i forstæderne samt campingpladsen og er en favorit hos mange. Her kan du blandt andet få omformere til kølebokse og køleelementer samt batteribokse og forlængerkabler, så du altid er forberedt på enhver situation. Overvej om du kun skal kunne bruge køleboksen i bilen og campingvognen eller om du også skal kunne tage den med i skoven eller på stranden. Der er rig mulighed for at tilberede det helt store måltid på den store stegeplade. Fungerer som trampolin land ballerup gul og gratis fyn et fint supplement. Kompressorkølebokse har langt den bedste køleevne og flere af modelvarianterne kan endda fungere som fryser. Her får du både hylder, bordplads, stegepande med låg, gasbrænder og cover. 30 grader under den omgivende temperatur. Generelt kan kølebokse inddeles i 4 kategorier, alt efter hvilken teknologi, der benyttes til køling: Kølebokse til fryseelementer er typisk en isoleret boks, hvori der lægges et eller flere fryseelementer. Der er også stort forskel på om du blot vil bruge køleboksen til at have drikkevarerne på køl i bilen eller forteltet, som på de varme sommerdage sagtens kan nå temperaturer på over 40 grader, eller om du vil.\n0 Kommentar til "Trampolin land ballerup gul og gratis fyn"\nCity swingers københavn pornhuib


Supermodellen | Rundt er Smukt\nHistorien hører til kategorien “weight gain fiction” eller forkortet “WG fiction”, som kunne oversættes lidt kluntet til “tage-på-fiktion”, hvor en eller flere af hovedpersonerne i løbet af fortællingen tager lidt eller meget på, ofte forbundet med en eller anden form for opvågnen til erkendelsen af, at den/de faktisk værdsætter forandringen. Historien her er oversat af mig fra engelsk til dansk (originaltitel: The Supermodel) med tilladelse fra originalforfatteren DrFeeder, som har sin egen, særdeles se- og læsværdige hjemmeside her: http://askdrfeeder.dyndns.org\nDet var ikke hendes ansigt (selv om det var et smukt ansigt, noget man vidste allerede inden første gang, hun tog solbrillerne af), der fangede mig sådan; og det var heller ikke hendes øjne (selv om de var fantastiske, så milde og sårbare og bitre og reserverede, alt sammen på samme tid, i så stor kontrast til det kolde udseende, hendes solbriller gav hende), heller ikke hendes hår (få mig ikke til at begynde), ej heller hendes krop (vanvittig betagende kurver), heller ikke måden hun gik på (hun prøvede at gå på en businessagtig måde, men hun kunne ikke helt undgå lidt af den slags catwalk-spankuleren, der syntes at sige ”Jeg sindssygt sexet, og du får mig aldrig, beklager, jeg kan ikke gøre for det, men det er bare sådan, det er”), heller ikke hendes personlighed (som er umulig at vide noget om på grund at hendes reserverethed, mens man på én eller anden måde ved, at den ville være fantastisk, hvis hun nogensinde slap den ud), nej, det var ikke nogen af de ting.\nDet var måden, hun spiste på.\nJeg kunne fx servere hende en ”almindelig” (cheesebruger, fritter og chokolademilkshake), og hun ville lægge, hvad hun nu læste i, fra sig og stirre på den i et minuts tid, som om hun ikke var sikker på, at hun kunne spise den (selv om hun helt tydeligt ønskede at gøre det) eller som om hun ikke kunne beslutte sig for, hvor hun skulle begynde. Og så, til slut, ville hun nippe lidt til sin milkshake (for eksempel) og nyde det med øjnene lukkede, gyse svagt og begynde at smile. Så ville hun prøvende tage en bid af burgeren, mens hun undertrykte et suk af velbehag. Så ville hun begynde at spise lidt hurtigere. Hun prøvede på at være diskret, men hun nød sin mad mere end nogen anden, jeg nogensinde har set. Det mindede mere om sex end om at spise, faktisk. Når hun så er halvvejs gennem det, sætter hun tempoet ned, en smule skyldbetynget. Hun stopper nogle få minutter senere, omtrent 2/3 færdig. Så sukker hun, betaler regningen, efterlader rundhåndede drikkepenge, og går. Af og til kommer hun med en lille kommentar. ”Pomfritterne var fantastiske i dag,” eller ”Fred, du er et geni.”\nJeg var forelsket i hende, men på en lidt abstrakt måde. Selv om jeg så hende hver dag, var hun for fjern til, at jeg for alvor kunne tro på, at hun rent faktisk var der fysisk. Jeg elskede hende på samme måde som en teenagepige er forelsket i en skuespiller eller en sangstjerne.