Mænd og kvinder i hverdagen 4. semester projekt forår 2014 Hverdagsliv og Kulturanalyse - PDF\nMænd og kvinder i hverdagen 4. semester projekt forår 2014 Hverdagsliv og Kulturanalyse\nDownload "Mænd og kvinder i hverdagen 4. semester projekt forår 2014 Hverdagsliv og Kulturanalyse"\n1 Mænd og kvinder i hverdagen 4. semester projekt forår 2014 Hverdagsliv og Kulturanalyse Gruppe 23 Vejleder: Lone Juul Holm Klarup Afleveringsdato: 28/ Antal ord: 1\n3 Camilla Buus Katrine Kessler Michelle Schmidt Ninna Stilling Pernille Fedders 3\n5 Indholdsfortegnelse KAPITEL 1. PROBLEMFELT INDLEDNING PROBLEMFORMULERING Begrebsdefinition Forklaring af problemformulering AFGRÆNSNING VIDENSHUL KAPITEL 2. METODE VIDENSKABSTEORI DESIGN FOKUSGRUPPEINTERVIEW SOM METODE OBSERVATIONSSTUDIE SOM METODE OBSERVATIONSGUIDE Hvem henter/bringer i daginstitutionen Hvem kører bilen Hvem betaler regningen Hvem tager indkøbspose i supermarkedet Hvem kører barnevognen REFLEKSIONER OVER DELTAGERE TIL FOKUSGRUPPEINTERVIEW FOKUSGRUPPEINTERVIEWGUIDE Overvejelser omkring fokusgruppeinterviewsituationerne Præsentation af interviewguide Gennemgang af interviewguide Præsentation af fokusgrupper Refleksioner over fokusgruppeinterviewene ETIK KAPITEL 3. TEORI GOFFMAN CONNELL REFLEKSION OVER TEORETIKERE KAPITEL 4. ANALYSE ANALYSESTRATEGI ANALYSE Direkte indflydelse Indirekte indflydelse ANALYSE Direkte samspil Indirekte samspil Indirekte samspil mellem kærestepar Maskulinitetstypens betydnings for den kvindelige indflydelse KAPITEL 5. KONKLUSION\n7 Kapitel 1. Problemfelt Følgende projekt tager udgangspunkt i tematikken Hverdagsliv og Kulturanalyse, hvilket danner rammen for 4. semester sociologi. Dette semester har fokus på hverdagsliv og kulturanalyse ud fra kvalitativ metode, hvorfor dette afspejles i følgende projekt i form af fokusgruppeinterview samt observationsstudie. Igennem hele projektet, gør det sig gældende, at der anvendes Harvard referencer. Er referencen placeret efter punktum refereres der til det foregående afsnit, hvorimod en reference før punktum refererer til den pågældende sætning. I projektet vil hvert hovedafsnit blive præsenteret med en kort metatekst, der har til formål, at give en kort beskrivelse af det pågældende hovedafsnit. I kapitel 1 vil følgende afsnit fremgå; indledning, problemformulering, begrebsdefinition, forklaring af problemformulering, afgrænsning samt videnshul. 1.1 Indledning I følgende afsnit vil projektets problemfelt indkredses, hvilket leder frem til projektets problemformulering. Køn har altid været et omdiskuteret emne, hvilket kan skyldes kønnets betydning både på det individuelle og det samfundsmæssige plan (Connell 1987: 47). Kønnet har betydning for individers interaktion og måde at agere på, eftersom der er fastlagt nogle bestemte normsæt til kønnene, hvilket medfører nogle specifikke forventninger til de enkelte individer (Connell 2005: 22). Køn kan forstås på to måder; det biologiske- og det sociokulturelle køn. Det biologiske køn indebærer de biologiske karakteristika bestående af kroppens anatomi, hormoner og fysiologi (West et. al. 1987: 125). Modsat det biologiske køn, er det sociokulturelle køn dannet gennem sociale normer om forventet kønsorienteret adfærd (Jaggar 1997: 52). Dermed kan det sociokulturelle køn siges at være en social rolle, der gennem en tilpasning i samfundet, internaliseres med det formål at opfylde samfundets forventninger til det respektive køn (Jacobsen et.al. 2013: 461). Der vil i det følgende projekt blive taget udgangspunkt i det sociokulturelle køn, eftersom projektet søger at undersøge, hvordan kønnene gennem samspil påvirker hinanden samt, hvordan maskulinitet dannes kønnene imellem. 7\n8 Historisk aspekt For at opnå en forståelse af kønsbegrebet i dag, er det relevant at se på den historiske udvikling, der ligger til grund for forståelsen af kønnene i det senmoderne samfund. Før kvindefrigørelsen har der været fokus på de maskuline traditioner, der dækker over de store dramatiske ændringer i samfundet såsom krig, revolutioner og den teknologiske udvikling. Mænd fremstod således før kvindefrigørelsen, som værende det dominerende køn, hvorfor dette medførte en ulighed mellem mænd og kvinder. På baggrund af datidens meget mandsdominerede samfund, opstod der i 1960 erne den anden bølge, ud af tre, af den feministiske kvindefrigørelse, som kæmpede for lige sociale og kulturelle rettigheder for mænd og kvinder. Dette skete således gennem ændringer i samfundet i form af mere ligestilling mellem kønnene i hverdagslivet. (Evans 2011: ) Kvindefrigørelsen havde ligeledes indflydelse på kønsfordelingen på arbejdsmarkedet, hvilket kommer til udtryk ved, at der er sket en markant stigning i antallet af kvinder på arbejdsmarkedet siden 1960 erne (Kvinfo 2). På baggrund af den udvikling, der efterfulgte kvindefrigørelsen, kan der argumenteres for, at det kvindelige sociokulturelle køn de seneste 50 år, har gennemgået en forandring, hvilket har medført, at kvinden er blevet et mere selvstændigt og fremtrædende køn. Den udvikling kvinderne har gennemgået, kan argumenteres for, også at have haft indflydelse på udviklingen af mændene og deres maskulinitet. Dette tager afsæt i den ændring, der er sket i den private sfære, som kan ses ved ændringer i faderrollen samt mandens deltagelse i husholdningen. (Coltrane 1997: 3) Manden har fået en større deltagelse i barnets fødsel, børnepasning og derudover er der sket en stigning i mænds barselsorlov (Kvinfo 3), hvilket også kommer til udtryk i den nye faderrolle, der indebærer en større deltagelse i familielivet. (Evans 2011: 365) En forandring inden for husholdningen tydeliggøres af mænds deltagelse i det huslige arbejde, med en stigning på cirka to timer per dag over de sidste 30 år, hvor kvinders tidsforbrug er faldet med en time per dag. Denne stigning er størst i de tilfælde, hvor både mand og kvinde er på arbejdsmarkedet. (Lausten et. al. 2003: 32) Eftersom samfundet har udviklet sig fra at være et maskulint domineret samfund til at være mere præget af feminine værdier kan det være interessant at undersøge, om dette har haft en indvirkning i måden, hvorpå den moderne mand agerer i det senmoderne samfund. Den historiske udvikling har betydet, at kvinden er kommet på arbejdsmarkedet, og derved er blevet mere selvstændig, hvilket skaber en formodning om, at måden, hvorpå mænd og kvinder interagere med hinanden, sker på baggrund af nye præmisser, der er forudsat af kvindens udvikling i samfundet. Dette har ledt frem til en underen omkring, hvorvidt den moderne 8\n9 kvinde har en indflydelse på den moderne mand samt, hvordan maskulinitet dannes i hverdagssituationer i det senmoderne samfund. 1.2 Problemformulering - Hvilken direkte- eller indirekte indflydelse har den moderne kvinde på den moderne mand i forhold til hverdagssituationer i det senmoderne samfund? - Hvordan påvirkes maskuliniteten i samspillet mellem mænd og kvinder? Begrebsdefinition I nedenstående vil problemformuleringens samt projektets væsentlige begreber defineres, for således at sikre en forståelse for de enkelte begrebers betydning samt en ensartet anvendelse af begreberne gennem projekt. Direkte indflydelse: Den direkte indflydelse undersøges i fokusgruppeinterviewet med både mænd og kvinder. Der er her tale om en direkte indflydelse fra de deltagende kvinder på de deltagende mænd. Indirekte indflydelse: Den indirekte indflydelse undersøges i fokusgruppeinterviewet kun bestående af mænd. Der er her tale om en indirekte indflydelse på de deltagende mænd fra de respektive kvinder i deres hverdagsliv. Hverdagssituationer betragtes som en konsekvens af samspillet mellem mænd og kvinder. Moderne kvinde/mand: Etniske danske mænd og kvinder i alderen år. Denne aldersgruppe repræsenterer den moderne kvinde samt mand, eftersom deres opvækst kan argumenteres for at være præget af de ændringer som kvindefrigørelsen medførte, hvilket kan argumenteres for at have skabt et nyt sociokulturelt køn. Dette kan skyldes, at den moderne kvinde og mands forældre er fra den første generation, som levede under overgangen til det nye sociokulturelle køn, hvorfor det kan argumenteres for at have påvirket denne aldersgruppes opdragelse samt socialisering. Senmoderne samfund: Det senmoderne samfund beskriver det samfund, der eksisterer i dag. Ifølge Giddens er det senmoderne samfund ikke et brud med det moderne samfund, men en særlig periode, der ses som værende under konstant forandring. I det senmoderne samfund brydes der med de traditionelle værdier og traditioner, hvilket tidligere styrede det enkelte individs mulighed for at handle og forstå verden. I det senmoderne samfund har individet i større grad mulighed for at handle efter egen vilje. (Andersen et.al 1996: 404) Dette medvirker til, at køn ikke længere i samme grad er traditionsbundet, men derimod giver mulig- 9\n10 hed for, at individet selv og i samspil med andre kan skabe sin identitet som henholdsvis mand og kvinde. Samspil: Samspil kan i følgende projekt forstås på to måder. Det benyttes både som den direkte interaktion mellem kønnene i fokusgruppeinterviewet bestående af mænd og kvinder, samt som konsekvens af en forudgående interaktion mellem de deltagende mænd i fokusgruppeinterviewet kun bestående af mænd og de kvinder de omgås med i hverdagssituationer. Samspillet kan derfor ses som værende direkte eller indirekte. Hverdagssituationer: Hverdagssituationer defineres som ureflekterede handlinger i naturlige omgivelser, der foregår i den offentlige sfære, som dermed ses som en konsekvens af samspil i den private sfære. Dette begreb bruges gennem opgaven om de hverdagssituationer, der observeres Forklaring af problemformulering Følgende afsnit har til formål at tydeliggøre, hvordan projektets problemformulering ønskes besvaret samt forklare, hvordan problemformuleringens to spørgsmål hænger sammen, og derunder besvarer den overordnede problematik. Besvarelsen af problemformuleringen opdeles således, at hvert spørgsmål besvares separat. Da der i spørgsmål et; Hvilken direkte- eller indirekte indflydelse har den moderne kvinde på den moderne mand i forhold til hverdagssituationer i det senmoderne samfund? undersøges, hvilken indflydelse den moderne kvinde har på den moderne mand i forhold til hverdagssituationer, ses det som værende relevant efterfølgende at undersøge spørgsmål to: Hvordan påvirkes maskuliniteten i samspillet mellem mænd og kvinder? Det ses som relevant at undersøge, hvordan samspillet, som eksisterer i de hverdagssituationer, der undersøges i projektet omhandlende mænd og kvinder i samspil med hinanden, påvirker deltagernes maskulinitet. Dette undersøges ved at se på det direkte- og indirekte samspil mellem kønnene, hvorfor der ses på deltagernes udtalelser for at vurdere, om der sker en påvirkning, og hvordan denne påvirkning kommer til udtryk igennem udtalelserne. Problemformuleringen har således til formål at undersøge kvinders indflydelse på mænd i hverdagssituationer samt, hvordan samspillet mellem mænd og kvinder påvirker maskuliniteten. Ud fra besvarelserne af de to spørgsmål undersøges der samtidig også, om maskuliniteten har betydning for, hvorvidt der opstår en kvindelig indflydelse. 