\nDet er morgen – njah, ikke helt. 13.30 er den. Tæt nok på. Tid til at stå op. Den nagende lille stemme i mit hoved begynder igen. Du må hellere få sendt den ansøgning til din uddannelse ind med det samme. Du må gøre noget og ikke bare hænge ud her i denne undskyldning for en by, mens du bliver fed af burgere og fritter. Hvor fed er du egentlig blevet?\nStemmen har ikke ret. Jeg har IKKE brug for at gøre noget. Og jeg er ikke fed. Jeg har taget på, selvfølgelig, men hva’ så? Trods alt er jeg ikke model længere, så hvorfor være på diæt som om jeg var en?\nMen på den anden side tager stemmen heller ikke helt fejl. Da jeg kommer ud af badet nogle få minutter senere, mens jeg prøver at undgå at kigge i spejlet, støder jeg min tå på badevægten – som om den prøver at straffe mig for at ignorere den. Jeg fornemmer den nagende stemme starte igen, og hopper op på vægten for at få den til at tie.\n60 kg! Men du ville max gå op til 59!\nDet var hvad jeg lovede mig selv… Jeg vejede 59 før jeg begyndte som model og gik på diæt. Jeg havde ikke planlagt at gå over den vægt.\nSelvfølgelig havde jeg ikke planlagt Freds restaurant heller.\nJeg havde hørt om stedet længe før jeg rent faktisk besøgte det…først troede jeg, at det bare var endnu et sundhedsspisested med absurde udsagn om deres produkter. Så fandt jeg ud af, at det ikke præcis var helsekost…faktisk var maden lige så fedende, som man kunne få den alle andre steder. Der var bare det, at de ikke brugte alt de forfærdelige mættede fedt, som de fleste fastfood-steder gør – det snask, der er virkelig farligt for dine blodårer.\nDerudover, så var maden god. Det var den bedste, man kunne få, ifølge nogle.\nJeg lovede mig selv at når jeg stoppede som model, så ville jeg tjekke stedet ud. Da jeg så endelig gjorde det, var det endnu bedre end jeg havde forventet. Det var vanedannende! Jeg havde kun planlagt at spise der en gang eller to, men blev i byen først én uge, og så én til.\nNu havde jeg været der i en hel måned.\nFørst tog jeg mig ikke af det – selv om jeg spiste meget på Fred’s, var min mave så indksurmpet efter års slankekur, at jeg ikke en gang kunne spise et helt måltid. Jeg blev så mæt, at jeg ikke havde lyst til at komme tilbage i to eller 3 dage, men i det sidste par uger havde jeg kunnet spise op med lethed. Og jeg havde ikke forsømt en dag i lang tid. Og sidste uge begyndte jeg endda også at tage mig en dessert…det var en dræber! Den dér alt-hvad-du-kan-spise-dessertbar. I går prøvede jeg Tiramisuen, og selv om jeg allerede var mæt, endte jeg alligevel med at spise te portioner!\nJeg sukker og ser på mig selv i spejlet. Vægten fordeler sig i det mindste pænt. Fylder huller og fordybninger ud og blødgør områder med udstikkende knogler, som var der før… men omkring mine hofter og min mave er der begyndende udbulninger, der beviser, at jeg ikke længere er model.\nJeg tænker kortvarigt på at gå på kur igen…nej, det skal ikke ske igen.\nSe det i øjnene, du er afhængig af mad! Du ku’ ikke stoppe, selv om du ville!\nDet er løgn! Der er bare det, at der ikke er ret meget, jeg skal gøre i øjeblikket, så jeg gør bare, hvad jeg har lyst til – hvilket tilfældigvis er at på Fred’s – ofte…\nOkay, så gå ikke på diæt. Skær i det mindste ned. Du er ikke så slem nu, men du vil da ikke være enorm, vil du? Forlad denne her by uanset hvad…der er for mange fristelser her.\nJamen, jeg forlader skam byen, så snart jeg begynder på min uddannelse.\nJeg tager mig en kop kaffe og går i gang med ansøgningsblanketten. Jeg kommer til spørgsmålet ”Hvorfor ønsker du at begynde på Stevenson College?”\nJeg har lyst til at skrive ”Tjah, ét eller andet skal jeg jo lave”, men jeg tvivler på, at den vil give en flyvende start. På den anden side vil det måske være en fed fidus for dem at få en kendis på deres skole. Jeg ku’ såmænd nok tegne kruseduller på ansøgningen med farvekridt og komme ind alligevel.\nMen tilbage til spørgsmålet: Hvorfor vil jeg gerne ind? Bare fordi mine forældre gik der? Jeg havde planer om at starte, da jeg var 18, men så åd alt det dér model-værk hele min opmærksomhed. Det var sikkert en udmærket ting at gøre, men nu, 24 år gammel og med flere penge, end jeg aner hvad jeg skal stille op med, giver det så mening?\nJeg sidder mismodigt og betragter blanketten i adskillige minutter, ude af stand til at skrive noget som helst.\nSå rumler min mave lidt. Chokolademilkshake, pomfritter, de dér rigtig gode, som Fred laver, så lette og sprøde og fedende! og lækre…\nNæh, nej, dén går ikke. Du må stoppe med at komme dér så meget.\n”Jeg véd det…men når jeg tager herfra…”\nSå får jeg pludselig øje på noget i bunden af blanketten:\n”Ansøgninger skal være afsendt senest den 12. november for at komme i betragtning”\nDet var den femogtyvende.\nTærte…måske noget æbletærte…jeg har ikke prøvet den endnu.\n”Måske begynder jeg på den uddannelse til næste år,” sagde jeg til mig selv. Det lød som en vidunderlig ide.\nArh, come on! Hvad skal du så lave i mellemtiden? Blive hængende her og blive federe endnu?\nMen jeg skal have en cheeseburger…Jeg kan ikke både spise fritter og milkshake og burger og tærte…\nNej, nej, jeg bliver ikke større end det her…Måske tager jeg til Paris, tager nogle kurser i kunst. Det har jeg altid haft lyst til.\nJeg går hen på Fred’s, begynder at spise og føler mig straks bedre tilpas.\nJeg troede, du sagde, at du ikke skulle være federe end du allerede er?\nHmm… måske en lille smule federe…\nGradvist, ganske langsomt, begyndte hun at komme en smule ud af sin skal. Hun kom altid på restauranten omkring ved 3-tiden, når der næsten ikke var andre til stede (hvilket var grunden til, at jeg selv serverede for hende – Jeg havde normalt ikke servitrice på mellem 14 og 17). En dag, da stedet var helt tomt med undtagelse af hende og mig, sagde hun:\n”Denne her mad er så lækker…Jeg kan næsten ikke tro på, at den faktisk er sund.”\n”Den er ikke rigtig sund, bare ikke så slem som på de fleste spisesteder,” sagde jeg. Jeg fortalte hende om mine teknikker i køkkenet, hvordan jeg undgik mættet fedt, hvordan jeg brugte gedemælk og om alle mine andre forholdsregler.\n”Selvfølgelig,” konkluderede jeg til slut ”er der stadig mange kalorier i”\n”Ja, det har jeg bemærket,” sagde hun med et skævt smil.\n”Åh, men jeg mente ikke, at du havde noget at bekymre dig om…du er meget slank.”\n”Ikke nær så slank som før jeg begyndte at spise her.”\n”Virkelig? Det kan jeg ikke se.”\n”Okay, men det kan jeg med sikkerhed.”\nJeg tager min portefølje med billeder fra min modeltid med hen på Fred’s næste dag. Jeg kender ham ikke rigtig, men jeg kender heller ikke andre i denne by, og jeg har brug for at komme lidt i kontakt med virkeligheden igen.\nUheldigvis er der travlt på stedet…Jeg får ikke en chance for at tale med ham. Imidlertid glemmer jeg stort set alt om det, da jeg tager hul på revelsbenene. De er himmelske. Selv efter en stor portion af dem med milkshake, vil jeg have mere. For flov over at spise så meget offentligt, bestiller jeg noget til at tage med hjem.\nJeg skynder mig hjem og og fortsætter med at spise… Det er vidunderligt. En god ting ved at spise er, at det får den nagende lille stemme til at holde mund.\nDet banker på døren… Det er Fred.\n”Du glemte denne her,” siger han og rækker mig porteføljen.\n”Åh, tak skal du have!” siger jeg ”Faktisk havde jeg tænkt mig at vise dig dem.”\n”Du sagde, at du ikke kunne se, at jeg havde taget på. Kom indenfor. Se her…” Jeg viser han et billede fra en fotoserie, jeg fik taget til et sportsmagasin. ”Det her er bare tre måneder siden. Var jeg ikke meget tyndere?”\n”Det tror jeg. Det er ikke så let at se, med det tøj, du har på nu. Hvorfor tager du ikke en badedragt på?”\nUps. Det er et fornuftigt spørgsmål, når man tager det spørgsmål, jeg stillede ham, i betragning, men tanken om at gå model i badedragt for en fremmed mand i min lejlighed virker en smule skræmmende.\n”Altså…” siger jeg, uden at vide, hvad jeg skal sige. Han fanger den hurtigt.\n”Jeg har fuld forståelse for, hvis du er genert,” sagde han. ”Så hvis du ikke har lyst…”\n”Arh, hvad pokker,” siger jeg. Trods alt har jeg haft mindre tøj på end det foran store modenazist-publikummer… hvad er lige forskellen? Han er en sød fyr, og jeg føler mig ret så sikker på, at han ikke vil begynde at gøre tilnærmelser. Jeg går ind i soveværelset og skifter.\n”Okay, ja, du har taget på,” indrømmer han, da jeg kommer ud. ”Men du ser storartet ud. Du ser faktisk bedre ud efter min mening.”\n”Rend og hop, jeg ser da ikke bedre ud.”\n”Altså, jeg er ikke den rigtige person at spørge. Jeg foretrækker kvinder i den tungere ende af skalaen.”\n”Virkelig? En af de mystiske fedmebeundrere?”\n”Jep. Hvis du var min kæreste, ville jeg have opmuntret dig til at tage endnu nogle kg på.”