10\n11 1.3 Afgrænsning I forbindelse med besvarelse af ovenstående problemformuleringen, vil der herunder være en uddybende afgrænsning af projektets til- og fravalg. Følgende projekt vil tage udgangspunkt i både mænd og kvinder, hvor fokus vil være på den kvindelige indflydelse på manden samt, hvordan maskuliniteten påvirkes gennem samspillet mellem mænd og kvinder, eftersom dette findes sociologisk interessant at undersøge. Dette skyldes, at der i en årrække har været fokus på mandens indflydelse på kvinden i form af feministiske studier, hvorfor det er interessant at undersøge kvindens indflydelse på manden. Med dette aspekt afgrænses der således fra mandens indflydelse på kvinden og femininiteten. Der arbejdes i denne sammenhæng ud fra en formodning om, at samspillet mellem kønnene har indflydelse på, hvordan den moderne mand interagerer i forskellige hverdagssituationer i forhold til den offentlige sfære. I denne forbindelse vil der tages udgangspunkt i observationer af, hvem der henter og bringer børn i børnehave, hvem der kører bilen, hvem der betaler, hvem der tager indkøbsposen, samt hvem der kører barnevognen. Der tages ligeledes udgangspunkt i to fokusgruppeinterviews, der sammen med observationerne, repræsenterer den offentlige sfære. Der afgrænses dermed fra den private sfære, eftersom projektets metoder lægger op til en undersøgelse af problemformuleringen i den offentlige sfære. Dog kan handlingerne i den offentlige sfære argumenteres for, at være et udtryk for det samspil, der foregår mellem mænd og kvinder i den private sfære. Da deltagernes privates sfære ikke undersøges, tages der udgangspunkt i deres udtalelser i fokusgruppeinterviewene. Deres udtalelser antages derfor som en afspejling af virkeligheden og som et udtryk for den private sfære. Der tages i projektet udgangspunkt i etniske danske kvinder og mænd i Aalborg, da undersøgelsen foretages i Aalborg, hvorfor det geografiske aspekt afgrænses hertil. Der afgrænses samtidig til aldersgruppen år. Dette skyldes, at det kan argumenteres for, at denne aldersgruppe indgår under den samme referenceramme, som består af en fælles forståelse for de samfundsmæssige normer, værdier og impulser som har været med til at socialisere dem igennem deres dannelse som individer, hvilket ses som en konsekvens af det senmoderne samfund. Dermed ikke forstået, at denne målgruppe indgår i en homogen gruppe, men at der vil være nogle fælles kulturelle og samfundsmæssige påvirkninger. Der afgrænses derfor ligeledes fra ikke-etniske danskere, eftersom det formodes, at der vil være for store kulturelle forskelle på kvinder og mænds forståelsesramme, hvilket kan have indflydelse på projektets resultater. I fokusgruppeinterviewene ønskes der deltagere, der både repræsenterer singler, personer i parforhold samt personer med og uden børn, eftersom dette 11\n12 formodes at medføre et bredere, og mere nuanceret billede af samspillet mellem mænd og kvinder. Der undersøges herudfra kvindens indflydelse på manden i hverdagssituationer, hvoraf samspillet mellem mænd og kvinder er repræsenteret, hvorfor det undersøges, hvordan samspillet påvirker maskuliniteten. Der afgrænses ligeledes i de to fokusgruppeinterview fra deltageres indkomst, uddannelsesniveau samt klassetilhørsforhold, hvilket skyldes, at fokus i projektet er på variablerne mand/kvinde i forhold til den kvindelige indflydelse på manden samt, hvordan samspillet påvirker maskuliniteten, hvorfor det ikke ses som relevant for besvarelsen af problemformuleringen. På baggrund af variablerne mand/kvinde anerkendes det biologiske køn i forhold til skabelsen af det sociokulturelle køn. Der vil dog være fokus på det sociokulturelle køn i følgende projekt, eftersom køn kan argumenteres for at blive konstrueret i samspillet mellem individer. Det kan derfor undersøges, hvorvidt der kan opstå en kvindelig indflydelse på manden samt, hvordan samspillet mellem kønnene påvirker maskuliniteten. Der vil i projektet kun tages udgangspunkt i deltagernes udtalelser, hvorfor der afgrænses fra andre faktorer såsom kropssprog. 1.4 Videnshul I nedenstående afsnit vil projektets videnshul blive præsenteret på baggrund af allerede eksisterende forskning, samt skrevne artikler indenfor kønsforskning. Dette har til formål at tydeliggøre projektets sociologiske relevans i henhold til, hvad der tidligere er skrevet om emnet, hvilket vil lede frem til projektets videnshul. Kønsforskning er et bredt og belyst emne, der dækker over mange aspekter. Det feministiske perspektiv af kønsforskningen har dog været mest fremtrædende indenfor dette forskningsfelt, hvorfor kvinden i højere grad end manden har været i fokus (Kvinfo 1). På baggrund af det store fokus på kvinden i de feministiske studier, tages der afstand fra det feministiske perspektiv i dette projekt, hvilket medfører, at projektet adskiller sig fra en stor mængde af den allerede eksisterende kønsforskning. Manden er dog i højere grad end tidligere kommet i fokus, hvilket blandt andet ses igennem nyere studier. Et eksempel på dette er Anna Sofia Kjær, der har skrevet kandidatprojektet Maskuliniteter i krise - en undersøgelse af maskulinitetskonstruktioner i Danmark i kultur og sprogmødestudier, hvor hendes indfaldsvinkel er mænd i krisesituationer (Kjær 2012). Kjærs kandidatprojekt og vores projekt, omhandler begge emnefeltet maskulinitet og er derfor sammenlignelige, hvilket blandt andet skyldes, at vi begge benytter sociolog 12\n13 Raewyn Connells teori om maskulinitet. Projekterne har dog forskellige indfaldsvinkler, hvoraf forskellen kommer til udtryk i form af, at vores projekt søger at belyse kvindens indflydelse på manden samt, hvordan samspillet mellem kønnene påvirker maskuliniteten, hvorfor vores projekt i denne forbindelse belyser en anderledes problemstilling, og derfor afspejler et videnshul. Dette perspektiv adskiller sig derfor fra Kjærs projekt, da der i højere grad er fokus på den moderne mand i hverdagssituationer i vores projekt, hvorimod hun belyser mænd i en konkret kontekst i form af krisesituationer (Kjær 2012). Sociologen Scott Coltrane beskæftiger sig ligeledes med maskulinitet i form af mandens nye rolle. Han har i artiklen Families and gender equity fokuseret på udviklingen af mandens rolle gennem tiden, hvor han ser den nye maskuline rolle som et udtryk for kvindens ændrede rolle. Han har i denne forbindelse særligt fokus på arbejdsforholdene i hjemmet og herunder den nye faderrolle. (Coltrane 1997) Coltranes fokus, som omhandler mandens nye rolle, herunder den følsomme og bløde mand, deles i vores projekt, hvor fokus vil være på den moderne mand i det senmoderne samfund. Interaktion med kvinder og børn ses hos Coltrane som årsag til den nye mere følsomme manderolle. Vores projekt adskiller sig fra Coltranes artikel ved det aspekt, at børn ikke undersøges i forhold til at have en indflydelse på manden i hverdagssituationer. Fokus vil derimod udelukkende være på den kvindelige indflydelse på den moderne mand. I vores projekt ses der kun på børn i samspillet mellem mænd og kvinder i hverdagssituationer, der tager udgangspunkt i handlinger, der omhandler børn, jf. afsnit og Coltrane har desuden fokus på det historiske aspekt af manderollens udvikling, hvorved vores projekt adskiller sig fra Coltranes, da fokus i vores projekt vil være på den kvindelige indflydelse på manden i det senmoderne samfund herunder, hvordan samspillet mellem mænd og kvinder påvirker maskuliniteten, og der vil derfor ikke videre frem i projektet være en historisk uddybende forklaring af den moderne mand. (Coltrane 1997) Filosoffen Alison M. Jagger beskæftiger sig i artiklen Human Biology in Feminist Theory: Sexual Equality Reconsidered med kønsroller og i denne forbindelse med det biologiske- og sociokulturelle køn (Jaggar 1997). Jagger tager udgangspunkt i det biologiske køn, som forudsætter, at biologien udelukkende fastlægger kønnet. Med dette perspektiv adskiller Jagger sig fra vores projekt, da der i vores projekt ses på det sociokulturelle køn som årsag til konstruktionen af kønnet herunder den moderne mand, hvorfor dette muliggør en undersøgelse af kvindens indflydelse samt samspillets påvirkning på maskuliniteten. Jagger erkender dog eksistensen af det sociokulturelle køn, men ser hovedsageligt kønnene ud fra et biologisk perspektiv, hvilket derfor står i kontrast til dette projekts tilgang. Jagger fremfører 13\n14 i artiklen et feministisk perspektiv, eftersom hun ser manden som det dominerende køn, hvorfor kvinden undertrykkes fra naturens side. Dette perspektiv tager vores projekt afstand fra, eftersom et af fokuspunkterne ligger på kvindens indflydelse på den moderne mand. Ovenstående belyser, hvilke aspekter, der tidligere er skrevet om indenfor køns- og maskulinitetsforskning. Dette medvirker til at specificere projektets videnshul og derved problemfeltet for projektet. Projektets problemformulering; Hvilken direkte- eller indirekte indflydelse har den moderne kvinde på den moderne mand i forhold til hverdagssituationer i det senmoderne samfund? samt Hvordan påvirkes maskuliniteten i samspillet mellem mænd og kvinder? kan således argumenteres for at være et relevant problemfelt eftersom netop dette aspekt ikke tidligere er blevet belyst. Projektet kan derfor bidrage til forståelse af kvindens indflydelse på manden og således bidrage til at belyse, hvordan samspillet mellem mænd og kvinder påvirker maskuliniteten. Kapitel 2. Metode I kapitel 2 vil projektets metode præsenteres ud fra følgende afsnit: videnskabsteori, design, fokusgruppeinterview som metode, observationsstudie som metode, observationsguide, refleksion over deltagere til fokusgruppeinterview, fokusgruppeinterviewguide samt etik. 2.1 Videnskabsteori I følgende afsnit vil projektets valg af videnskabsteoretisk retning, som danner ramme for projektet, blive præsenteret. Projektet arbejder indenfor den sociale definitions paradigme, også kaldet hverdagslivs paradigmet, som er et af de fire sociologiske paradigmer. Det valgte paradigme medvirker således til at strukturere, samt definere opbygningen af projektet, hvorfor dette er styrende for den valgte indgangsvinkel, metode samt analysestrategi. (Ritzer 2011: 12) Det valgte paradigme bevirker, at projektet har en socialkonstruktivistisk videnskabsteoretisk tilgang, hvorfor der herunder også arbejdes under symbolsk interaktionisme, da dette er et socialkonstruktivistisk perspektiv. (Jacobsen 2013: 138) Udformningen af projektets problemformulering forudsætter en undersøgelse af samspillet mellem mænd og kvinder, for at undersøge, hvilken direkte eller indirekte indflydelse kvinden har på manden, og hvordan samspillet 14\n15 påvirker maskuliniteten, hvorfor projektet er underlagt den symbolske interaktionisme. Dette muliggør en undersøgelse af mænd og kvinders holdninger via menneskelig samhandling igennem symbolsk kommunikation, hvor der ses på sproget og herunder udtalelser. (Bloksgaard 2012: 28) Sproget anses som medvirkende til at skabe individets identitet, hvorfor dette muliggør en undersøgelse af kvinders indflydelse på mænd. Eftersom dette jekt tager afsæt i det sociokulturelle køn, arbejdes der ud fra den socialkonstruktivistiske videnskabsteoretiske tilgang. Denne videnskabsteoretiske tilgang benyttes idet det sociokulturelle køn er socialt konstrueret, hvorfor maskuliniteten kan ses som værende socialt konstrueret. (Laursen 2013: 258) Ligeledes kan den undersøgte kvindelige indflydelse ses som socialt konstrueret, eftersom den direkte eller indirekte indflydelse formodes at ske som konsekvens af samspillet mellem mænd og kvinder, hvilket kommer til udtryk i fokusgruppeinterviewdeltagernes udtalelser. Der arbejdes således i