\n”Åh Gud,” griner jeg. ”Sådan som du laver mad? Hvis jeg var din kæreste, ville jeg blive enorm.”\n”Måske nok,” siger han med et smil.\nHun drev mig faktisk til vanvid. Det var slemt nok før, men efter at jeg havde set hende i bikini, set hende lille udspilede mave stikke krigerisk ud, et varsel om topmaven, som jeg gættede på, ville komme, set de små udbulninger, der dannede sig ved kanterne på badedragten, set hendes yndefulde krop, der så ud til at være forudbestemt til at udvide sig på en ret så lækker måde, ku’ jeg slet ikke få hende ud af hovedet igen. Hun ville være ualmindelig flot, hvis hun blev fed.\nOg hendes kapacitet var stigende. Hun var begyndt at dukke tidligere op. Hun var blevet glad for Cajun-reje-forretten, som hun plejede at skylle ned med en burger eller revelsbenene, eller med fritter eller indbagte løgringe, og så den uundgåelige milkshake… og så plejede hun at komme igen nogle timer senere tids nok til dessertbuffeten. Det var sjovt at se hende spise dessert. Hun tog altid små, fine portioner… ingen ville have forestillet sig, at hun var en storspiser. Men hun gik så mange gange!\nDer var én mærkelig ting…hvert øjeblik fik hun et skyldbetynget ansigtsudtryk og stoppede med at spise et øjeblik. Af og til gik der en dag eller to uden at hun viste sig, eller hun gik midt i et måltid, lang tid før hun var mæt. Men sædvanligvis, når hun gjorde noget sådant, spiste hun mere end normalt, næste gang hun kom.\n66kg! Din fuldfede ædedolk! Hvad er der galt med dig? Har du bare tænkt dig at blive hængende her i denne by, mens du ser dig selv blive federe og federe?\nDet begynder at se ud som om det er, hvad jeg har tænkt mig. Jeg købte en flybillet til Paris, men i sidste øjeblik tog jeg ikke af sted alligevel. Jeg har prøvet at holde op med at spise så meget et par gange, men alt, hvad det gjorde, var at minde mig om, hvor meget jeg holdt af at spise.\nJeg er stadig ikke fed, men jeg kan ikke benægte, at jeg er ved at få mave. Den stikker ud uanset hvad jeg gør. Jeg skammer mig over den, men er stolt af den på samme tid… Jeg har det som om jeg rækker næse ad hele modeindustrien, alle de dér rædselsfulde modeller og deres agenter og modeskribenter og parasitter, som jeg hader. Og Fred kan helt sikkert godt lide det. Jeg har taget ham i at kigge på mig et par gange.\nMen den nagende stemme vil ikke holde op. Den bliver endda værre.\nStadig er jeg ikke kommet på noget, jeg hellere vil. Og min maves stemme stilner heller ikke af.\nJeg kan lide denne her by. Jeg er efterhånden kommet til at kende nogle stykker. Her er smukt. Jeg har denne her skønne lille plet på stranden. Jeg kan svømme, gå en tur, læse, få kunstlektioner af det underlige gamle kvindelige geni, der bor et par døre fra mig…\nOg jeg kan spise. Fred’s mad er fantastisk. Jeg troede, at jeg ville have været træt af den nu, men den bliver bare bedre og bedre.\nDa jeg var hos lægen sidste uge, skældte han ud over min vægt.\n”Derudover er du ved godt helbred,” brokkede han. ”Dit kolesteroltal er faktisk lavere, end det var sidst. Og dit blodtryk er lavere end det var. Hvis du bare taber dig, vil du have et perfekt helbred.”\n”Hvad hvis jeg tager på?” spurgte jeg.\n”Altså, det burde du virkelig ikke…hvorfor skulle du dog det?”\n”Fordi jeg spiser en masse…”\n”Hmm… jeg kan anbefale en diæt…”\n”Nej, lad være, tak. Jeg ved mere om diæter end de fleste. Jeg har været konstant på diæt i seks år. Du behøver ikke at fortælle mig om diæter.”\nJa, nogen skal jo gøre det…\nJulia kom ind en dag og så en smule trist ud. Da jeg bragte hende hovedretten (efter at hun havde spist nogle cajun-popcorn og en halv milkshake), kunne jeg ikke lade være med at lade en kommentar falde.\n”Har du det godt?” spurgte jeg.\n”Åeh, jah,” sagde hun med et suk. ”Jeg mener, jeg har det fint, men nogle gange…”\nHun så sig omkring. Vi var alene.\n”Jeg har det skidt med, at jeg bliver så tyk.”\nHun havde ikke brug for at tage bikini på, for at jeg kunne se det. Hun havde nu en moderat, men ret veldefineret topmave, større bryster, bredere hofter og bagdel, en antydning af dobbelthage…man ville stadig ikke kalde hende tyk, men hun var helt sikkert til den buttede side.\n”Åh, det var da trist,” sagde jeg ”Har du overvejet at spise mindre?”\n”Ja, men jeg kan ikke gå på kur nu. Jeg har ikke nogen motivation. Der er det ved det, at da jeg var model, kunne jeg gå slankekur, fordi jeg var nødt til det – for at jeg kunne holde på jobbet. Nu er der ingen idé i det. Og jeg elsker at spise.”\n”Men hvis din vægt gør dig deprimeret, synes jeg da, at det er en god grund til at gå på kur.”\n”Ja, men der er det…Jeg synes ikke, at det burde gøre mig deprimeret. Jeg har virkelig ikke brug for at holde vægten, ud over for at klynge mig slavisk til de skønhedsidealer, jeg alligevel ikke rigtig tror på.”\n”Åh. Jamen så kunne du da bare beslutte dig for at blive fed.”\n”Hmm… jeg tror, jeg allerede har…på en måde…”\n”Nej, du har ej. Du har ikke accepteret, at du er på vej til at blive fed. Så du bliver ved med at bekymre dig om det.”\n”Jaeh, men jeg ved ikke, om jeg har lyst til at blive fed…”\n”Altså, noget må du beslutte dig til. Ellers vil du bare føle dig magtesløs og deprimeret. Og da har besluttet, at du ikke vil gå på kur, kan du lige så godt gå hele vejen og beslutte at blive fed. Du vil elske det.”\n”Vil jeg?” spurgte hun tvivlende.\n”Helt sikkert. Du kan spise alt, hvad du har lyst til, uden skyldfølelse. Og efterhånden som du tager på, vil din appetit blive endnu større. Du vil komme til at holde endnu mere af at spise end nogensinde før.”\n”Hendes øjne lyste op. Hun havde ikke overvejet dette før.\n”Men… hvordan kan jeg acceptere, at jeg tager på?”\n”Du er bare nødt til at forpligte dig selv til det. Har du lyst til at jeg giver en hjælpende hånd?”\n”Øhh, det…vil jeg vel, ja.”\n”Okay. Lov mig, at du tager 20 kg på.”\n”20 kilo! Ja, det vil da være noget af en forpligtelse. Men jeg er ikke klar til det.”\n”Fint nok. Tag dig al den tid, du vil. Men du får ikke lov til at spise her igen, før du forpligter dig.”\n”Du sagde, at du ønskede min hjælp. Og det gør jeg på den her måde.”\n”Men…vent lige… du ka’ da ikke bare…”\n”Joh, dét kan jeg.”\nOkay, alle tiders anledning til at komme videre. Du har ikke lyst til at tage 20 kg på.\nJeg tjekker badevægten. Jeg er oppe på 67,5. 20 kg ville placere mig tæt på 90kg…fed efter enhver tænkelig målestok. Jeg har helt sikkert ikke lyst til at tage så meget på.\nJeg ser i et glimt al den mad, jeg skal spise for at tage så meget på. Så meget mad…Så meget henrykt spisen og spisen…\nMen 20 kg er stadig en hel del…\nNæste dag ankom Julia før mig og prøvede at bestille noget mad, men jeg havde givet mine instrukser…Hun blev ikke betjent.\n”Hvad holder mig fra at snyde?” spurgte hun, da jeg ankom. ”Hvad hvis jeg lover at tage på og så ikke holder det?”\n”Så får du aldrig lov til at spise her igen. Medmindre du tager det lovede antal kilo på.”\nHun så virkelig irriteret ud.\n”Hvad giver dig ret til…” spruttede hun.\n”Det gjorde du. Du bad mig om hjælp.”\n”Altså…hvad så hvis jeg tager 5 kg på og så ikke tager mere på eller sådan noget?”\n”Duer ikke. Du bliver nødt til at tage mindst…et halvt kilo på om måneden.”\n”Men… Det er ikke fair.”\n”Okay, hvis du virkelig virkelig rammer muren. Hvis du spiser her – og spiser godt – i en måned, og ikke tager på, så løser jeg dig fra forpligtelsen. Men det sker ikke.”\nHun så lidt irriteret på mig.\n”Jeg antager, at jeg burde takke dig,” sagde hun. ”Du får virkelig sat gang i mine tanker.”\nTilfreds? Du er allerede fed nok. Lad os så smutte fra den her by.\nJeg flyver til Paris, får mig en lejlighed, tager kunstlektioner…og spiser.\nMaden i Paris er virkelig god…Bagere på hvert et hjørne, adskilt af cafeer og strålende restauranter. De hjælper mig med at holde ud ikke længere at komme på Fred’s. Og den nagende stemme forstummer, og Paris er et sjovt sted at være, selv om det er flovt, de par gange jeg er stødt ind i nogen fra branchen.\nEfter en uge i Paris har jeg taget næsten 2 kg på. På én eller anden måde troede jeg, at det var Fred’s, der var problemet, men det er det ikke. Det er mig.\nDen lille stemme tager fat igen.\nJeg blev ret så overrasket, da Julia dukkede op. Jeg havde hørt, at hun var taget til Paris.\n”Okay,” sagde hun.”Du vinder. Gør mig fed.”\n”Du er altså villig til at tage 20 kg på?”\n”Tjah, jeg har allerede taget 2 på…Årh hva’ pokker, hvorfor ikke. Jeg lover at tage 20 kg på.”\nHun smilede, tilsyneladende betaget af sin egen dristighed.\n”Okay, jeg lover at tage mindst 20 kg på…” Hendes smil blev bredere.