dette projekt ud fra en socialkonstruktivistisk ontologisk overbevisning. Dette skyldes, at socialkonstruktivismen ofte har et kritisk perspektiv, hvilket gør, at virkeligheden ikke accepteres i sin umiddelbare form, hvorfor socialkonstruktivismen forsøger at synliggøre, at selvfølgeligheder er socialt konstrueret. Denne kritik muliggør en forandring af den virkelighed, der ønskes undersøgt, hvorfor socialkonstruktivismen kan argumenteres for at arbejde ud fra en ontologisk overbevisning. Dette bevirker dog ikke, at viden, der er socialt konstrueret, ikke kan betragtes som en del af virkeligheden, eftersom det felt, der undersøges er virkeligt og derfor har virkelige konsekvenser. (Langergaard 2011: 105) Eftersom der arbejdes indenfor hverdagslivsparadigmet benyttes der en kvalitativ metodisk tilgang, hvorfor der arbejdes med fokusgruppeinterviews samt observationsstudier. Dette skyldes, at den metodologiske tilgang indenfor symbolsk interaktionisme, ifølge Blumer, er en direkte undersøgelse af den empiriske verden. (Jacobsen 2013: 140) Der benyttes fokusgruppeinterviews eftersom mennesket under hverdagslivsparadigmet ses som et meningsskabende væsen, der igennem sine handlinger forandrer virkeligheden i samspil med andre individer. (Ritzer 2011: A-11) Dette ses i projektets fokusgruppeinterviews i form af, at deltagerne i samspil med de andre deltagere konstruerer deres holdninger, hvorfor det vil være muligt ud fra et symbolsk interaktionistisk samt socialkonstruktivistisk videnskabsteoretisk perspektiv at se, hvordan de påvirker hinanden. Observationsstudierne er ligeledes opbygget ud fra grundprincipper med afsæt i symbolsk interaktionisme, eftersom der observeres handlinger mellem to individer eller en handling, hvor det formodes, at handlingen opstår som en konsekvens af interaktionen mellem mand og kvinde: 15\n16 Denne symbolske interaktionisme hviler ifølge Blumer på (...) at mennesker handler i forhold til ting på baggrund af den mening og betydning, tingene har for dem. I begrebet ting inkluderer Blumer alt det, mennesker støder på og noterer sig i deres egen verden, det vil sige såvel fysiske objekter som andre mennesker, forskellige kategorier af mennesker (...) og situationer. (Jacobsen 2013: ) Observationsstudierne er lavet på baggrund af et ønske om at observere hverdagssituationer, hvor ureflekterede handlinger kommer til udtryk i samspillet mellem mænd og kvinder. Som det fremgår i ovenstående citat kan situationer, herunder handlinger have mening og betydning for det enkelte individ. Denne betydning ønskes uddybet i fokusgruppeinterviewene, hvorfor spørgsmålene i fokusgruppeinterviewguiden er udformet således, at handlingens betydning i hverdagssituationer uddybes i en diskussion mellem deltagerne. Denne diskussion har desuden til formål at skabe en interaktion mellem deltagerne, hvorved det bliver muligt, ud fra deltagernes udtalelser at undersøge den kvindelige indflydelse på manden og hvordan samspillet mellem mænd og kvinder påvirker maskuliniteten. Det indsamlede empiri fra fokusgruppeinterviewene vil blive analyseret ved hjælp af den canadiske sociolog Erving Goffman og den australske sociolog Raewyn Connells teorier. Goffmans teori omhandlende det dramaturgiske perspektiv samt ansigtsarbejde går ind under socialkonstruktivismen og herunder symbolsk interaktionisme. Eftersom Goffman arbejder med det sociale møde samt, hvordan individer interagerer med hinanden, kan Goffman argumenteres for at underlægge sig symbolsk interaktionisme. Dette underbygges ligeledes af, at Goffman er en del af Chicagoskolen, som arbejder indenfor den symbolsk interaktionistiske videnskabsteoretiske retning. (Jacobsen 2013: 141) Ifølge Goffman kan individet påtage sig roller i sociale kontekster, hvorfor individet i samspil med andre konstruerer sin egen fremtræden, hvilket medvirker til, at Goffman ligeledes hører under socialkonstruktivismen. Connells teori omhandlende maskulinitetstyper går ligeledes ind under socialkonstruktivismen og symbolsk interaktionisme. Dette skyldes, at maskulinitetstyperne kommer til udtryk i samspil med andre individer, hvorfor de er socialt konstrueret gennem interaktion. I analysen tages der udgangspunkt i den hermeneutiske cirkel, eftersom der ønskes at forstå forholdet mellem del og helhed. (Langergaard 2011: 127) I forhold til projektet skal dette forstås således, at der ønskes en analyse af de enkelte deltagere fra fokusgruppeinterviewene i interaktion med hinanden, samt at analysere de to fokusgrupper separat, hvor hver fokus- 16\n17 gruppe udgør én del. Dette har til formål at undersøge, hvilken direkte eller indirekte indflydelse, der kommer til udtryk i deltagernes udtalelser samt, hvordan samspillet påvirker maskuliniteten. Fokusgruppeinterviewdeltagernes udtalelser skal ligeledes betragtes som dele af en samlet helhed, eftersom disse udtalelser medvirker til en overordnet besvarelse af problemformuleringen. De enkelte deltagere bliver ligeledes anset som en del af en helhed, eftersom der i projektet ønskes at se, hvilken rolle de enkelte deltagere påtager sig, og således påvirker hinanden. Dette er særligt relevant i forhold til mændene i begge fokusgrupper, for derved at kunne vurdere deres maskulinitetstyper i henholdsvis det direkte samspil med kvinder samt i det indirekte samspil, hvilket ses i diskussioner omhandlende hverdagssituationer, hvori der eksisterer et samspil mellem mænd og kvinder. Fortolkningen af den indsamlede empiri vil således ske gennem vekselvirkning mellem del og helhed. (Langergaard 2011: 128) Denne vekselvirkning mellem del og helhed medvirker til en forståelse af den kvindelige indflydelse på manden samt, hvordan samspillet påvirker maskuliniteten. Der tages således højde for, at der gennem analysen fortolkes på de enkelte dele, hvilket medvirker til en foreløbig forståelse samt analyse af fokusgruppeinterviewene. Denne forståelse udvides og ændres i takt med, at analysen udarbejdes, og der dermed dannes nye forståelser. (Langergaard 2011: 129) Ud fra et hermeneutisk perspektiv vil analysen udarbejdes ud fra en forståelseshorisont. Denne forståelseshorisont danner baggrund for en fortolkningsramme, hvori fokusgruppeinterviewene vil blive analyseret samt fortolket. Det er dog væsentligt at tage i betragtning, at de enkelte deltagere selv handler ud fra en individuel forståelsesramme, hvorfor de har svaret på spørgsmålene ud fra denne. I analysen ønskes der at opnå en forståelse af deltagernes individuelle forståelsesramme og derved deres svar, hvilket medfører en horisontsammensmeltning. (Langergaard 2011: 129) 2.2 Design I nedenstående afsnit vil projektets design blive præsenteret. Dette har til formål at tydeliggøre projektets opbygning samt refleksioner over anvendelse af empiri. Cross-sectional design danner grundlag for projektets opbygning. Dette er et meget anerkendt og brugt design indenfor socialvidenskaben. Formålet med cross-sectional design er at måle forskellen i henhold til variabler, fremfor at måle forandringer over tid. (De Vaus 2001: ) I henhold til dette projekt, kommer designet til udtryk i form af fokusgruppeinterviews, bestående af to fokusgrupper af henholdsvis én gruppe med mænd samt én 17\n18 gruppe med mænd og kvinder. Formålet med fokusgruppeinterviewene er at se, om der opstår en kvindelig direkte- eller indirekte indflydelse på manden samt, hvordan et indirekte eller direkte samspil mellem mænd og kvinder påvirker maskuliniteten. For at undersøge problemformuleringen og således, hvilken indflydelse der ses samt, hvordan samspillet påvirker maskuliniteten, ses der på variablerne mand/kvinde, hvorfor det er afgørende at udelukke andre mulige variabler. For at mindske andre variablers indvirkning på resultaterne, er deltagerne i fokusgruppeinterviewene, blevet valgt ud fra kriterier, der skal medvirke til, at hver fokusgruppe overholder de udvalgte kriterier for, hvad der anses som værende den moderne mand og kvinde. Disse kriterier er henholdsvis aldersintervallet årige samt, at deltagerne skal være etniske danske mænd og kvinder. Fordelagtigt kunne der være opstillet flere kriterier for at mindske muligheden for, at andre variabler får en indvirkning på resultaterne. Dette er dog ikke muligt, eftersom ressourcerne i dette projekt er begrænsede, jf. afsnit 2.6. Dette har således indflydelse på projektets reliabilitet, eftersom andre variabler kan påvirke deltagernes svar, hvorfor det ikke kan vides med sikkerhed, hvorvidt det er de udvalgte variabler, der har indflydelse på svarene. Dette bevirker, at vi ikke med sikkerhed kan producere de samme resultater ved at gentage undersøgelsen med andre deltagere, der indgår under de udvalgte variabler. Resultaterne kan derfor ikke ses som pålidelige, hvorfor projektets reliabilitet kan ses som lav (De Vaus 2001: 30-31). I projektet foretages der ikke en tilfældig udvælgelse, eftersom det ikke er formålet med projektet at generalisere på den brede befolkning, hvorfor projektet er afgrænset til Aalborg. Der kan dog ligeledes ikke siges noget generelt om projektets resultater i Aalborg, da deltagerne ikke er tilfældig udvalgt fra Aalborgs population. Projektet bærer derfor præg af bekvemmelighedsudvælgelse, idet deltagerne hovedsageligt består af personlige relationer, da dette anses som den mest anvendelige måde at skaffe deltagere på, jf. afsnit 2.6. Dette bevirker således også, at projektets eksterne validitet er lav, eftersom projektets resultater ikke vil være generaliserbar og derfor heller ikke gyldig for den samlede population. Projektets resultater kan derfor ikke overføres til samfundet som helhed (De Vaus 2001: 28-29). For at være i stand til at kunne generalisere projektets resultater i forhold til den bredere befolkning, er det nødvendigt, at fokusgruppeinterviewene består af tilfældigt udvalgte deltagere (De Vaus 2001: ). Dette kræver, at alle etniske danske mænd og kvinder i alderen år, har lige stor sandsynlighed for at blive udvalgt som deltagere til fokusgruppeinterviewene. I cross-sectional designs bliver der oftest benyttet deskriptiv analyse (De Vaus 2001: 194). Endvidere bliver der i projektet, udover den deskriptive analyse, brugt eksplorativ analyse 18\n19 til besvarelse af problemformuleringen. Dette kommer til udtryk i henhold til besvarelsen af problemformuleringen, der er todelt. Analysen af indsamlet empiri til besvarelse af problemformulering bliver derfor ligeledes todelt. Til besvarelsen af: Hvilken direkte- eller indirekte indflydelse har den moderne kvinde på den moderne mand i forhold til hverdagssituationer i det senmoderne samfund? benyttes den deskriptive analyse, der søger at beskrive kvindens direkte- og indirekte indflydelse på den moderne mand i hverdagssituationer. Til besvarelse af denne del af problemformuleringen undersøges den direkte indflydelse i fokusgruppeinterviewet bestående af både mænd og kvinder og den indirekte indflydelse i fokusgruppeinterviewet kun bestående af mænd. Besvarelse af denne del af problemformuleringen ses således som deskriptiv, eftersom der i analysen ønskes en beskrivelse af den kvindelige indflydelse. Til besvarelsen af: Hvordan påvirkes maskuliniteten i samspillet mellem mænd og kvinder? benyttes den eksplorative analyse, der søger at forklare, hvordan samspillet mellem mænd og kvinder i hverdagssituationer påvirker maskuliniteten. Begge delspørgsmål undersøges ud fra deltagernes udtalelser til de opstillede hverdagssituationer i fokusgruppeinterviewene. Disse hverdagssituationer baseres på de situationer, der undersøges i observationsstudiet, og som deltagerne i fokusgruppeinterviewene skal diskutere. 