\nDa jeg serverede for hende, tøvede hun. Jeg så på hende. ”Hvad har jeg dog rodet mig ud i? Nu må det briste eller bære.” Hun begyndte at spise og så omgående glad ud igen. Efter et lille stykke tid så hun op på mig igen.\n”Jeg gør det,” sagde hun spændt ”Jeg gør det virkelig. Jeg skal være tyk og fed… Det her er så sejt…”\n”Hvad fik dig til at beslutte dig?”\n”Jah, jeg tog på alligevel…Jeg tænkte, at hvis jeg absolut skulle være fed, kunne det lige så godt være ved hjælp af din mad.”\nHun spiste mere, end jeg nogen sinde havde set hende spise før.\nJeg prøver at høre den nagende lille stemme igen… Jeg kan høre den, hvis jeg ønsker det, men den lyder noget modløs. Årh rend og hop! Forvandl dig selv til en gigant! Spørg mig om jeg tager mig af det! Mavens stemme, på den anden side, er ret så robust: Banancremetærte…pizza…friturestegt kylling…mere…mere…meere…Åh, hvor er jeg dog mæt…jeg kan ikke vente med at blive større, så jeg kan spise endnu mere!\nDet var virkelig sjovt at veje hende…En gang om måneden kom hun ind omme ved restaurantens bagindgang, smed klunset, så hun stod i undertøj foran mig og trådte på på vægten. Selvfølgelig var det fuldstændig unødvendigt…Det var ret så tydeligt, at hun tog mere end et halvt kilo på om måneden. Men vi gennemgik ritualet alligevel. Jeg skulle altid gætte, hvad hun vejede, før jeg kiggede på vægten.\n”Hmmm,” sagde jeg til hende ved starten af den 4. måned. ”Ja, din mave er rundere. Den danner ikke så meget en top i midten – Den er mere kugle – agtig. Og dine bryster…jeg tror, at du har brug for en ny BH! De er ved at vælte ud. Og dine lår…Åh, du godeste…Du må veje mindst et-par-og-firs.”\n”82,9” sagde hun stolt. ”Og jeg kan selv mærke, at jeg tager på…Fyrene ofrer mig ikke så meget opmærksomhed mere.”\n”Virkelig? Er det hårdt?”\n”På en måde, men jeg kan også godt lide det. Jeg føler mig endelig som et normalt menneske i stedet et medieikon. Måske jeg endda kunne få mig en kæreste.”\n”Kunne du ikke det før?”\n”Nej…Jeg ved ikke, om det var mig eller dem, men jeg kunne aldrig stole på dem…De datede en supermodel og ikke mig. De var egentlig ikke så interesserede i mig, men mere i den beundring, som jeg fremkaldte i andre. Det var i det mindste sådan, det føltes.”\n”Altså, hvis du står og mangler en kæreste, vil det være mig en fornøjelse at udfylde en ansøgningsblanket.”\n”jeg ved ikke…jeg ville blive virkelig fed, hvis du var min kæreste.”\n”Og så?” sagde jeg, mens jeg blidt kyssede hende på halsen. ”Du bliver virkelig fed alligevel.”\n”Øhm…” hun skubbede mig væk ”Tak, men jeg er ikke helt klar til den slags endnu. Måske, når jeg har taget de 20 kg på…”\n”Fordi jeg har det så sjovt med at tage på lige nu…Jeg vil ikke have tingene til at blive komplicerede…hvis nu det ikke gik mellem os, og jeg var nødt til at holde op med at spise her eller noget.”\n”Jeg forstår. Altså, det er vel sådan set okay.”\nMin hals summer praktisk talt efter det kys…Hvorfor skuffede jeg ham egentlig? Altså, jeg kan altid skifte mening, antager jeg, bortset fra, at jeg er sulten…Friteret mozzarella…chokolademilkshake…\nJeg spiser med stor fornøjelse… Min appetit er så dejlig god for tiden…ikke længe efter er mozzarellaen fortæret, og milkshaken, steaken, tempuraen…bliver mæt…\nFred dukker op. ”Klar til dessert?” spørger han. Han holder en sjovt udseende wienerbrødsagtig tingest frem, som dufter meget lovende.\n”Jeg ved ikke. Jeg er ved at blive mæt. Måske kommer jeg tilbage senere for at få dessert.”\n”Årh, nej, tag den nu, mens den er nybagt. Jeg har lavet den specielt til dig. Prøv i det mindste én bid…”\nEn eksplosion af smag. Det er ufatteligt. Den giver mig faktisk tårer i øjnene. Den falder mig overhovedet ikke ind at stoppe med at spise den. Mavestemmen tager over. Jeg glemmer endda hvor mæt jeg er, ind til jeg er færdig og pludselig opdager, at min mave er spændt som en tromme.\n”L’eclair Fredoise,” sagde han. ”Nu da du har givet mig incitamentet til at få dig til at tage det sidste på, har jeg taget fløjlshandskerne af.”\n”Har du ikke gjort dit bedste ind til nu? Kan du faktisk lave bedre mad, end du allerede har gjort?”\nEt øjeblik troede jeg, at jeg havde ødelagt de hele. Hun så lidt rystet ud. Hun så sig omkring… Nogle af de andre i restauranten gloede på os. Vi gik tilbage til baglokalet for at få lidt privatliv.\n”Såeh…” hun så en smule bekymret ud ”Når jeg har taget de 20 kg på, hvad så? Vil du stadig lave mad som dette her?”\n”Ja, hvis du ønsker det.”\n”Godt,” sagde hun med et stort smil. Hun kom tættere på mig og gned sin mave op ad mig (og den var tilfældigvis lige i skridthøjde og føltes helt fantastisk). Hun kyssede mig.\n”Jeg troede, at du ønskede at vente,” sagde jeg.\n”Det kan jeg ikke længere,” sagde hun. Jeg lukkede døren til lagerrummet, og vi elskede lige på stedet. Jeg tog hende med hjem, og vi elskede igen, langsommere og blidere.\n”Wow, du er god i sengen også,” sagde hun ”jeg er så heldig…”\n”Det er jeg også. For resten, har du lyst til en éclair mere?”\n”Én af de dér special-nogen? Laver du fis? Selvfølgelig!”\nJeg tror ikke mine egne øjne, da han kommer tilbage med et dusin af de dér fantastiske éclairs. Det er en smule skræmmende. Jeg prøver at høre den nagende stemme, men den har ikke meget at bidrage med.\nDu bliver Så fed!\nOg så tager mavestemmen fat:\nÉclairs! Éclairs! Jaah! Bliv tyk og fed! Det er en goood ting!\nJulia så på kagerne et øjebliks tid og tog så til sidst en bid.\n”Mmmh, jeg er helt enig,” sagde hun ”Det er en god ting!”\n”Enig? Hvem er du enig med?” spurgte jeg?\nMen hun var alt for optaget af at spise til at svare. Jeg lå på sengen bag hende og kærtegnede hende struttende mave og tænkte på, hvor stor den var på vej til at blive. Hun overkom lige at stoppe med at spise længe nok til at sige: ”åhhh… er det, hvad jeg tror det er?”\n”Det var en svær én.. Hvad gør jeg? Spiser? Eller elsker?”\n”Hvorfor ikke gøre begge dele på samme tid?”\nDen idé kunne hun rigtig godt lide.


Lanceret i 2005, er Karamba Casino en af ??de ældre online kasinoer stadig stærk på trods af den stigende konkurrence i branchen. Den første ting der rammer dig, når du besøger dette sted er en uendelig jovial papegøje, der fungerer som kasinoets maskot. Du finder fuglen overalt, herunder hjemmesiden, kampagner, support side, osv. Dette er helt sikkert at lyse din dag!\nMed hensyn til selve kasinoet er det lyse tema samt dets enkle og sjove grænseflade standout-funktioner, som får dig til at udforske det mere. Dette kombineret med de over 300 spil på platformen, en lokkende velkomstbonus, et godt omdømme og omfattende industrioplevelse gør dette online casino værd at overveje. Spilleautomater er størstedelen på denne platform, selvom du også finder et par live-spil, skrabelod og endda en sports væddemålssektion.\nNu på den bedste side og muligvis hvad du har ventet at høre - den generøse velkomst bonus, der tilbydes af Karamba Casino. Få en 200% kamp på dit indledende indskud op til $ / € 200 plus 100 gratis spins ved tilmelding til en konto. Du kan få adgang til 20 gratis spins lige der, mens de resterende 80 deles lige over de næste to sammenhængende dage (40 hver dag) med et depositum på $ / € 20 eller mere. Desuden får du en ekstra bonus overraskelse på den tredje dag.\nVi fandt dette til et unikt tilbud, der giver spillerne incitamentet til at komme tilbage til kasinoet på de dage, der følger efter tilmeldingen. Men det er ikke enden. Lad os se, hvilke vilkår og betingelser der gælder for disse tilbud. For det første bliver alle gevinster, der er lavet ved hjælp af bonusserne, underlagt satser om indsats på x35. Derudover skal den velkomstbonus indsættes inden for 21 dage efter at være krediteret. Vel, disse krav er ret retfærdige og nemme at møde for at være ærlige. 35x bonusbeløbet er generelt industristandard og 21-dages vinduet er rimeligt at fuldføre bonusen, især hvis du spiller regelmæssigt. Som om velkomstbonussen og de gratis spins ikke er nok, tilbyder Karamba andre former for belønninger til spillere, herunder cashbacks for VIP-spillere og en anden, de kalder "Daily Karamba".\nFor et kasino, der er målrettet mod det bredere europæiske marked, er det vigtigt at tiltrække spillere med forskellige betalingsmuligheder, der er lokaliseret til forskellige markeder. Karamba har gjort eksemplarisk godt på denne front, omend på bekostning af betalingsafdelingen, som nu skal bekæmpe yderligere krav fra spillere. Som det er tilfældet med de fleste kasinoer, vil du næppe støde på problemer med at deponere penge til Karamba Casino. For det første er bankløsninger til indlån ganske handy sammenlignet med tilbagekøbsoptioner og tager også mindre tid til at behandle.