2.3 Fokusgruppeinterview som metode Følgende afsnit har til formål at forklare, hvordan fokusgruppeinterview som metode anvendes i dette projekt. Der vil i indsamlingen af empiri til besvarelse af problemformuleringen anvendes fokusgruppeinterview som primær metode i kombination med observationsstudie, der har til formål at inspirere udformningen af fokusgruppeinterviewguiden samt at underbygge analysens resultater. Fokusgruppeinterview benyttes som primær metode, eftersom denne metode er velegnet til undersøgelse af komplekse problematikker samt ofte brugt i eksplorativt orienterede studier. (Jacobsen et.al. 2012: 32) I forhold til problemformuleringen vurderes det, at problemformuleringen indeholder komplekse problematikker, eftersom der både ønskes en undersøgelse af den kvindelige indflydelse på manden samt, hvordan samspillet påvirker maskuliniteten. Ligeledes kræver en besvarelse af problemformuleringen, at både mænd og kvinder inddrages i undersøgelsen, hvilket er med til at øge kompleksiteten, eftersom det ønskes at undersøge samspillet mellem kønnene. 19\n20 Ud fra problemformuleringen vurderes metoden; fokusgruppeinterview, at være relevant, da det giver mulighed for at undersøge kvindens direkte- og indirekte indflydelse, samt det direkte- og indirekte samspil og hvordan dette påvirker maskuliniteten. Fokusgruppen bliver således et redskab, der muliggør undersøgelsen af, hvordan holdninger dannes gennem det sociale samspil, der opstår i gruppen. (Jacobsen et.al. 2012: 27) Herved bliver det muligt at undersøge, hvorvidt kvinden har en direkte eller indirekte indflydelse på manden via hans måde at agere på, hans måde at fremstille sig selv samt hvordan han beskriver den moderne mand. Det muliggør ligeledes en undersøgelse af, hvordan samspillet påvirker maskuliniteten. Ved anvendelse af fokusgruppeinterview muliggøres en undersøgelse af, hvordan samspillet mellem individer, påvirker samt har indflydelse på den enkeltes holdninger. Modsat kan der argumenteres for, at den sociale kontrol i interaktion mellem flere individer kan have modsat effekt, eftersom det kan have indflydelse på, hvorvidt et individ vil bidrage med sine oprigtige holdninger. Er dette tilfældet, kan den pågældende situation mindske validiteten i undersøgelsens resultater. Dette kan der argumenteres for ikke at gøre sig gældende i projektet, da der her tages et symbolsk interaktionistisk samt et socialkonstruktivistisk videnskabsteoretisk perspektiv. Et sådan videnskabsteoretisk perspektiv medfører en forståelse af holdninger som værende mere dynamiske størrelser, der udvikles i interaktion med andre individer i en bestemt kontekst. Dette bevirker dermed, at det ikke er muligt at have holdninger, der er ikke er præget af andre, eftersom holdninger kan siges at blive produceret i social interaktion. (Jacobsen et.al. 2012: 28-29) 2.4 Observationsstudie som metode Nedenstående afsnit har til formål at forklare, hvordan observationsstudiet som metode anvendes i dette projekt. Der vil, som beskrevet i ovenstående afsnit 2.3 omhandlende fokusgruppeinterview, benyttes observationsstudie som sekundær metode til indsamling af empiri. Observationsstudiet vil i den forbindelse anvendes som metode til at synliggøre de handlinger, der ligger i samspillet mellem mænd og kvinder i hverdagssituationer, som skal benyttes i udarbejdelsen af interviewguiden til fokusgruppeinterviewene samt som underbyggende empiri til analysen. Der ønskes gennem observationsstudiet at observere hverdagssituationer i individernes naturlige omgivelser, hvilket skyldes, at den sociale adfærd vurderes til at være umiddelbar og 20\n21 tilgængelig i disse naturlige omgivelser. Der kan således argumenteres for, at det naturlige miljø afspejler de ureflekterede handlinger, der finder sted i samspillet mellem mænd og kvinder i hverdagslivet. Det er i disse kontekster, at der vil blive undersøgt handlinger i interaktion mellem mænd og kvinder i forhold til projektets problemformulering, for således at kunne opnå en mere dybdegående forklaring af problemformuleringen. I indsamlingen af empiri til udarbejdelse af interviewguide til de to fokusgruppeinterviews, benyttes der et struktureret observationsstudie i naturlige omgivelser med en total observatør rolle. Dette skyldes, at der i projektets observationsstudie ikke ønskes en direkte interaktion med de observerede i feltet, men derimod udelukkende anvender den totale observatør rolle, hvor de observerede i feltet betragtes på afstand. Med en sådan tilgang til observationsstudiet skal der tages højde for, at observatøren ikke er bekendt med de observeredes opfattelser og holdninger, og der er dermed risiko for etnocentrisme, hvorved observatøren har risiko for at misforstå det observerede. (Kristiansen et. al. 2003: 111) Etnocentrisme kan dog undgås ved at være opmærksom på, at de observerede og observatøren kan have forskellige socialt konstruerede forståelser af handlinger og meninger afhængig af forskellige kontekster. Dette skal observatøren tage i betragtning under observationerne, samt under behandlingen af observationernes resultater. Eftersom der arbejdes med afsæt i en total observatørrolle er det ikke muligt at have kendskab til begrundelsen for de observeredes handling, hvorfor det særligt i denne observatørrolle er vigtigt at være opmærksom på de socialt konstruerede common-sense forståelser. Common-sense forstås i denne sammenhæng som selvfølgeligheder for den enkelte. Forståelsen af, hvad der er en selvfølgelighed kan således variere fra individ til individ, eftersom disse er socialt konstruerede. (Kristiansen et.al. 2003: 83) Med afsæt i rollen som total observatør benyttes det strukturerede observationsstudie samt supplerende feltnoter, hvorved der foretages øjebliksiagttagelser af bestemte kontekster for henholdsvis mænd og kvinder i hverdagssituationer. Observationsstudiets resultater indsamles således via frekvensstudieteknikker. (Kristiansen et. al. 2003: 63) Det relevante i dette projekt i forhold til observationsstudie er at forsøge, at registrere mønstre fra de observerede data. 2.5 Observationsguide Følgende afsnit har til formål at præsentere de undersøgte hverdagssituationer i form af observationsstudier af: hvem henter og bringer i daginstitutionen, hvem køre bilen, hvem betaler regningen, hvem tager indkøbsposen i supermarkedet og hvem køre bar- 21\n22 nevognen. De enkelte hverdagssituationer vil blive behandlet således, at der først vil fremgå en beskrivelse af observationsstudiet, hvorefter data vil blive behandlet og slutteligt vil der blive reflekteret over de enkelte observationsstudier. Således vil de enkelte observationsstudier blive behandlet hver for sig. Som beskrevet tidligere, jf. afsnit 2.4, omhandlende observationsstudier, arbejdes der med et struktureret observationsstudie i naturlige omgivelser med en total observatør rolle. Fokus i observationsstudiet vil være på samspil mellem mænd og kvinder i hverdagssituationer. I denne forbindelse er forskellige hverdagssituationer udvalgt til observation af samspil mellem mænd og kvinder, samt handlinger udført af det enkelte køn. Handlinger udført af enten mand eller kvinde formodes i dette projekt at være en konsekvens af forudgående samspil mellem de to køn. Eftersom der ses på samspil mellem de to køn, og i den forbindelse kvindens indflydelse på manden, er det således relevant, at se på, hvem af mænd og kvinder, der henter/bringer børn i dagsinstitutioner, hvem der betaler regningen på cafebesøg, hvem der tager indkøbsposen, hvem der kører bilen, samt hvem der kører barnevognen. Generelt for alle de observerede hverdagssituationer er, at der benyttes frekvensstudieteknik, hvoraf der opstilles nogle scenarier til hvert observationsstudie, som afkrydses i et skema når/hvis disse scenarier opstår. De forskellige scenarier vil blive uddybet i nedenstående omhandlende de forskellige hverdagssituationer, der ønskes observeret. Frekvensstudieteknikken uddybes med mere dybdegående feltnoter under observationen. Disse uddybende feltnoter ses under refleksionerne for hvert observationsstudie. Som tidligere nævnt afgrænses der til aldersgruppen år. Denne afgrænsning gør sig dog ikke gældende i observationsstudierne, eftersom det ikke er muligt at vurdere de observeredes alder, og dermed kan det ikke garanteres, hvorvidt de observerede befinder sig indenfor denne aldersgruppe. Det vurderes, at det er mest hensigtsmæssigt kun at observere på de to variabler: mand/kvinde, da der vil være faldgruber ved at vurdere de observeredes alder. En faldgrube kan være, at de observerede vurderes som værende udenfor eller indenfor aldersgruppen uden, at dette er tilfældet, hvorfor de observerede data vil være misvisende. Observationsstudiet ses alligevel som værende relevant til udarbejdelse af fokusgruppeinterviewguiden samt som empiri til analysen, eftersom det kan vise mønstre i samspillet mellem mænd og kvinder. I fokusgruppeinterviewene undersøges det således om disse mønstre ligeledes gør sig gældende for den moderne mand mellem år. Der ønskes ligeledes en undersøgelse af, hvad der ligger til baggrund for handlingerne baseret på observationssituationerne ved at se på, hvordan mænd reflekterer over scenarierne i fokusgruppeinterviewet kun bestående af mænd modsat, hvordan der re- 22\n23 flekteres over scenarierne i fokusgruppeinterviewet bestående af både mænd og kvinder, hvorfor den direkte- og indirekte indflydelse samt samspil undersøges. De mønstre, der observeres i observationsstudiet ønskes undersøgt i fokusgruppeinterviewene for således at se, om samspillet mellem mænd og kvinder har en påvirkning på maskuliniteten samt, hvilken indflydelse kvinden har på manden. Dette undersøges, ved at tage udgangspunkt i deltagernes udtalelser, hvori hverdagssituationerne fra observationsstudiet diskuteres. Fælles for alle hverdagssituationerne er, at der laves en rubrik til hvert scenarie, hvori der sættes et kryds hvis/når scenariet udspiller sig. Et eksempel i forhold til observationsguiden til hente/bringe situation i daginstitutionen ses nedenfor. Scenarie Antal observation Mand bringer barn Kvinde bringer barn Mand/kvinde bringer barn sammen Mand henter barn Kvinde henter barn Mand/kvinde henter barn sammen Hvem henter/bringer i daginstitutionen Denne hverdagssituation er udvalgt, eftersom det formodes, at der forinden handlingen har været et forudgående samspil mellem mand og kvinde, der således har indflydelse på, hvem der henter eller bringer børnene i daginstitutionen. Fordelingen af hente/bringe situationen kan således ses som et udtryk for kvindens frigørelse i forhold til manden og de huslige pligter, og dermed kan det også være med til at fortælle noget om kvindens indflydelse på manden samt, hvordan samspillet mellem mand og kvinde påvirker maskuliniteten. Der er en formodning om, at det i det senmoderne samfund er blevet en samfundsmæssig accepteret norm, at manden er en større del af den primære socialisering af barnet, hvorfor det derfor kan ses som naturligt, at manden i lige så høj grad som kvinden, henter og bringer bør- 23\n24 nene. Eftersom der ses på hente/bringe situationen, vil observationerne foregå onsdag den i tidsrummet 7:00-8:30 og igen fra 15:00-17:00. Dette skyldes, at det forventes, at der vil være størst hente/bringe aktivitet i disse tidsrum, eftersom det formodes, at det er indenfor disse tidsrum at flest møder, samt har fri fra arbejde, og derfor henter, og bringer deres børn. Observationsstudiet vil foregå således, at gruppemedlemmerne opdeles i to hold af henholdsvis tre og to personer til udførelsen af observationerne i daginstitutionen. Der kan argumenteres for, at vores tilstedeværelse bliver tydeliggjort, da den bryder med de vante omgivelser. Dette ses dog ikke som en påvirkning, eftersom den interessante handling; hentning samt aflevering af børn, allerede er fastlagt samt udspillet i tilfælde af, at vores tilstedeværelse bliver kendt for de observerede. Forinden observationsstudiet tages der kontakt til daginstitutionen; Børnehaven Juliane, for at opnå adgang til feltet, og derved få tilladelse til at observere i børnehaven. Denne tilladelse blev opnået ved at kontakte Børnehaven Julianes daglige leder Kim. Der ønskes adgang til feltet, eftersom det kan argumenteres for, at det kan være et lukket felt, hvorfor der kræves adgang. Der ønskes ligeledes adgang til feltet grundet etiske problematikker omhandlende misforståelser angående ikke oplyst tilstedeværelse, hvilket kan skabe nogle uhensigtsmæssige situationer, eftersom der er tale om et felt omhandlende børn. De scenarier, der ønskes undersøgt i denne hverdagssituation er følgende; Mand bringer barn, mand henter barn, kvinde bringer barn, kvinde henter barn, mand/kvinde bringer barn sammen og mand/kvinde henter barn sammen. Præsentation af data Scenarie Antal observation Mand bringer barn 27 (42,2%) Kvinde bringer barn 37 (57,8%) Mand/kvinde bringer barn sammen 0 I alt 64 24\n25 Mand henter barn 31 (38,8%) Kvinde henter barn 48 (60%) Mand/kvinde henter barn sammen 1 (1,2%) I alt 80 I alt 144 Som det fremgår af ovenstående skema, blev der i alt foretaget 144 observationer i forhold til hverdagssituationen; Hente/bringe i dagsinstitution. Herunder blev der således foretaget to observationer af henholdsvis, hvem der henter og hvem der bringer børnene. I observationsstudiet omkring, hvem der bringer barnet, blev der i alt foretaget 64 observationer. Heraf var der 37 kvinder der afleverede, hvilket udgør 57,8%, modsat mændene, hvor 27 afleverede, hvilket udgør 42,2% af det samlede antal observationer omkring bringe-observationen. I observationsstudiet omkring, hvem der henter børnene, blev der i alt foretaget 80 observationer. De ekstra observationer i dette observationsstudie skyldes, at der er blevet afleveret børn efter observationstidspunktet. Heraf var der 48 kvinder, der hentede, hvilket udgør 60%, modsat mændene, hvor 31 mænd hentede børnene, hvilket udgør 38,8% af det samlede antal observationer omkring hente-observationen. Det ses ligeledes i henteobservationen, at der var ét tilfælde, hvor både mand og kvinde hentede et barn sammen, hvilket udgør 1,2% af det samlede antal observationer omkring hente-observationen. Ud fra foretagende observationsstudie, kan der således argumenteres for, at der kan udledes et mønster ud fra begge observationsstudier. I bringe-observationerne, ses der således et mønster, hvoraf flest kvinder bringer. Dog er forskellen kun på 15,6 procentpoint, hvorfor forskellen mellem mænd og kvinder kan argumenteres for ikke at være stor. I henteobservationerne gør samme mønster sig gældende. Heraf ses det også, at flest kvinder henter, men igen kan der argumenteres for, at forskellen mellem mænd og kvinder ikke er stor, eftersom forskellen er på 21,2 procentpoint. Refleksioner Efter det første observationsstudie i Børnehaven Juliane kunne det konkluderes, at der ikke var indsamlet nok data til at kunne udlede et mønster, hvorfor vi foretog endnu en observation onsdag den Vi forsøgte at få en aftale, således at anden del af observations- 25\n26 studiet enten blev en tirsdag eller en torsdag, for at be- eller afkræfte det mønster, der tegnede sig under observationsstudiet onsdag d Dette var dog ikke muligt, hvorfor anden observationsstudie ligeledes fandt sted en onsdag. Eftersom begge observationsstudier foregik på en onsdag medfører dette en faldgrube i form af, at vi har set samme hente/bringe mønster med hensyn til skilsmissebørn og fritidsaktiviteter, se nedenstående afsnit for uddybning. Morgen (aflevering af børn) Vi ankom til børnehaven kl onsdag morgen den , hvor vi blev henvist til at sidde i køkkenet ved et mindre bord i børnehøjde, men inden vi nåede at få sat os og pakket ud, ankom det første barn, der blev afleveret af sin far. I forbindelse med afleveringen af det første barn, gjorde Kim os opmærksomme på, at nogle af børnene var skilsmissebørn, og derfor var det sat meget i system i forhold til, hvem der afleverede og hentede børnene alt efter, hvem de havde været hjemme ved dagen før, og hvem de skulle hjem til om eftermiddagen. Kim kunne derudover fortælle, at netop onsdag var en af de dage, hvor mange af skilsmissebørnene skulle hjem til en anden forældre end den forældre de havde sovet hos. Stort set ingen af forældrene gav udtryk for underen i forhold til vores tilstedeværelse, og de få som gjorde fik svar på deres spørgsmål hos Kim. Kun meget få børn var henne for at tale med os - de var dog mest interesserede i, hvad vi hed. De fleste afleveringer foregik i tidsrummet mellem 07:00-08:00. Observationer Børnehave - Eftermiddag (Hentning af børn) Vi ankom til børnehaven kl , hvorefter vi igen blev placeret i køkkenet, hvorfra der var udsigt til entreen, hvor forældre kom ind, når de skulle hente deres børn. Inden vi påbegyndte vores observationer blev vi informeret om, at der lige inden vi var kommet, havde været tre fædre og to mødre for at hente deres børn. Disse informationer blev noteret som en faktisk observation. Dette skyldes, at der i børnehaven var tavler, hvorpå det stod, hvem der hentede børnene, hvorfor vi tog det som en beskæftigelse af, hvad pædagogen havde informeret os om med hensyn til, hvem af forældrene, der havde hentet deres barn inden vi kom. Vi havde generelt et indtryk af, at forældrene, der hentede børnene lå indenfor aldersgruppen år med få variationer. Der blev observeret tilfælde, hvor både mor og far hentede deres barn sammen, tilfælde hvor to mænd hentede sammen, tilfælde hvor mor og bedstemor hentede barnet, samt to tilfælde, hvor bedstemødre hentede deres børnebørn. Observationer, hvor bedstemødre hentede deres børnebørn blev beskæftiget af en mandlig pædagog. 26


Grenaa Havn præsenterer nye grønne forretningsmuligheder og Connie Hedegaard den 10/9 - Læs kommunale nyheder på KommuneNyheder.dk\n30. august 2021 30. august 2021 / Norddjurs Kommune / Af KommuneNyheder / Skriv en kommentar\t/ Danske kommuner, Kommunalenyheder, Kommunefokus, Kommunenyt\nFor første gang får Norddjurs besøg af en national erhvervsklynge fredag den 10. september, når Grenaa Havn og den nationale maritime erhvervsklynge MARLOG inviterer til temadag om forretningsmuligheder i forbindelse med off shore vind og den grønne omstilling.\nDagen giver indblik i Energinets kommende havvindmølle projekter og nye forretningsmæssige offshore opgaver og muligheder i forbindelse hermed; Grenaa havn fortæller om deres strategiske forretningsområder; fhv EU-kommissær og minister Connie Hedegaard fortæller om den grønne omstilling også til havs.\nNår hovedet er blevet fyldt med gode inputs, kan man nyde en guidet bustur bag faciliteterne på havnen og tage del i træskibsregattaen på Grenaa Havn med mad & drinksboder.\n”Jeg håber virksomhederne i Norddjurs vil gribe denne mulighed for at få indblik i de nyeste tendenser indenfor grønne havne, vindenergi til havs og de nye forretningsmuligheder på Grenaa Havn. Det giver vores lokale virksomheder en finger på pulsen og en hånd ind i et nationalt netværk af potentielle partnere, der kan åbne for større forretningsmuligheder.\nSamtidig er jeg meget stolt over at Norddjurs Kommune kan tiltrække sådan et arrangement, og vise deltagerne en levende og grøn erhvervshavn, som i høj grad er åben imod og en del af livet i Grenaa; ikke mindst denne weekend med alle træskibene, som på deres vej til Nordens største træskibssejlads – Limfjorden rundt, tager ophold i Grenaa,” siger Else Søjmark, formand for Norddjurs Kommune erhvervs- og arbejdsmarkedsudvalg\nArrangementet er et samarbejde mellem MARLOG og Grenaa Havn, hvor Norddjurs Kommune er medvært.\nDeltagelse er gratis, med et NO-show fee.\nDer er mulighed for at livestreame konferencedelen, hvis ikke man kan være fysisk til stede.\nTilmelding gennem MARLOG på dette link:\nGrøn Omstilling på Grenaa Havn – Forretningsmuligheder for havnevirksomheder ifm. den grønne omstilling samt offshore vind opgaver\nmobil 23 81 15 49


Advokaten 10 - Leder\nDette bliver sidste gang jeg som repræsentant for Advokatrådet kan ønske jer glædelig jul. Det har været en fornøjelse at møde så mange af jer i utallige kollegiale anledninger. Det har været udfordrende at skulle fastholde vores anerkendte profil i en forandringens tid på en måde, der har kunnet forene de gode kræfter og ressourcer, som Danmarks advokater samlet set råder over, på en inkluderende og samlende måde.\nNår man for sidste gang drøner ud af opløbssvinget, tænker man ofte især på den tilbagelagte strækning, men heldigvis er Advokatrådets arbejde et stafetløb, så snart vil en ny løber storme af sted med opgaverne med blikket stift rettet mod den forestående distance.\nJeg kan allerede mærke, at vi advokater er inde i en ny fase for så vidt angår vores organisering, hvor linjerne er lagt ud, og de indbyrdes opgaveprofiler og vinklinger er faldet så meget på plads, at man kan påbegynde finpudsningen af det samarbejde, som vi alle skal nyde godt af mange år frem.\nDet kollegiale arbejde bæres af lyst og engagement. Det er en gammelkendt sandhed. Men dertil kommer nu både vores egne krav til servicemindedhed, dygtighed og innovationskraft hos de kollegialt ansatte og omverdenens krav og forventninger til vores leveringsdygtighed også på standens/branchens vegne.\nJeg håber, vi med Strukturudvalgets arbejde har taget luften ud af nogle mytedannelser om dobbeltarbejde, fryns og fråds, og i stedet fået de interesseredes øjne åbnet for, at kvalitet trods alt koster, og at det faktisk samlet set lykkes ikke kun Advokatsamfundet og Danske Advokater, men også specialforeningerne at levere ganske meget til en yderst rimelig pris.\nMå jeg i den forbindelse udtrykke mit håb om, at Advokatsamfundets største enkeltomkostning, sekretariatsbistanden til Advokatnævnet, kan holdes i ave i det nye år – ikke fordi der bruges én krone for meget, som det er, men fordi det simpelthen MÅ være muligt at reducere antallet af salær- og adfærdsklager betragteligt. Vi vil gøre vores i form af mediationstiltag og endnu bedre kommunikation af nævnspraksis med videre. Men I kære kolleger har bestemt også mulighed for at øve indflydelse på denne udgift.\nEt andet fromt juleønske er, at I ude omkring i kredsene og advokatforeningerne vil trække på Sekretariatet. Der er masser af god sparring og meriterende information at hente, hvis I tager fat på vores jurister. De er til for os og yder allerede i dag en stor indsats i forbindelse med rådgivning om de stadigt flere reguleringer, vi undergives.\nNår jeg nu slutter med at ønske jer rigtig glædelig jul, siger jeg mere end sangens “tak for alt i det gamle år”. Det har virkelig været en fornøjelse (og de næste seks måneder bliver det også). På gensyn i det nye år.


Brent råolie -0,18% 66,36\nRod Rosenstein er en afgørende figur i Rusland-undersøgelsen.\nOpdateret kl. 19.00 - Den amerikanske vicejustitsminister Rod Rosenstein er på vej til Det Hvide Hus for at blive fyret, skriver USA Today og flere andre amerikanske medier.\nRosenstein er en afgørende figur i Rusland-undersøgelsen.\nMen en person med kendskab til sagen siger, at Rosenstein stadig er vicejustitsminister og ikke agter at træde tilbage, skriver Reuters.\nMange medlemmer af Kongressen mener, at formålet med at fjerne Rosenstein er at gøre det muligt for præsident Donald Trump at afsætte den særlige anklager Robert Mueller.\nMueller undersøger, om der var en forbindelse mellem Rusland og Trumps valgkampagne i 2016.\nDen tidligere chef for FBI Andrew McCabe siger, at han er "dybt bekymret" ved udsigten til, at Rosenstein fjernes.\n- Der er ikke noget mere vigtigt for ordensmagten og retssikkerheden end at beskytte den særlige anklager Muellers efterforskning, udtaler han i en erklæring.\n- Hvis rygterne om vicejustitsminister Rosensteins afgang er sande, så er jeg dybt bekymret, og det bringer efterforskningen i fare, mener McCabe.\nTrump befinder sig i New York, hvor han skal deltage i FN's Generalforsamling.\nNew York Times havde i sidste uge en historie om Rosenstein, som angiveligt skulle have bedt nogle ministre og embedsmænd i Det Hvide Hus om at lave lydoptagelser, som kunne påvise den kaotiske arbejdsgang under Trumps ledelse.\nLydmaterialet skulle ifølge avisen indgå, hvis Kongressen skulle skride til en afsættelse af præsidenten med henvisning til hans mentale tilstand.\nRosenstein har nægtet oplysningerne og sagt, at nogle af de påståede samtaler med Trump-embedsmænd har været ment som sarkasme.\nSessions havde under sin ansættelseshøring i Senatet benægtet, at han havde haft møder med folk i den russiske top i valgåret 2016. Efter hans indsættelse kom det frem, at han havde haft to møder med den russiske ambassadør.\nMcCabe blev fyret i mart af Sessions. Selv mener han, det var fordi han havde været vidne til, hvordan Trump havde forsøgt at forhindre, at Rusland-sporet blev undersøgt.\nDe amerikanske efterretningstjenester fastslog i januar sidste år, at Rusland påvirkede det amerikanske valg, blandt andet med opdigtede historier på de sociale medier, der skulle gavne Trump ved valget og nedgøre dem demokratiske præsidentkandidat. Hillary Clinton.


Madoghave: marts 2014\n-Forårsgravning, hindbær-jordbær og sorte stikkelsbær\nI denne weekend var jeg først på planteskole og derefter i nyttehaven 5 timer. Mine 60 kvadratmeter i skovmosen skulle forårsgraves. Omkring 40-50 kvartmeter blev jorden vendt, revet og gødet. Mine hindbærbuske blev klippet, rabarber blev høstet og nye planter blev sat.\nNye jordbær og stikkelsbær i haven\nI år skulle haven have nye jordbær, den slags planter skal skiftes hvert tredje år. Så nogle nye blev sat i går og nogle få af disse var en sort som hedder jordbær-hindbær. Disse skulle give jordbær, som smager af hindbær. Det bliver til en lille busk, nu må vi se hvad der sker.\nLæg mærke til hjørnet øverst til højre, sådan så det hele ud før gravning.\nJeg fik også sat en ny stikkelsbærbusk som giver bær, der er mørkerøde næsten sorte bær. Dem glæder jeg mig til, jeg holder meget af stikkelsbær.\nDerudover har jeg planner om flere bær i nyttehaven både i form af jordbær og bærbuske. Det må komme på et senere tidspunkt. Jeg har i denne weekend taget stiklinger af ribs, stikkelsbær og brombær i mine forældres have. Jeg har sat dem i potter i drivhuset, hvor der er varmt, de bliver vandet og ikke får direkte lys. Jeg har ikke lavet stiklinger af bærbuske før, så nu må vi se, hvordan det går. Til gengæld har jeg læst og læst en masse om stiklinger og der virker til at være delte meninger om hvordan det skal gøres. Det var ikke det store arbejde, at klippe stiklingerne, så hvis de ikke slår rod, går det nok også.\nLægning af de første kartofler\nDe første kartofler er blevet lagt i jorden i mine forældres have. Mikroklimaet er lidt varmere der end ellers. Derudover har de fået plastik over, så de ikke fryser om natten. Det er en lille lyserød sort, som jeg glæder mig til at grave op.\nGod fornøjelse med årets frugtbuske og kartofler.\nIndsendt af Eva-Andrea kl. 08.00 2 kommentarer:\n”Det største kvarter mellem fuksiahaven og søen blev i 1970 rammen om en renæssanceurtegård, i hovedsagen planlagt af havearkitekt professor C. Th. Sørensen…..I urtehaven dyrkes rejnfan især sammen med valsk bønner. Valsk bønner (hestebønner) er normalt stærkt udsæt for angreb af bladlus, men efter at man er begyndt at dyrke bønnerne sammen med reinfan, er det ikke længere et problem i urtehaven” –Egeskov urtehave af Troels V. Østergaard og Erik Lassen.\nDenne bog om Egeskov urtehave er noget helt specielt. For det første ser den ikke ud af noget særligt, bogen er lille og mørkegrøn og for det andet er der ingen glitterede fotos af overdådighed i haven. Næ nej i denne bog har man betalt en kunstner for at tegne Egeskov urtehave. Det er en bog, som er roligt fortællende og utrolig vidende, der finder man havedyrkningsråd, som man ikke finder andre steder. Den kan kun anbefales og kan købes f.eks. her: http://www.bogpriser.dk/work-88790990-egeskovs-urtehave/\nGod fornøjelse med de gode havebøger.\nIndsendt af Eva-Andrea kl. 07.29 Ingen kommentarer:\n-en bog om livet på Lesvos\nDette er en bog, som får en til at falde i staver, man er opslugt, man er mentalt ude på en rejse. Man er på den græske ø Lesvos for en stund, man kan mærke alle duftende af vilde blomster, fra køkkener i de smalle gader og den salte duft fra havet. Smagende af Lesvos indfinder sig på ens tunge: fyldte tomater med græsk mynte, meget mør lam i tomat, grillede fisk, gryderretter med kanel og en kold hvidløgsstærk tzatziki. Man er der og man er i særdeles godt selskab. Clair Lloyds har skrevet denne bog, fordi hun ikke kunne lade være, det er en kærlighedserklæring til hendes nye hjem på Lesvos.\nMan bliver som læser ført rundt blandt Claires venner, veninder og nye naboer i den landsby, som hun bor i på nordkysten af Lesvos. Man får beretningen om, hvordan hun endte på Lesvos, man får historierne om, hvordan hendes lille familie er faldet til, hvordan hendes mand i foråret er på jagt efter vilde asparges og man får endda et par opskrifter med. Alt dette er følges ad af skønne fotos Claire har taget af livet og folkene. Det er hendes synsvinkel, så man ser ikke hende på mange fotos, men de nære ting og oplevelser på Lesvos.\nHvis man er Grækenland-glad eller lider man ligefrem af ”Lesvos-fititis”, så er dette bogen. Dette er bogen, som kan holde dig med selskab en mørk januaraften på sofaen. Det er bogen, som få dig til at til at trykke "køb" af din næste flyvebillet derned. Lige der midt på sofaen, kan du mærke stemningen af en sen doven eftermiddag på et græsk torv, sive ud af bogens sider.\nDet er endda en bog som er lækker, at have i hånden. Man kan mærke indbindingens bølgemønsteret med fingrene og siderne er lavet af tykt godt papir. Bogen er derfor en tung sag, man får virkelig nogle\nkilogram-bog for pengene. Jeg kan kun anbefale denne bog på alle måder og jeg lover, man bliver i godt humør af bogen.\nGod fornøjelse med " My greek island home" af Claire Lloyds. Den kan købes f.eks. her: http://www.amazon.com/Greek-Island-Home-Claire-Lloyd/dp/1921382589 eller her: http://www.booktopia.com.au/my-greek-island-home-claire-lloyd/prod9781921382581.html.\nHvis man vil vide mere om Claire Lloydes univers og vil du længes efter livet på Lesvos, så kan man læse mere lige her: http://clairelloyd.com/ , http://clairelloydloves.com/ og http://clairelloyd.com/guesthouse/ Det er smukke hjemmeside med stemning, opskrifter og årstidernes skriften på Lesvos.\nIndsendt af Eva-Andrea kl. 08.20 Ingen kommentarer:\nIndsendt af Eva-Andrea kl. 19.21 Ingen kommentarer:\n-det gror og spirer\nDisse spirer er begyndelsen på mit ingefær-projekt...\nSidste år mødte jeg en anden blogger ved navn Stella og hun groede selv ingefær i en krukke i sit drivhus. Det er en så overraskende plante at have i sit drivhus, at jeg måtte prøve det. Hjemmedyrket ingefær har en meget mere kraftig og intens smag. Hvis man vil læse om ingefærdyrkning i Stellas have, kan det gøres her: begynderhaven.blogspot.dk\nNu har jeg skrevet med Stella og fået fremgangsmåden. Projekt-ingefær er igang.\nFørst købte jeg økologisk ingefær og ladet det spiring i min frugtskål. Nu har alle ingefærrødderne fået små spirer.\nIdag er rødderne kommet i to krukker. De har fået lidt jord på, når de så spirer og vokser, får de mere jord og savsmuld. De står helt inde i drivhuset, hvor der er varmest og de har plastik pose over. Så burde ingefærrødderne kunne holde varmen til sommeren kommer.\nRødderne burde være klar til at blive høstet af i august.\nRabarberne skyder i øjeblikket med smukke knopper og små blade. Det tyder på en meget tidlig høst af de første rabarber. De første rabarber er tegn på, at det tidlige forår er gået over i midten af foråret. Det sker dog usædvanlig tidligt i år. Normalt er der tidligst rabarber i midten af april og de bliver i mit køkken til kompot. Årets første mundfuld af rabarberkompot er usædvanlig livgivende og velsmagende. Det er den rene luksus, når den spises på græsk yoghurt med lidt ristede nødder. Det er en klar favorit i mit morgenmadskøkken.\nGod fornøjelse med forårsglæderne.\nIndsendt af Eva-Andrea kl. 13.45 Ingen kommentarer:\nRognen ser da smuk ud.\nLige nu er det jo stenbiderrogns sæson. Stenbiderrognen er billigere end de sidste par år, hvor priserne har været skyhøje. I år er priserne faldet lidt, men det er stadig ikke ligefrem gratis. Til gengæld bliver stenbiderrognen væsentlig billigere, hvis man køber den urenset. Så koster den omkring 100-130 kroner per kilo. Jeg elsker stenbiderrogn og for mig er det lig med luksus og glade dage. Jeg smagte første gang stenbiderrogn til en venindes konfirmation. Jeg havde det som om, at jeg blev indviet i et selskab, hvor man spiste denne hemmelige og hellige ret. Der var en højtidelig atmosfære ved denne ret. Man skal nyde hver en bid og gøre sig umage med serveringen.\nSådan renses stenbiderrogn\nStenbiderrogn, vand, piskeris, stor skål, en stor si og fint salt.\nHæld stenbiderrognen i en stor skål, hæld vand over og pisk godt 10-15 minutter. På piskeriset kommer der hinder fra rognen. Når der ikke kommer nye hinder på piskeriset, er rognen renset. Piskeriset skal renses under vej. Nu hældes rognen i sien, så vandet bliver hæld fra og derefter saltes rognen. Smag dig frem, rognen må ikke blive for salt. Det kan godt betale sig, at rense en stor portion og fryse hvad man ikke kan spise samme dag.\nStenbiderrognen serveres med creme fraiche eller en god yoghurt og rødløg eller klippet purløg. Lige nu er purløgen begyndt at spire, så det er oplagt at anvende purløg. Purløg og stenbiderrogn er den ultimative forårsret.\nGod fornøjelse med stenbiderrognen.\nIndsendt af Eva-Andrea kl. 08.44 Ingen kommentarer:\n-Fra plante til jord\nHer til morgen har jeg sået nogle frø fra en frisk habanero chili. Den smagte rigtig godt, både af frugt og den havde en voldsom styrke. Den gav både spark til højre og venstre.\nDer er godt gang i spiringen i min vindueskarm\nJeg kom i gang med endnu en chilispiring i dag, efter jeg var til middag hos en veninde i går. Hun havde hjemmedyrkede syltede chilier og det er en delikatesse ud over det sædvanlige. Syren fra sylteeddiken, sødmen fra sukkeren og styrken fra chilierne giver en skøn smagskombination. Syltede chilier passer til det meste, når man er chili-elsker. Derfor tænkte jeg, i år skal jeg også sylte chilier og så skal der flere chiliplanter til.\nDet er jo egentlig lidt sent, at sætte chilier nu, men friske frø spirer ofte hurtigere end købefrø. Desuden får de en hjælpende hånd i form af en lille plastik pose. Så har de det voldsomt varm den første del af livet og det får også gang i væksten. Men de skal kun stå sådan, indtil de har spiret og fået de første kimblade. Lad os håbe, at det går hurtigt.\nGod fornøjelse med spiringsprojekterne og haveglæden.\nIndsendt af Eva-Andrea kl. 08.03 Ingen kommentarer:\nDe er da ret smukke og de kommer til at smage godt!\nI mit drivhus har jeg sået radisefrø den 28. februar og i denne weekend var de spiret frem. De første små kimblade står og stritter på den ellers meget nøgne jord. Der går nok tre-fire uger, før jeg kan høste årets første radiser. Jeg har sået tre forskellige slags. De er både forskellige i form og farve.\nSpinaten er også begyndt at spire i drivhuset. Det er en grøn og rød spinat, de første kimblade er dukket op. Drivhuset kan man bruge til at så tidlige grønsager, som vokser hurtigt. På den måde, kan man bruge drivhusets beskyttede klima til at få nogle tidlige radiser, spinater og salater. Alt dette kan høstes, før chili- og tomatplanter skal i det varme drivhus. Jeg kan højst sandsynlig høste den første salat fra drivhuset i april.\nGod fornøjelse med marts spirerne.\nIndsendt af Eva-Andrea kl. 07.59 Ingen kommentarer:\nMit mirabeltræ i hjørnet\nSå smukke blomster\nI går morges stod jeg og vandede i min vindueskarm og kiggede ud af vinduet. Jeg var i chok, jeg kunne næsten ikke tro mine egne øjne. Lige uden for mit stuevindue stod ”mit” mirabeltræ i blomst. Det havde en masse små snehvide blomster og mange af dem var endda sprunget ud. Jeg blev så helt utrolig glad over dette lille mirakel. Den 14. marts er tidligt på foråret, mirabeltræet havde oplevet masser af sol i et varmt hjørne i læg fra huset. Nu forventede det, at det snart var sommer og var derfor sprunget ud. Desværre er det dog nok ikke tilfældet. Der er stadig frost de fleste nætter. Der er heller ikke al for mange insekter i luften, som kan befrugte mirabeltræets små smukke blomster. Det er faktisk lidt uheldigt at ”mit” lille træ allerede er sprunget ud.\nMen det gjorde mig bare så utrolig glad, en fredag morgen at opdage et blomstrende træ udenfor mit vindue. Så glemmes alle andre bekymringer og man må bare ud i foråret og nyde solen. Det er ren livsglæde. Mirabeltræets blomster når nok at fryse væk, så træet får ikke nogen frugter i år, men nu har det fået et blogindlæg.\nGod fornøjelse med forårsglæden derude, det har været en vidunderlig forårsuge og himlen er stadig blå.\nJeg behøves næsten ikke sige, at min vindueskarm spirer videre. Nu er det chilierne som er kommet på banen, både apache og thaichilier er godt på vej. Apache er min brors frø og der er de første fire spirer kommet til verden. Thaichilifrøene er købt og der er én chilispire. Det står altså stadig 1-0 til hjemme-høstede-frø.\nSquashspirer snart squashplanter\nSquashspirene er godt på vej til, at blive squashplanter. De har alle fået de første to blade udover deres kimblade. Et blad mere og så burde squashplanterne være klar til plante-børnehaven i drivhuset. Dog måtte nattemperaturen godt være lidt højere, når squash planterne skal videre i livet.\nÆrteblomsterne/ lathyrus er også begyndt spire og har nogle smukke let krøllede blade. Jeg glæder mig sådan til, at jeg kan plukke og plukke af velduftende lathyrus.\nGod fornøjelse med det mest fantastiske marts-forår.\nIndsendt af Eva-Andrea kl. 08.02 Ingen kommentarer:\nEtiketter: chilidyrkning, Drivhus\n"It was in the kafenia that Matthew and Marcus really bonded with the locals. They would sit around a communal table and share food: the more people, the more food, the cheaper the evening. It is not unusual for someone to come in with a pic, slaughtered that day, and hand it over ti the kitchen to be cooked and served at dinner."\nMed dette citat fornemmer man måske et tema: græsk madlavning. Jeg længes til Grækenland og øen Lesvos. Jeg længes efter maden, duftene, lydene, lyset og menneskene. Hvis der er en ting, jeg ikke er god til, så er det at længes. Derfor bliver jeg nok nød til snart, at bestille en tur derned. Indtil da kan jeg studere denne bog "My Greek Island home" af Claire Lloyd. Bogen er ganske enkel en kærlighedserklæring til Grækenland og øen Lesvos. En rigtig anbefaling af bogen bliver lagt op en af dagene.\nIndsendt af Eva-Andrea kl. 06.20 2 kommentarer:\nEtiketter: Dagens ord om mad\n"Når jeg tænker tilbage på alle de vidunderlige øjeblikke i Jajas(bedstemor) køkken, forekommer det mig, at alle hjem burde være indrettet sådan, at køkkenet ikke alene er det sted, hvor maden laves, men også stedet, hvor familien opholder sig for at tale sammen og måske i fællesskab gøre en stor del af arbejdet." Kyriaki Ramsing, Fra "min bedstemors køkken på Kreta".\nDen oplevelse af et køkken kender jeg ret godt. Citatet stammer fra en skøn kogebog om græsk madlavning, med en masse dejlige beskrivelser af forfatterens oplevelser på Kreta.\nIndsendt af Eva-Andrea kl. 20.24 Ingen kommentarer:\n-En forårs godbid\nJeg er helt vild med stenbider rogn. Stenbider rogn er noget af det bedste ved det danske tidlige-\nDet ser da skønt ud!\nforår smagsmæssigt. Jeg kan spise det morgen, middag og aften. Rognen med et cremet mælkeprodukt og rå løg skaber den perfekte mundfølelse.\nOftest anvender man creme fraiche til stenbider rogn. Creme fraiche havde jeg ikke lyst til. Jeg ville prøve noget nyt, jeg ville prøve noget andet og det blev fåreyoghurt fra Knuthenlund.\nKnuthenlund har de sidste par år udviklet en masse produkter med fåremælk. Yoghurten havde jeg ikke prøvet før. Denne yoghurt smager absolut skønt og er mere interessant i smagen end en creme fraiche. Den er både cremet og ret syrlig. Knuthenlund skal have en klapsalve for deres fåreyoghurt. Yoghurten har fået et nyt udtryk.\nDenne yoghurt ville sandsynligvis også fungere fantastisk sammen som dip, som en kold hvid sovs til nye kartofler eller i en sommer agurkesuppe. Der er mange muligheder.\nOpskrift på stenbider rogn madder\nVasket stenbider rogn, fåreyoghurt, rødløg og blidt brød.\nSæt nogle skiver brød til at riste. Hak et rødløg meget småt. Anret nu brød, rogn, rødløg og fåreyoghurten. Nyd den bedste danske tidlige-forårs ret i fulde drag.\nGod fornøjelse med stenbider rognen og fåreyoghurten.\nIndsendt af Eva-Andrea kl. 17.29 Ingen kommentarer:\n"Jeg har medlidenhed med enhver der ikke ved det første blik\npå solen eller en myldrende skovbund\nMin kat Freud nyder solen i et varmt hjørne.\nuvilkårligt og instinktivt\nholder sin kæft"\nJeg så dette citat af onkel Dan på 'Turèll samlingens' Facebookside. Jeg blev straks inspireret til, at begynde med 'dagens have/ mad citat' igen.\nDet har tidligere her på bloggen været en tradition med et kort ciat dagligt om glæden ved mad og have. Dette citat af Dan Turèll synes jeg, illustrere min glæde ved naturen og foråret.\nMåske du genkender den følelse? Det er i hvert fald et vidunderligt solskinsvejr i dag og temmelig varmt.\nGod fornøjelse med forårsdagen og solskinnet.\nIndsendt af Eva-Andrea kl. 14.12 Ingen kommentarer:\n-hjemmehøstede frø rykker\nJeg har været væk et par dage fra min vindueskarm og imens er de første 15 tomatfrø spiret. Flere af squashspirende er eksploderet og blevet 20-30 cm. lange. Det er som om de er tryllet op ad jorden. Squash spirende har også udviklet de første spæde blade. Det er virkelig hurtigt.\nTomatspirende kommer fra frø, som jeg selv har høstet. Det har jeg ikke gjort før med tomatfrø. Men det fungere virkelig godt. De spirer endnu bedre, end nogen tomatfrø jeg har købt. Så det kan anbefales og det er billigere end at købe frø. Man skal være opmærksom på, at sorten skal kunne vokse godt i et drivhus i Danmark. Derudover skal det jo være en tomat, som smager skønt og man gider spise mange af. Det er ikke så svært, men det kræver tålmodighed.\nBehøves jeg at sige, at hvis der er nogen som mangler nogle dejlige tomatplanter,\nhar jeg rigeligt.\nGod fornøjelse med jeres egne spiringsprojekter.\n-grønt i drivhuset\nDet er årets første forårsdag. Igår såede jeg for første gang i år frø udendørs. Det var dog ikke helt udendørs, det var ude i mit drivhus.\nJeg har ryddet op i det lille krydderurte bed i drivhuset. Urter er blevet klippet ned, gamle blade taget væk og nye frø er blevet sået. Det er ganske vist lidt tidligt. Men i drivhuset er der ingen frost nu og der har kun været frost ganske få gange denne vinter. Derfor prøver jeg med en tidlig såning af forskellige krydderurter. Jeg har også sået spinat, det plejer at være en hårdfør plante.\nPurløg, hvidløgstoppe, timian, rosmarin og mynte\nDer er en smule grønt i drivhuset, for purløgene er allerede kommet op og jeg har klippet af den. Derudover er der hvidløgstoppe, timian, rosmarin og mynte.\nPurløg kan man toppe en omelet eller æggekage med. Jeg klippede også lidt i en risotto sammen med hvidløgstoppe. Det fungerede godt, men selvfølgelig skal hvidløgstoppe have længere end purløg.\nMynten kan fint anvendes som topping på en appelsinsalat eller i en myntete.\nDet er første gang jeg har en rosmarin som har overlevet vinteren i drivhuset, det er et bevis på den milde vinter.\nDe første urter udendørs\nOregano i stenbedet\nHaven udendørs er også så smut ved at vågne. Oreganoen er begyndt at sætte blade og det er Sankt Hans urten også. Sankt Hans urt er bedst kendt for dens rødbrune skærmblomster i september. Men dens nye skud kan også anvendes i madlavning f.eks. i salater. Den er sprød som en sukkerært og har en mild og lidt bitter smag. Jeg anvendte nogle af de nye oreganoskud i en kødsovs igår.\nGod fornøjelse med forårsprojekterne, der er nok at gå i gang med.\nIndsendt af Eva-Andrea kl. 12.32 Ingen kommentarer:


Mit fysiske og helt konkrete udbytte af dagen i Silkeborg. Jeg havde taget garn, mega hæklenål og opskrift med og fik hæklet denne kasket. Kasket har jeg aldrig gået med før, men så er det vel egentlig også ved at være på tide, når man er blevet 48 år. Den passer til min nyligt strikkede poncho med de mange farver.\nVendestrik og mønstre i ret og vrang var bog titler jeg lige måtte eje og har da også fået en go ide`. Det multifarvede nyerhvervede uldgarn fra Tanterne, skal da blive til en bluse i vendestrik. Det var jo garanteret derfor, at jeg faldt for det, dengang vidste jeg det bare ikke. Den viden er kommet til mig i nattens løb. Bogen om den slemme pingvin Tar-tar fik jeg kvit og frit af skønne Karen Klarbæk, som også lige gav sig tid til, at fortælle mig om sin far, som jo er forfatter til bogen. Den kvinde skal man ca være sammen med i 2 min, så har man stor respekt for hende og MEGET lyst til at lære hende nærmere at kende.\nJeg kæmper stadig med maskineriet, jeg har massevis af gode billeder. De kommer, men ikke bare lige og endelig fik jeg altså lov til at lægge det på siden. Tålmod mine damer. Søg og du skal finde, jeg søger og prøver og gør hvad jeg kan.


Akacievej 4, 2970 Hørsholm - BoligCV\nPå Akacievej 4, 2970 Hørsholm ligger denne villa opført i 1965. Huset er i et plan, og de 138 m2 byder bl.a. på 5 værelser, et badeværelse og eget køkken.\nBoligen er et murstenshus og har et tegltag. Grunden er på 702 m2, og den offentlige ejendomsvurdering lyder på 2.850.000 kr. (2018).\nDet koster ca. 24.461 kr. samlet set at bo i boligen pr. måned, når man samler udgifterne til lån, skat, forbrug, vedligehold og forsikring. Se mere om de samlede udgifter under Økonomi og marked.\nPå baggrund af data-vurderingen har boligen en anslået værdi på cirka 4.255.000 kr., og prognosen viser, at værdien kan forventes at de næste 2 år. Se hvor meget under Økonomi og marked.\nVillaen ligger i Hørsholm Kommune med i alt 25.007 borgere. Den klassiske nabo til Akacievej 4, 2970 Hørsholm er af typen Det går godt. Se mere om nabotypen under Lokalområdet.\nBoligen blev sidst solgt d. 14. August 2005 for 3.350.000 kr.\n19. dec. 1993\nFor at kende det præcise radonniveau på Akacievej 4, 2970 Hørsholm er det nødvendigt at lave målinger inde i selve bygningen.\nJorden på adressen er en vigtig faktor for radonniveauet. Jordarten på Akacievej 4, 2970 Hørsholm er Moræneler. Denne jordart giver en forhøjet risiko for radon i boligen.\nBoligen på Akacievej 4, 2970 Hørsholm er bygget i 1965. Først i 1998 skærpede man reglerne for radonsikring af nybyggeri. Der er derfor stor sandsynlighed for, at bygningen ikke er radonsikret.\nIfølge boligens BBR-oplysninger er der ikke nogen kælder på Akacievej 4, 2970 Hørsholm. Det giver en øget risiko for, at radon kan trænge ind i boligens stueplan.\nVed skybrud er der lav risiko for oversvømmelse på Akacievej 4, 2970 Hørsholm.\nIfølge vores beregninger ligger Akacievej 4, 2970 Hørsholm i nærheden af større lavninger, og risikoen er derfor forøget.\n52% af området omkring Akacievej 4, 2970 Hørsholm er bebygget eller belagt med asfalt, fliser og lignende, hvor vandet ikke kan sive ned i jorden. Dette betyder, at befæstningsgraden er høj.\nDet øverste lag jord ved Akacievej 4, 2970 Hørsholm har en middel hydraulisk ledningsevne. Ved kraftig regn vil den være omkring 187 mm/dag.\nVed stormflod er der lav risiko for oversvømmelse på Akacievej 4, 2970 Hørsholm.\nAkacievej 4, 2970 Hørsholm er placeret 27.4 meter over havets overflade.\nAkacievej 4, 2970 Hørsholm ligger i et område, hvor grundvandsstanden ikke ser ud til at give problemer nu eller i fremtiden.\nDer er ingen registreret støj på Akacievej 4, 2970 Hørsholm. Det kan skyldes lavt støjniveau (under 55 dB) eller manglende målinger.\nHer kan du se oplysningerne for Akacievej 4, 2970 Hørsholm (målt på 1,5 meters højde om dagen):\nAkacievej 4, 2970 Hørsholm ligger i Hørsholm Kommune, som har en høj risiko for indbrud, når man sammenligner med resten af Danmark.\nDer er ingen mistanke eller dokumentation for jordforurening på Akacievej 4, 2970 Hørsholm.\nAkacievej 4, 2970 Hørsholm ligger i Hørsholm Kommune, hvor drikkevandet i gennemsnit er målt som temmeligt hårdt (12-18 dH).\nAkacievej 4, 2970 Hørsholm er bygget i 1965, hvor PCB kan være brugt i nogle af de originale byggematerialer. Dette gælder generelt for bygninger af denne årgang og tager altså ikke højde for, om boligen fx er renoveret på et senere tidspunkt.\nDa Akacievej 4, 2970 Hørsholm er bygget i 1965, er der sandsynligvis tale om en af disse hustyper:\nDer er 12,9 km til nærmeste vindmølle fra Akacievej 4, 2970 Hørsholm. Vindmøllen er 59,9 m høj, har en kapacitet på 2000 kW og er placeret på land. Fabrikatet er Vestas Wind Systems A/S, og modellen er V 80 2 .\n23,6 km fra Akacievej 4, 2970 Hørsholm, ligger virksomheden HOFOR Amagerværket på adressen Kraftværksvej 37, 2300 København S. Se oplysninger om virksomheden og risikoen her.


Emne: Alsidig sweater Man jan 06, 2014 7:58 am\nJeg opretter en ny tråd til denne kreation, fordi der er en lille håndfuld billeder, og jeg gider ikke opdatere min anden tråd. Så må en admin sparke til mig, hvis jeg skal slå trådene sammen\nEndnu en lille ting bestående af de leggings, som jeg ikke kunne bruge alligevel. Jeg er ret vild med denne. Det var originalt meningen, at kraven skulle syes fast, men da jeg ikke kunne beslutte mig for, hvordan den skulle sidde, lod jeg den være løs - og derfor kan den sættes på de mange måder\nSweateren som udgangspunkt~\nKrave style 1\nKrave style 2\nKrave style 3\nOg uden krave\nHvad synes I? Personligt synes jeg, den er lidt sjov at lege med (til trods for, at Celeste tabte sin ene række øjenvipper, da jeg for fjerde gang under produktionen trak sweateren af/på hende... I gang med limen med det vuns! )\nEmne: Re: Alsidig sweater Fre jan 17, 2014 9:35 am\nSmart ide med kraven.\nDet kunne være at jeg også skulle prøve noget i den stil. Jeg har nogle uldne sokker, som der desværre er gået hul i. Men sokkeskaftet fejler ikke noget og mønsteret er flot.\nEmne: Re: Alsidig sweater Lør maj 10, 2014 12:47 am\nErh, hvordan får du kraven til at blive siddende som den skal?\nFlot, ellers. God størrelse mønster på stoffet og dejlig pasform\nEmne: Re: Alsidig sweater Man jun 02, 2014 8:34 am\nKraven sidder også relativt løst. Hvis jeg hælder hende til siden, falder den af. Ellers er den letvægtig, men af noget elastisk og robust stof, så tyngdekraften holder den på plads for det meste af tiden\nSå den duer nok ikke til meget andet en at klæde hende, når hun poserer eller bare sidder. Ingen "to go" med den på i hvert fald\nEmne: Re: Alsidig sweater Man jun 02, 2014 9:09 pm\nHaha, jeg har selv lavet en del outfits, der ikke rigtig er til at "lege" i\nMen så længe de kan poseres og se godt ud på billeder, ikke?\nEmne: Re: Alsidig sweater