Hvor skal jeg overnatte nær Country Meadows, Peoria?\nVores annoncer i 2020 tilbyder et stort udvalg af 7 ferieboliger nær Country Meadows. Fra 5 Feriehuse til 2 Ferielejligheder – du kan finde unikke ferieboliger til en uforglemmelig ferie eller et hyggeligt weekendophold med familie og venner. På Vrbo finder du det bedste sted at overnatte nær Country Meadows.\nHvilket område er bedst at overnatte i, når jeg rejser til Country Meadows?\nUanset om du rejser på egen hånd eller med familie og venner, får du her en oversigt over de områder med det største udvalg af ferieboliger til en længere ferie eller et weekendophold i Country Meadows:\nCamelback East: 2.674 ferieboliger\nCoronado: 71 ferieboliger\nArrowhead Ranch: 73 ferieboliger\nParadise Valley Village: 3.229 ferieboliger\nHvad er de mest populære seværdigheder at overnatte i nærheden af på en rejse til Country Meadows?\nVrbo Danmark tilbyder en lang række ferieboliger i nærheden af spændende seværdigheder i Country Meadows. De mest populære seværdigheder, som Vrbo Danmarks feriegæster overnatter i nærheden af, er:\nComerica-teatret: 5.553 feriehuse\nAshley Furniture HomeStore Pavilion: 3.930 feriehuse\nArizona State Capitol: 5.510 feriehuse\nQuintero Golf Club: 684 feriehuse\nCamelback Ranch: 919 feriehuse\nDer er også en lang række andre seværdigheder i Country Meadows, som du kan finde en feriebolig i nærheden af på Vrbo Danmark. Brug søgefeltet for at se udvalget af ledige ferieboliger i nærheden af din foretrukne seværdighed.\nKan jeg leje Feriehuse i Country Meadows?\nJa, selvfølgelig. Vrbo Danmark tilbyder 5 Feriehuse i Country Meadows. Blandt andre populære typer af ferieboliger i Country Meadows finder du:\nFeriehus: 4 ferieboliger\nKan jeg finde en feriebolig med pool i Country Meadows?\nJa, du kan vælge din foretrukne feriebolig med pool blandt vores 3 ferieboliger med pool i Country Meadows. Brug søgefeltet for at se udvalget af ledige ferieboliger.


Forenklet monitorering af forfatterweb.dk\nDigitaliseringsstyrelsen har som tilsynsmyndighed foretaget en forenklet monitorering af webstedet forfatterweb.dk, tilhørende DBC DIGITAL, for at føre tilsyn med, om webstedet overholder lov om tilgængelighed af offentlige organers websteder og mobilapplikationer.\nDigitaliseringsstyrelsen vurderer, at webstedet forfatterweb.dk ikke overholder kravet om, at offentlige myndigheder og offentligretlige organers websteder og mobilapplikationer skal være ”opfattelige, anvendelige, forståelige og robuste”, jf. webtilgængelighedslovens § 3, stk. 1.\nAfgørelsen er truffet på baggrund af den forenklede monitorering, der resulterer i en tilgængelighedsscore på 363 ud af 500.\nDigitaliseringsstyrelsen anbefaler, at DBC DIGITAL udbedrer de tilgængelighedsproblemer på webstedet, der er fundet i den forenklede monitorering.\nDigitaliseringsstyrelsen anbefaler, at DBC DIGITAL opdaterer tilgængelighedserklæringen til at efterleve følgende krav, som for nuværende ikke er overholdt: