Økonomiudvalg 05/2017 - 17. oktober 2017 - Åben dk\n2. Økonomiudvalgets økonomirapport pr. 30. september 2017\n3. Kommunalbestyrelsens økonomirapport pr. 30. september 2017\n4. 2. behandling af budget 2018 samt overslagsårene 2019 til 2021\n5. Budget over lejeindtægter for skolehjemsbygning\n6. Budgetomplacering til båderampe i Kangaamiut\n7. Ansøgning om omplaceringer indenfor Majoriaq Maniitsoq kontoområder\n8. Kunstgræsbane i Maniitsoq\n9. Uddeling af midler fra bæredygtighedspuljen\n10. Revisionsberetning nr. 25\n11. Revisionsberetning nr. 26\n12. Endelig godkendelse af KPT 30, Turisme koncessioner til skiturisme nord for Maniitsoq\n13. Personsøgere til vandreturister mellem Kangerlussuaq og Sisimiut\n14. Byggemodning for nye pontonbroer i Sisimiut\n15. Kontrol af kørsel med ATV ved jagt\n16. Orientering om aktuelle personalesager pr. 11. oktober 2017\n17. Borgmesterbeslutning vedr. rejseudgifter til Maniitsoq\nØkonomiudvalgets økonomirapport pr. 30. september 2017\nForbruget/indtægterne skal ligge på 75,0 %, hvis forbruget er jævnt fordelt over hele året.\nAdministrationsområdet har et samlet forbrug på 72,4 mio. kr. ud af en bevilling på 101,5 mio. kr. Det svarer til et forbrug på 71,3 %.\nMerforbrug ses på konto 12. Baggrunden for dette merforbrug er beskrevet nedenfor.\nUdgifter til folkevalgte har et forbrug på 6,0 mio.kr. ud af en bevilling på 8,1 mio.kr. Det svarer til et forbrug på 73,4 %.\nKonto 10-01 har behov for en omplacering, hvorved bevilling justeres i forhold til det beregnede faktiske forbrug for 2017.\nForbruget på konto 10-11 har sammenhæng med kommunevalget i april.\nKonto 10-16 er givet en tillægsbevilling på 100 tkr. til naturkatastrofen i Nordgrønland. Beløbet er endnu ikke udbetalt, men forventes anvendt til indkøb af børnevintertøj i samarbejde med Qaasuitsup Kommunia.\nDen kommunale forvaltning har et forbrug på 52,3 mio.kr. ud af en bevilling på 73,6 mio. kr. Det svarer til et forbrug på 71,1 %.\nAdministrationen bør have fokus på konti med forbrug uden bevilling, ligesom konti med merforbrug i forhold til bevilling bør omplaceres. Dette gælder bl.a. for konti vedr. kommunale vakantboliger.\nKantinedrift har et forbrug på 579 tkr. ud af en bevilling på 516 tkr. Det svarer til et forbrug på 112,1 %.\nAdministrationen bør ved en omplacering sikre, at bevilling for Maniitsoq følger indholdet i forpagtningsaftalen.\nIT-området har et forbrug på 8,4 mio.kr. ud af en samlet bevilling på 11,1 mio.kr. Det svarer til et forbrug på 75,9 %.\nTværgående aktiviteter har et forbrug på 5,1 mio.kr. ud af en bevilling på 8,1 mio. kr. Det svarer til et forbrug på 63,1 %.\nFor konto 18-06´s vedkommende skyldes et meget begrænset forbrug, at KANUKOKA ikke opkræver kontingent for 2017.\nQeqqata Kommunia har indtægter fra skatter og tilskud på 541,6 mio. kr. ud af en samlet bevilling på 729,3 mio. kr. Det svarer til indtægter på 74,2 %.\nIndkomstskatter (konto 80-01) er jf. Selvstyrets bogføringer for 8 måneder. Det skyldes, at aconto personskat afregnes bagud. En tillægsbevilling fra Kommunalbestyrelsens møde i august vedr. person- og udbytteskat er bogført som omplacering, hvilket bliver rettet.\nSelskabsskat (konto 81-01) for 2017 afregnes af Skattestyrelsen primo 2018. Det aktuelle for-brug er kommunens andel i tilbagebetaling af selskabsskat for tidligere år. En tillægsbevilling fra Kommunalbestyrelsens møde i august er bogført som omplacering, hvilket bliver rettet.\nTilskud (konto 83-01) omfatter ”Skatteudligning” og ”Bloktilskud” – begge afregnet for 10 måneder.\nQeqqata Kommunia har i årets første 9 mdr. haft indtægter fra renter, kapitalafkast, salg af fast ejendom, byggemodningsafgifter og udlodning på i alt 21,7 mio.kr. ud af en samlet bevilling på 20,3 mio. kr. Det svarer til indtægter m.m. på 107,1 %.\nVedr. konto for salg af fast ejendom (86-02) er der indgået salgsprovenu for et byhus i Sisimiut og et bygdehus i Napasoq.\nKonto 86-03 er registreret med et merforbrug som følge af faktureringer vedr. arealtildeling til selvstyrefinansieret kollegiebyggeri samt til en andelsboligforenings kommende byggeri på Emiliap Aqq.\nKonto 86-06 er til den aktuelle udlodning af provenu fra KANUKOKS´s bygninger. Det bogførte forbrug er provenu fra salg af administrationsbygning i Nuuk.\nDe samlede indtægter for 2017 forventes at blive på ca. 750 mio.kr., jf. balance. I det oprindelige budget for 2017 var indtægten sat til 722 mio.kr.\nDe likvide aktiver forventes at falde fra 99,0 mio. kr. til 45,2 mio. kr. ved årets slutning. Denne udvikling bygger på størrelsen af den likvide beholdning primo 2017, det budgetterede resultat fra budget 2017, tillægsbevilling til drift, anlæg og indtægter samt de godkendte statusforskydninger som følge af forventet udbetaling af boliglån i 2017.\nØkonomiudvalget har på møde 02/2017 godkendt overførsel af anlægsmidler fra 2016 til 2017 med 57,6 mio.kr.\nDet skal oplyses, at det gennemsnitlige anlægsforbrug i 2013-2016 har været på ca. 46,0 mio. kr. Det skal oplyses, at der for i de sidste 5 år har været mellem 12 og 58 mio. kr. i anlægsoverførsel mellem regnskabsårene med dertil likviditetseffekt.\nHvis der kan forventes et anlægsforbrug i 2017 på 46, mio. kr. ud af det samlede anlægs-budget i 2017 vil den likvide beholdning kunne beregnes til ca. 153 mio. kr. ultimo 2017. Kontantbeholdningen primo 2018 være tilsvarende ca. 153 mio. kr. Der vil dermed kunne forventes en anlægsoverførsel fra regnskab 2017 til regnskab 2018 på ca. 108 mio. kr.\nDen gennemsnitlige kontante beholdning i september 2017 er beregnet til 150,5 mio.kr.\nDe samlede kommunale tilgodehavender til Qeqqata Kommunia er pr. 29.09.2017 på 75,3 mio. kr., hvilket er en stigning på ca. 0,7 mio.kr. i forhold til samme tid sidste år.\nTilgodehavende vedr. A-bidrag, ydet som forskud, udgør nu 57,7 mio.kr., svarendt til 76,6% af de samlede kommunale tilgodehavender.\npkt økonomirapport bilag 1 - balance pr. 30.09.2017 dk øueee939a6-e37e-43a7-b7e5-080150a04175.pdf\npkt økonomirapport bilag 2 - restanceliste 29-09-2017ff6afc5f-1103-474c-a1ae-cbaa2d3c6fe9.xlsx\npkt 02 + 03 bilag 2 - restancelisten pr. 29-09-2017345481cb-4f7f-439a-9611-d5b94d336658.xlsx\nØkonomirapport bilag 1 - Balance pr. 30.09.2017 dk ØU.pdf\nØkonomirapport bilag 2 - Restanceliste 29-09-2017.xlsx\npkt 02 + 03 bilag 2 - Restancelisten pr. 29-09-2017.xlsx\nKommunalbestyrelsens økonomirapport pr. 30. september 2017\nForbruget/indtægterne skal ligge på 75 %, hvis forbruget er jævnt fordelt over hele året\nAdministrationsområdet har et samlet forbrug på 72,4 mio kr ud af en bevilling på 101,5 mio kr.. Det svarer til et forbrug på 71,3 %.\nKonto 10 er givet en tillægsbevilling på 100 tkr til naturkatastrofen i Nordgrønland. Beløbet er endnu ikke udbetalt, men forventes anvendt til indkøb af børnevintertøj i samarbejde med Qaasuitsup Kommunia.\nKonto 12 har et merforbrug som følge af manglende bevillingskorrektion som følge af kantinernes privatisering. Administrationen bør derfor ved en omplacering sikre, at bevilling for kantinedrift i Maniitsoq følger indholdet i forpagtningsaftalen. INI indbetaler månedsvis en beregnet andel af forpagtningsaftalen for benyttelse af kantinefaciliteter i Sisimiut.\nKonto 18 har et merforbrug vedr forsikring, primært som følge af præmieforhøjelse på bygningsforsikring på 25 % og at årets forsikringspræmier for 2017 vedr de kommunale forsikringer er betalt.\nKonto for kontingenter og tilskud har et meget begrænset forbrug som følge af, at KANUKOKA har besluttet ikke at opkræve kontingent for 2017.\nTeknik har et samlet forbrug på 25,4 mio kr ud af en bevilling på 39,9 mio kr.. Det svarer til et forbrug på 63,7 %.\nKonto 23 har merforbrug med tilknytning til ”Brættet” i både Maniitsoq og Sisimiut. Her anbefales en omplacering.\nKonto 24 har en registreret merindtægt som primært skyldes forud fakturering af lejeindtægter.\nKonto 25 har merforbrug, der bla har sammenhæng med udgifter til øvrige anskaffelser og reparationer. Der er givet tillægsbevilling til bekæmpelse af sommerens fjeldbrande, herunder til S61-flyvninger af brandmandskab.\nAdministrationen bør have fokus på konti med forbrug uden bevilling samt konti med merforbrug i forhold til bevilling. Her anbefales en omplacering.\nKonto 27 har et mindreforbrug som bla som følge af intern fakturering vedr asfaltarbejde inden udgangen af september.\nArbejdsmarkeds- og erhvervsområdet har et samlet forbrug på 18,6 mio kr ud af en bevilling på 27,3 mio kr.. Det svarer til et forbrug på 68,0 %.\nKonto 35-04 (Uddannelser) har på enkelte konti et registreret merforbrug som skyldes, at der endnu ikke er hjemtaget selvstyrerefusioner på i gangværende aktiviteter.\nKonto 38 har et mindreforbrug bla som følge af, at 80 % af årets selvstyretilskud til driften af Majoriaq / Piareersarfik er udbetalt.\nFamilieområdet har et samlet forbrug på 171,2 mio kr ud af en bevilling på 236,9 mio kr.. Det svarer til et forbrug på 72,3 %.\nKonto 43 har et merforbrug som primært skyldes, at førtidspension er forudbetalt. Forbrugstallet omfatter således 10 mdr. i 2017. Desuden er der konti med et konstateret eller forventet merforbrug, hvor administrationen bør igangsætte en omplaceringsopgave.\nKonto 47 har et merforbrug ligeledes som følge af, at ældrepensionen bliver forudbetalt. Desuden er der konti med et konstateret eller forventet merforbrug, hvor administrationen ligeledes bør have fokus på en omplaceringsopgave.\nUndervisning og kultur har et samlet forbrug på 167,5 mio kr ud af en bevilling på 229,9 mio kr.. Det svarer til et forbrug på 72,8 %.\nKonto 53 har et mindre merforbrug bla som følge af, at musikskolen i Sisimiut har indgået et midlertidigt eksternt lejemål til skolens undervisning. Det foregår i Friskolens tidligere lokaliteter. Administrationen bør have fokus på en omplaceringsopgave, da flere konti har opbrugt årsbevilling.\nForsyningsvirksomheder har et samlet forbrug på 1,4 mio kr ud af en bevilling på 3,1 mio kr.. Det svarer til et forbrug på 44,4 %.\nKonto 66 har i årets første 9 mdr et relativt lavt omkostningsniveau på flere driftskonti samt større indtægter fra diverse afgifter, hvilket er årsagen til den relativt store merindtægt.\nKonto 68 har et merforbrug der primært skyldes mindre salg af producerede ydelser fra forbrændingsanlæggene i Maniitsoq og Sisimiut.\nAnlægsområdet har et samlet forbrug på 46,4 mio kr ud af en bevilling på 154,7 mio kr.. Det svarer til et forbrug på 30,0 %.\nDet relativt lave forbrug på anlægsområdets konti skyldes, at flere af byggesagerne har ligget vinterstille indtil tøbrud i juni.\nKonto 70 omfatter bla opførelse af handicapboliger i Maniitsoq og Sisimiut samt byggesæt i Kangerlussuaq, Atammik, Itilleq og Sarfannguit.\nKonto 72 er påvirket af udgifter til eks. asfaltering, kloakering, indkøb af maskiner samt etablering af ATV-spor.\nKonto 74 har bevilling til et renoveringsprojekt for Familiecenter Maniitsoq samt udvendig maling og nye vinduer til Plejehjem i Sisimiut. Disse bevillinger er udnyttet i begrænset omfang.\nKonto 75 omfatter bla skolerenoveringen Nalunnguarfiup, hvor der er afholdt håndværkerudgifter for ca 6,2 miokr.. Der er endnu ikke søgt refusion fra Selvstyret. Endvidere opføres ny daginstitution i Atammik med selvstyretilskud. Der er givet tillægsbevilling til opførelse af kunstgræsbaner i Maniitsoq og Sisimiut, som forventes ibrugtaget i 2018.\nKonto 76 omfatter primært indkøb af spiloliebrænder, som nu er leveret, monteret og sat i drift samt fjernvarmeledning, der er under projektering hos Nukissiorfiit.\nKonto 77 har et forbrug på 3,5 mio kr som direkte kan henføres til igangværende byggemodning af Akia A22+A23 (nyt boligområde).\nQeqqata Kommunia har indtægter og renter samt afskrivninger på 563,4 mio kr ud af en samlet bevilling på 749,6 mio kr.. Det svarer til indtægter og afskrivninger på 75,2 %.\nPersonlig Indkomstskat (konto 80) er jf Selvstyrets bogføringer for 8 måneder, idet aconto personskat afregnes bagud. En tillægsbevilling fra Kommunalbestyrelsens møde i august vedr person- og udbytteskat er bogført som omplacering, hvilket bliver rettet.\nSelskabsskat (konto 81) for 2017 afregnes af Skattestyrelsen primo 2018. Det aktuelle forbrug er kommunens andel i tilbagebetaling af selskabsskat for tidligere år. En tillægsbevilling fra Kommunalbestyrelsens møde i august er bogført som omplacering, hvilket bliver rettet.\nTilskud (konto 83) omfatter ”Skatteudligning” og ”Bloktilskud” – begge afregnet for 10 måneder.\nAndre indtægter (konto 86) omfatter nu nyoprettet konto 86-06, idet KANUKOKA har besluttet at udlodde provenu fra salg af foreningens bygninger. I første omgang er det provenu fra salg af administrationsbygning i Nuuk.\nDe samlede indtægter for 2017 forventes at blive på ca 750 mio kr, jf balance. I det oprindelige budget for 2017 var indtægten sat til 722 miokr.\nLikvid beholdning primo 2017\nIndtægter , budget\nResultat iht. budget\nBoliglån, budget (statusforskydning)\nLikvid beholdning ultimo 2017\nDe likvide aktiver forventes at falde fra 99,0 mio kr til 45,2 mio kr ved årets slutning. Denne udvikling bygger på størrelsen af den likvide beholdning primo 2017, det budgetterede resultat fra budget 2017, tillægsbevilling til drift og anlæg samt de godkendte statusforskydninger som følge af forventet udbetaling af boliglån i 2017.\nDen gennemsnitlige kontante beholdning pr 30. 09. 2017 er beregnet til 150,5 miokr..\nDet gennemsnitlige anlægsforbrug i 2013-2016 har været på c. 46,0 mio k pr. år. Det kan oplyses, at der for i de sidste 5 år har været mellem 12 og 58 mio kr i anlægsoverførsel mellem regnskabsårene med dertil likviditetseffekt. Hvis der kan forventes et anlægsforbrug i 2017 på 46, mi kr. ud af det samlede anlægsbudget i 2017 vil den likvide beholdning kunne beregnes til ca 153 mi kr. ultimo 2017. Kontantbeholdningen primo 2018 være tilsvarende ca 153 mio kr.. Der vil dermed kunne forventes en anlægsoverførsel fra regnskab 2017 til regnskab 2018 på ca 108 mio kr..\nDe samlede kommunale tilgodehavender til Qeqqata Kommunia er pr 29.09.2017 på i alt på 75,3 mio kr, hvilket er en stigning på ca 0,7 mio kr i forhold til samme tid sidste år.\nI forhold til den senest fremlagte oversigt fra årsskiftet er det samlede tilgodehavende steget med ca 1,2 miokr.\nTilgodehavende vedr A-bidrag, ydet som forskud, har fortsat om en stigende tendens, idet\nA-bidragstilgodehavende nu udgør i alt 57,7 miokr.. Det er en stigning på ca 2,5 miokr i forhold til samme tidspunkt sidste år, selvom Skattestyrelsen har gennemført modregningsprocedure forinden udbetaling af overskydende skat den 31. august 2017.\n- at tage økonomirapporten til efterretning,\nRestancelisten pr 29 september 2017\npkt 03 bilag 1 dk - balance for qeqqata kommunia0ff8ac04-fe0b-4a69-9e59-ecf1df812896.pdf\npkt 03 bilag 2 - restancelisten pr. 29-09-20179f50a199-4e29-48b5-8aff-5e5a9ae634a6.xlsx\nbilag 1 dk - Balance for Qeqqata Kommunia\nbilag 2 - Restancelisten pr. 29-09-2017\n2. behandling af budget 2018 samt overslagsårene 2019 til 2021\nKommunalbestyrelsen (KB) besluttede på sit møde den 16. maj 2017 tidsplan for udarbejdelse af budget 2018 og overslagsårene samt de økonomiske rammer for budget 2018. På KB møde den 16. maj 2017 fastsatte KB rammer for basisbudget 2018 samt overslagsårene 2019 til 2021.\nDe politiske partier, fagudvalgene og bygdebestyrelserne fremkom med budgetønsker til budget 2018 og overslagsårene den 20. juni 2017, og KB afholdte budgetseminar den 23. august 2017 herom samt om den økonomiske situation. KB havde 1. behandling af budget 2018 den 28. september 2017.\nAd. Tidligere KB beslutninger vedrørende budget 2018 samt overslagsårene 2019-2021\nPå KB møde den 28 september 2017 blev der besluttet indstillinger til budget 2018 og overslagsårene 2019-2021, der er indtastet i budgettet. ØU og KB har godkendt tillægsbevillinger og omplaceringer for 2017, der har virkning i budget 2018 og overslagsårene, der er indtastet i budgettet.\nEfter disse korrektioner fremgår budgetforslag 2018 samt overslagsårene 2019 til 2021 herved således:\nTabel 1: budget 2018 og overslagsårene 2019-2021 efter 1 behandlingen\nOvenstående primo likvid beholdning er i 2018 opgjort på grundlag af den kassebeholdning der fremgår af økonomiopfølgningen efter 2. kvartal 2017 og overførsel af forslag til uforbrugte an-lægsmidler m.m. fra 2016 til 2017, der er vedtaget med 57,6 mio. kr. Hvis hele anlægsbudgettet i 2017 forventet gennemført i 2017 vil dette medføre anførte kontantbeholdning primo 2018 på 21,5 mio. kr.\nAd. Bloktilskud til nybyggeri og renovering af skoler og daginstitutioner\nKommunalbestyrelsen besluttede til 1. behandlingen, at de i budget 2018 indarbejdede anlægsprojekter på daginstitutionsområdet forsøges afklaret inden 2. behandling af budgettet.\nDer forelægger nu en administrativt aftale om at kommunerne overtager ansvaret for anlægs- og renoveringsopgaverne på daginstitutions- og folkeskoleområdet pr. 1. januar 2018, hvilket er under indarbejdelse i bloktilskudsaftalen for 2018.\nQeqqata Kommunia vil modtage 13.783.000 kr. i årligt hertil, men det vil samtidigt betyde, at kommunerne ikke kan få særskilt anlægstilskud til skolerenovering, dagplejecenter og daginstitutioner fremover.\nI forhold til skoleområdet var der vedr. Selvstyrets hidtidige planlægning på skolerenoverings-området i Qeqqata Kommunia prioriteret Kangaamiut og Kilaaseeraq i Maniitsoq. Herefter var de større sager Qinnguata i Kangerlussuaq og Nalunnguarfiup i Sisimiut.\nI forhold til daginstitutionsområdet er der i kommunens budget 2018-2021 indarbejdet følgende beløb som kommunens andel til daginstitutionsbyggeri, hvor det samtidig var forudsat, at Selvstyret ville finansiere et tilsvarende beløb.\nTabel 2: Nuværende daginstitutionsanlægsbevillinger i budgetår 2018 og overslagsårene 2019-2021\nAlle 3 steder bygger forslaget på udfasning af eksisterende daginstitutioner, da antallet af daginstitutioner og daginstitutionspladser passer nogenlunde med behovet. Udfasning af eksisterende og opførelse af nye daginstitutioner har hidtil taget udgangspunkt i, at eksisterende daginstitutioner både var gamle og uhensigtsmæssigt indrettet samt i nogen tilfælde at der var tale om sammenlægning af flere små driftstunge daginstitutioner.\nI Kangaamiut er daginstitutionen teknisk set i god stand og passende i forhold til børnetallet, men set i lyset af det faldende befolkningstal kunne der være stordriftsfordele i at renovere/ombygge den eksisterende skole til kombineret skole, dagplejecenter/daginstitution og fritidscenter.\nI Maniitsoq viser sammenligninger, at fritidshjemmet Angajo er den mest utidssvarende institution. Dels er det den ældste institution, dels blev den omdannet fra daginstitution til fritidshjem for få år siden uden at de fysiske forhold blev ændret markant til at brugergruppen gik fra førskolealderen til skolealderen. I forhold til en service- og driftshensyn vil det være hensigtsmæssig, at fritidshjemmet fortsat ligger tæt placeret på skolen. Som følge af skolen placering midt i byen er det vanskelig at finde en alternativ placering til fritidshjemmet, men det gamle elværk placeret mellem det eksisterende fritidshjem og skolen er under udfasning og vil være en optimal placering for et kommende fritidshjem.\nI Sisimiut er det børnehaven Sisi, der oprindeligt var den ene del af vuggestue Nuka og børnehave Sisi, hvor Nuka for en del år siden blev udfaset. Sisi er ikke optimalt indrettet og en udfasning vil kunne frigøre den samlede bygning til eventuelt salg eller fortsat foreningsbygning i byens centrum. Akia har været udpeget som placering for en ny integreret daginstitution.\nSamlet set foreslås der følgende anlægsbevillinger ift. daginstitutions- og skoleområdet, hvor der dog må tages forbehold for bevillingernes størrelse på skoleområdet, hvorfor en del af opgaven er at få undersøgt behovet og herefter afsættelse af de nødvendige bevillinger.\nDet skal bemærkes, at der er medtaget 2022, da to af projekterne fortsætter i 2022.\nTabel 3: Nyt forslag til skolerenovering og daginstitutionsbevillinger\nRenovering af Kangaamiut skolen eventuelt inkl. dagplejecenter\nRenovering af Kilaaseeraq\nNyt Maniitsoq fritidshjem\nNy Sisimiut Akia daginstitution\nAd. Budgetønsker til budget 2018 og overslagsårene 2019-2021.\nKommunalbestyrelsen besluttede til 1. behandlingen, at sende forslaget til nye budgetønsker til budget 2018 tilbage til Økonomiudvalget til fornyet behandling.\nTabel 4 Budgetønsker til drift og anlæg vedrørende budget 2018 og overslagsårene 2019-2021.\nDementafdelinger (ekskl. 50% medfinansiering fra Selvstyret)\nPulje til udendørs fritidsfaciliteter\nStort telt til musikfestivaler\nAnsættelse af skoledirektør\nOpmuntringspræmier og rollemodeller\nKultur- og sundhedsseminar\nUndersøgelse af kulturhus og –bygninger i Maniitsoq\nFortorv på broen til Akia i Sisimiut\nNyt mobilt asfaltværk og styresystem\nBrandmaterialer i bygder\nForbedring af veje i Atammik\nNormering til forbrænding i Maniitsoq\nForlængelse af åbningstider på brættet\nMultihus i Kangerlussuaq\nTabellens budgetønsker kan ændres i forhold til nye politiske prioriteringer.\nDer er to sager undervejs i den administrative og politiske behandling, om vil have væsentlige konsekvenser for budget 2018, hvorfor et retvisende budget bør inkludere disse sager.\nPrimært er sagen om kunstgræsbane i Maniitsoq også på dagsordenen til Økonomiudvalget og Kommunalbestyrelsen i oktober. Som det fremgår af sagen ligger administrationen op til valg af 3 vidt forskellige løsninger, hvad angår de økonomiske konsekvenser. Drøftelserne i Udvalget for Teknik, Råstoffer og Miljø indikerede, at sagen med fordel kunne tages op på borgermøde samt kommunalpolitiske fysiske drøftelser i forbindelse med kommunalbestyrelsens møde i Maniitsoq i november. Det er således en sag, der vil have stor indvirkning på budgettet, men som muligvis ikke afgøres på kommunalbestyrelsens møde i oktober.\nDet er administrationens opfattelse, at såfremt der ikke tages beslutning på mødet i oktober bør der afsættes 10 mio. kr. i budgetår 2018 til de afledte konsekvenser af kunstgræsbanesagen.\nSåfremt løsning 1 med kunstgræsbane på den eksisterende fodboldbane uden udsprængning prioriteres, kan de resterende midler anvendes på andre kultur-, fritids- og idrætsanlæg i Maniitsoq.\nSåfremt løsning 2 med kunstgræsbane på en udvidet/udsprængt fodboldbane prioriteres, passer de afsatte 10 mio. kr. ca. til behovet.\nSåfremt løsning 3 med en kunstgræsbane i ny bydel prioriteres, vil de 10 mio. kr. bruges til opstart i 2018, og der vil skulle indprioriteres yderligere midler i 2019-2020 til formålet finansieret ved at udskyde andre tiltag. Dog Selvstyrets medfinansiering til overordnet byggemodning søges.\nTilsvarende bør GBU, DBU og FIFA ansøges midler til løsning 2 og 3, idet GBU’s nye krav til GM afholdelse bør medføre medfinansiering fra fodboldunionerne eller deres samarbejdspartnere.\nSekundært har Selvstyret og kommunerne aftalt at erstatte deres nuværende økonomisystemer med et nyt fælles ERP-system. Parterne har aftalt, at Grønlands Selvstyre og Kommuneqarfik Sermersooq overgår til det nye system pr. 1. januar 2018, mens Kommune Kujalleq og Qeqqata Kommunia forventes at tage systemet i brug 1. januar 2019, mens de to sidste (og nye) kommuner kobles på 1. januar 2020. Der forelægger en businessplan, der sammen med forretningsbetingelser for Qeqqata Kommunias deltagelse forventes forelagt til Økonomiudvalgets beslutning inden året udgang. Der bør der afsættes de nødvendige 4,1 mio. kr. til indkøb af ERP-systemet i budgetår 2018-19.\nBorgmesteren har endvidere gjort opmærksom på, at kommunen i de senere år ikke har fået prioriteret midler til en ny kirkegård i Napasoq, hvorfor det nu er af hastende karakter. Der bør afsættes 1,5 mio. kr. til formålet i budgetår 2018.\nTabel 5: Hastende sager med økonomisk konsekvens i budgetår 2018\nKirkegård i Napasoq\nSamlet vil en prioritering af de nye budgetbevillinger i tabellerne 3-5 og udfasning af bevillingerne i tabel 2 give følgende råderum og likviditet i budget 2018 og overslagsårene 2019-2021:\nTabel 6: Nyt økonomisk råderum og likviditet\nNuværende balance (tabel 1)\nNuværende daginstitutions-anlægsbevillinger (tabel 2)\nNye skole- og daginstitutionsbevilling (tabel 3)\nBudgetønsker fra 1. behandling (tabel 4)\nLikviditet beholdning primo\nLikviditet beholdning ultimo\nTabellen viser. at råderummet samlet set er nogenlunde i balance i budget 2018 og overslagsårene, men at likviditeten kan blive en udfordring ved udgangen af 2020. Det bemærkes i den forbindelse, at der forudsættes et endog meget stort anlægsbudget i 2020, herunder både opstart af anlæggelse af grusvej mellem Sisimiut og Kangerlussuaq samt nyt forbrændingsanlæg i Sisimiut. Begge disse sager forudsætter en fælles løsning med selvstyret og/eller en placering i særskilte selskaber.\nI forhold til det politiske ønske om 5% likviditet til rådighed svarende til 37-38 mio. kr., så vil det ikke opfyldes teknisk set, jf. tabel 6. Men såfremt mindreforbruget på anlæg og dermed anlægsoverførslen fortsat vil lægge på minimum 50 mio. kr. i lighed med de senere år, så vil det den ønskede likviditet blive opfyldt.\nDet vedlægges oversigt over takster som bilag 4 således som det er vedtaget af de politiske fagudvalg.\nDer vedlægges oversigt over normering og lønsum for de enkelte konti som bilag 5.\nDer vedlægges oversigt over kommunalbestyrelsens vederlæg som bilag 6.\nDer er økonomisk balance mellem indtægter, udgifter samt kontantbeholdning inden 2. behandling af budget 2018 og overslagsårene 2019-2021.\nDer er en målrettet kommuneøkonomi i 2018-2021 med nævnte bæredygtig konsekvenser. Tidligere målsætninger om uændret skatteprocent samt højt aktivitetsniveau for anlæg kan fastholdes.\nAdministrationen skal særlig henlede opmærksomheden på at der er balance mellem indtægter, udgifter og kontantbeholdning i budget 2018 og overslagsårene 2019-2021, men at det kan blive nødvendig at prioritere i forhold til anlægsbudgettet for overslagsårene.\nat de centrale udmeldinger vedrørende selvskabsskat godkendes og indarbejdes i budgettet jf. tabel 2 herfor\nat de i budget 2018 indarbejdede anlægsprojekter til daginstitutionsområdet, jf. tabel 2 udfases og erstattes af nyt forslag til skolerenovering og daginstitutionsbyggeri, jf. tabel 3\nat nye budgetønsker drøftes og godkendes efter eventuelle ændringer og indarbejdes i budget 2018 og overslagsårene 2019-2021, jf. tabel 4\nat de hastende sager godkendes indarbejdet i budget 2018 og overslagsårene 2019-2021, jf. tabel 5\nat taksterne i henhold til bilag 4 godkendes,\nat normeringsoversigten i henhold til bilag 5 godkendes\nat vederlag for kommunalbestyrelse og bygdebestyrelserne i henhold til bilag 6 godkendes\nForeliggende budgetforslag for 2018 på specifikation 4\nOversigt over udvalgenes prioriterede budgetønsker efter budgetseminar til budget 2018 og overslagsårene 2019-2020\nTillægsaftale om bloktilskud\nForslag til takster for 2018\nForslag til normeringsoversigt for 2018\nVederlag for kommunalbestyrelse og bygdebestyrelser i 2018\npkt 03 bilag 6 - oversigt over udvalgenes prioriterede budgetønsker efter budgetseminar ....94efdbc7-f5d8-4eb0-b1bd-f4edf5db59e0.xlsx\npkt 04 bilag 3 dk - 2. behandling budget 2018 - anlægsmidler førskole- og folkeskoleområdet ved m=8de i den politiske ko...4580d0c9-ae57-4a24-9540-cc4f0dd347a4.docx\npkt 04 bilag 5 - normering 2018c3c669ca-f54e-4dc3-b198-2d7b61e57627.xlsx\nbilag 2 - Oversigt over udvalgenes prioriterede budgetønsker efter budgetseminar .....xlsx\nbilag 3 dk - 2. behandling budget 2018 - Anlægsmidler førskole- og folkeskoleområdet ved m=8de i Den Politiske Ko....docx\nbilag 5 - Normering 2018.xlsx\nBudget over lejeindtægter for skolehjemsbygning\nVed Uddannelses-, Kultur- og Fritidsudvalgets ordinære møde den 30. januar 2017 blev udvalget orienteret om udlån af den anden skolehjemsbygning til efterskolen. Grundet fund af skimmelsvampe i Maniitsumi Efterskolis kollegiebygning blev kollegiebygningen lukket for beboelse efter nytår 2017. Da der igennem årene har været faldende antal beboere på Qeqqata Kommunias skolehjem grundet faldende børnetal i bygderne, blev samtlige beboere på skolehjemmet samlet i den ene bygning på skolehjemmet den 16. januar 2017. Allerede den 18. januar flyttede efterskolen 24 piger ind i den anden bygning. Da souschefen på skolehjemmet opsagde sin stilling tidligt i januar 2017, og fraflyttede sin tjenestebolig den 27. januar 2017 på den bygning der udlejes til efterskolen, har efterskolen også overtaget lejligheden. Der blev underskrevet en lejekontrakt med efterskolen gældende for 18. januar 2017 til 30. juni 2017. Den månedlige leje udgør kr. 35.500,-\nIdet efterskolens kollegiebygning ikke forventes færdigrenoveret før engang i 2018, har efterskolen ønsket en forlængelse af lejen til udgangen af 2017 med mulighed for forlængelse. Der er underskrevet en forlængelse af lejen gældende for perioden 15. juli til 31. december 2017 med mulighed for forlængelse.\nDer er 9 beboere på skolehjemmet i skoleåret 2017/18, og de bor alle på den ene bygning. Forstanderen for efterskolen, lederen af skolehjemmet og uddannelseschefen mødes hver måned og koordinerer et samarbejde om både udlejningen, men også omkring pædagogisk samarbejde mellem efterskolen og skolehjemmet.\nKonto 51-11-20-71-00 under skolehjemmets konto: Lejeindtægter, forventes lejeindtægterne fra efterskolen at komme op på kr. 390.500,- for hele 2017.\nOmråde for Uddannelse foreslår, at disse lejeindtægter anvendes til 2 projekter som beskrevet nedenfor.\nDerudover er der lejeindtægter på kontoen fra lederens samt souschefens boligbetaling. Lederen af skolehjemmet bor på tjenesteboligen på skolehjemmet og betaler boligbetaling. Denne post forbliver uændret og tæller med under balancen for skolehjemmet.\nDet ene projekt som foreslås igangsat medio oktober 2017 er mentorprojektet Sapiik under Foreningen Grønlandske Børn.\nMålgruppen er to 9. klasser på Atuarfik Kilaaseeraq, samt alle beboerne på skolehjemmet. Projektperioden er start medio oktober 2017 til begge 9. klasser afslutter folkeskolen som 10. klassere i juni 2019.\nDet overordnede formål med Sapiik er at motivere unge til at fortsætte i uddannelse efter endt folkeskole.\nLokale projektmedarbejdere mødes med de unge en gang om ugen til Sapiik aktiviteter: sociale, selvtillidsbaserede og uddannelsesmæssige aktiviteter bl.a. i samspil med lokale virksomheder. Der indgås aftaler med flere virksomheder om aktiviteter, endagspraktik mv.\nResultaterne af en evaluering af lignende Sapiik projekter viser, at ca. 80 % af de unge der deltager i Sapiik søger ind på en ungdomsuddannelse. Det landsdækkende tal er 50 %\nTo projektmedarbejdere, der ikke er ansat på skolen, får hver 7 timer om ugen til aktiviteter udenfor skolen. De unge mødes hver uge med to projektmedarbejdere, og gennem både uddannelses-orienterede og sociale aktiviteter får de unge større selvtillid og et bedre sammenhold, hvilket smitter af på det faglige udbytte i skolen og de unge får sat ord på deres fremtidsdrømme og træffer beslutning om den videre uddannelse efter folkeskolen.\nDet andet projekt er med psykologen Peter Berliner. Peter Berliner er forsker i Danmarks institut for Pædagogik og Uddannelse ved Århus Universitet, i sociale lærings- og udviklingsprocesser med særligt henblik på helende læring i samfund. Projektet er udformet som en del af projektet ”Siunissaq”. Peter Berliner var igangsætter af Paamiut Asasara, der har opnået imponerende dokumenterede borgerinddragende resultater i Paamiut. Der er dokumentation for før projektets start og efter, hvor kriminalitet, vold, selvmord og meget andet faldt mærkbart.\nAktuelt driver Berliner nu lokalt forankrede lignende projekter i Nanortalik og Tasiilaq.\nSiunissaq projektet og Sapiik projektet samt Område for Uddannelse har i fællesskab udformet begge projekter tilpasset hinanden, og tilpasset 9. klasserne og skolehjemsbørnene.\nDenne gruppe unge bliver den samme gruppe som Sapiik-projektet. De to lokale projektmedarbejdere under Sapiik arbejder også med i Siunissaq projektet, og begge projekter koordineres, således at de supplerer hinanden.\nFra medio oktober starter Sapiik-projektet, hvor de unge får lært hinanden at kende og opstarter projektet. Sidst i oktober kommer Siunissaq projektet og afholder workshop nr. 1 og 2, slået sammen med den selvsamme gruppe. Ligeså afholdes workshop nr. 3 i løbet af foråret 2018. Workshop nr. 4 afholdes i efteråret 2018, når samme gruppe 9. klasser er blevet til 10. klasser Der vil således når de unge har fællesaktiviteter med projektlederne i Sapiik blandt andet blive arbejdet videre med workshoppens emner fra Siunissaq projektet.\nI 2018 og 2019 fortsætter begge projekter, og følger de nuværende 9. klasserne igennem deres 10. klasse og deres afgangseksamen.\nOg her inddrages de 2 bygdeskoler i Qeqqata Kommunia, der har 9. og 10. klasser med Sapiik-light og at eleverne tager til Maniitsoq og deltager i workshoppene. I løbet af efteråret 2017 udformes et helt nyt projekt med nuværende arbejdstitel: Sapiik Light til bygdeskolerne, der igangsættes januar 2018 i samarbejde med bygdeskolerne i Kangaamiut og Kangerlussuaq. Dette har ikke været forsøgt med før, således at det skal forberedes sammen med bygdeskolerne.\nEn styregruppe under samarbejdsorganet mellem Arbejdsformidlingen, Område for Familie og folkeskolen har taget opgaven på sig, også at tage imod sager om børn og unge med ekstra behov for omsorg eller ekstra tiltag, såfremt der under de to projekters forløb skulle dukke socialsager eller ekstra behov op blandt deltagende børn. Styregruppen har kompetencer til at kunne viderefordele opgaver, for eksempel til familiecenteret eller andre steder.\nQeqqata Kommunia har en interesse i at de unge går videre i uddannelsessystemet efter endt folkeskole. Såfremt udvalget godkender budgettet til disse 2 projekter kan de igangsættes. Med disse 2 projekter forøges mulighederne for ikke bare at de unge går videre med et uddannelsesforløb efter folkeskolen, men risikoen for frafald efter afgangseksamen fra folkeskolen og efter start af videre uddannelsesforløb forventes også vil blive nedsat betragteligt.\nKonto 51-11-20-71-00 under skolehjemmets konto: Lejeindtægter, forventes lejeindtægterne fra efterskolen at komme op på kr. 390.500,- for hele 2017. Lejeindtægterne foreslås omplaceret til ny konto 51-11-20-20-10 ”Projekter under skolehjemmet”.\nI henhold til udkast til budget til Sapiik, koster hele projektet kr. 428.256 for et forløb for nuværende 9. klasse og til deres afgangseksamen fra 10. klasse i juni 2019. Sapiik finansieres ellers af fonde, men da kontakten med Foreningen Grønlandske Børn startede primo juli, er det for sent at vente på svar fra fonde til projektet kan igangsættes i oktober 2017. Derfor indstiller Område for Uddannelse i Maniitsoq, at projektperioden oktober til december 2017 dækkes igennem lejeindtægterne fra efterskolen, fordi målgruppen for projektet også er dem, der bor på skolehjemmet, hvorfra indtægterne er tilfaldet.\nUdgifterne for drift af Sapiik i 2017 svarer til kr. 84.758,-\nI henhold til foreløbig budget for hele Projektet Siunissaq kr. 329.420,-. Udgifterne fordeler sig i 152.710 for 2017 og 176.710,- for 2018.\nKontoen ”Projekter under skolehjemmet” foreslås anvendt til de 2 projekter, Sapiik projektet og Siunissaq projektet, ud fra følgende budget:\nLejeindtægter i 2017 kr. 390.500,-\nSapiik i 2017 kr. 84.758,-\nSiunissaq i 2017 kr. 152.710,-\nI alt i 2017 kr. 237.468\nResten kr. 153.032\nDer er kun 2 bygdeskoler der har 9. og 10. klasse i Qeqqata Kommunia. Det er Kangaamiut og Kangerlussuaq. Resten af midlerne foreslås anvendt på, at elever i nuværende 9. fra Kangaamiut og Kangerlussuaq deltager i workshoppen i oktober 2017. Midlerne anvendes i så fald til billetter og opholdsudgifter til disse unge.\nEfterskolen regner med fortsat at skulle leje bygningen til sommeren 2018, så det forudsættes at Qeqqata Kommunia fortsat vil betale for en del af forårets budgetter for begge projekter. Begge projekter har allerede søgt fondsmidler til disse projekter, så det forventes at projekterne i stigende grad bliver fondsfinansierede i 2018 og 2019.\nAndelen af unge efter folkeskolens afgangsprøve der ikke fortsætter i uddannelsessystemet er en indsatsområde, som Qeqqata Kommunia skal tage alvorligt. Område for Uddannelse vurderer at andelen af unge der ikke går videre i uddannelsessystemet med opstart af disse to projekter kan mindskes betragtelig samtidig med, at risikoen for frafald efter start i uddannelsessystemet mindskes betragteligt. Det vurderes at de unges robusthed og modenhed styrkes igennem projekterne. Resultatet af projekterne vil hele tiden blive fulgt op og dokumenteret. Projekterne vil blive evalueret, og udvalget vil blive orienteret om resultatet af projekterne.\nBegge projekters målgrupper er de ældste klasser på folkeskolen, og det er kun Kangaamiut og Kangerlussuaq, der har elever helt til 10. klasser. Med disse projekter løftes også de 2 bygdeskoleres afgangselever til dem, der bliver 10. klasse efter sommerferien, ved at de deltager i projekterne mens de nu går på 9. klasse nu.\ngodkende oprettelse af konto 51 11 20 20 10 til Projekter under skolehjemmet\ngodkende omplacering af kr. 390.500,- fra konto 51-11-20-71-00 ”Lejeindtægter” til konto 51-11-20-20-10 til Projekter under skolehjemmet\ngodkende budgettet for konto 51 11 20 20 10 til Projekter under skolehjemmet\nUdvalget behandlede sagen på sit møde den 2. oktober 2017 og godkendte indstillingen.\nDet indstilles til økonomiudvalget at:\nKontrakt med efterskolen gældende fra 15. juli 2017\nSapiik Maniitsoq Skoleår 2017-2018 samt 2018-2019\nBudget: Sapiik i Maniitsoq 2017-2019.\nEvaluering af skoleåret 2015-2016. Sapiik – et mentorprojekt i Nuuk, Ilulissat og Qaqortoq. Foreningen Grønlandske Børn.\nProjektbeskrivelse: Siunissaq Maniitsoq 2017 – 2019\nBudget Siunissaq – Maniitsoq 2017 – 2018\nbilag punkt 10. dk aftale med efterskolen2372ded5-d9d1-464b-bbff-27a684eadce4.pdf\nbilag 4 dk - evalueringsnotat sapiik oktober 201611240433b902a-a3a8-4ca2-9d7b-b601f6edd7ce.pdf\nbilag 5 dk - projektbeskrivelse siunissaqa94128be-0027-4c9f-9908-13ea815ea967.pdf\nbilag 5 dk - projektskrivelse. siunissaq maniitsoq 2017 og 2019ef291372-ae2f-4716-82f2-a1bad2ec2188.pdf\nbilag 6 dk - sapiik projektbeskrivelse maniitsoq 2017-2018.docx37b9e91b-cd3c-4dca-b1c1-c3f4f47502b8.pdf\nbilag punkt 10 dk. sapiik projektbeskrivelse maniitsoq 2017-20184a159d8a-0446-4263-a1f0-5a0ce371d27f.pdf\nbilag 1 Aftale med efterskolen.pdf\nbilag 4 Evalueringsnotat Sapiik Oktober 201611240.pdf\nbilag 5 - Projektbeskrivelse Siunissaq.pdf\nbilag 5 - projektskrivelse. Siunissaq Maniitsoq 2017 og 2019.pdf\nbilag 6 dk - sapiik projektbeskrivelse maniitsoq 2017-2018.docx.pdf\nBilag punkt 10 dk. sapiik projektbeskrivelse maniitsoq 2017-2018.pdf\nBudgetomplacering til båderampe i Kangaamiut\nBygdebestyrelsen i Kangaamiut har på møde d. 31. august 2017 besluttet at ansøge om budgetomplacering til udskiftning af rampen til bådværkstedet i Kangaamiut.\nI anlægsbudgettet på kt. 726860 er der i 2017 og hvert af overslagsårene 2018 – 20 afsat 1 mio. pr. år til etablering af vej til kirkegård i Kangaamiut. Bygdebestyrelsen ansøger om, at der af bevillingen for 2017 omplaceres midler til udskiftning af rampen til bådværkstedet B-84 samt til opsætning af en pavillon som lille ”ventesal” når passagerskibet anløber. Der er indhentet tilbud på kr. 290.000,- for udskiftning af rampen og kr. 68.000,- for pavillonen, i alt kr. 358.000,-.\nAnlæggelse af vejen er ikke påbegyndt endnu. 1 mio. er for lille et beløb til at gå i gang, da der er store startomkostninger med at få det nødvendige materiel (gravemaskine, sprængningsmateriel) til Kangaamiut. C-overlag for vejen fra 2014 lyder på 8,7 mio. inkl. sidevej til evt. ny havn.\nNukissiorfiit er i gang med at undersøge muligheden for at nedlægge vandsøen i Kangaamiut og etablere en ny vandsø med bedre vandkvalitet. Hvis dette realiseres, kan det overvejes at anlægge en ny kirkegård, hvor vandsøen ligger nu. Dette vil være billigere end at anlægge vej til den gamle kirkegård. Spørgsmålet om flytning af vandsøen forventes afklaret i løbet af 2018.\nEn ordentlig rampe vil give en bedre udnyttelse af bådværkstedet.\nUdskiftning af rampen vil kunne igangsættes i år, det kan vejen ikke. En omplacering vil derfor ikke forsinke vejen\nBådværkstedets rampe er i dårlig stand og trænger til udskiftning, men bådværkstedets driftsbudget kan kun lige dække den løbende drift af værkstedet. Det er derfor nødvendigt med omplacering af midler til formålet, hvis rampen skal udskiftes.\nDet indstilles til Teknik- & Miljøudvalget, Økonomiudvalget og Kommunalbestyrelsen at følge Bygdebestyrelsens ønske og godkende følgende omplacering:\n7268605061 Vej til kirkegård i Kangaamiut -358.000,-\n72xx605061 Rampe i Kangaamiut 358.000,-\nTeknik, Råstoffer og Miljøudvalgets behandling af sagen\nUdvalget behandlede på sit møde den 10. oktober 2017 og godkendte indstillingen.\nDet indstilles til økonomiudvalget at at følge Bygdebestyrelsens ønske og godkende følgende omplacering:\nReferat af Bygdebestyrelsesmøde d. 31.08.2017\nTilbud på rampe og pavillon\npkt 06 bilag 1 dk - referat af bb møde 31.8.2017c972d8f2-d6f2-46b5-a327-0dbc8821704d.pdf\npkt 06 bilag 2 grl - tilbud på rampe og pavillon6345120e-17d9-43bf-8a17-09cde79c5263.pdf\npkt 06 bilag 1 dk - Referat af BB møde 31.8.2017.pdf\npkt 06 bilag 2 grl - Tilbud på rampe og pavillon.pdf\nAnsøgning om omplaceringer indenfor Majoriaq Maniitsoq kontoområder\nDer er behov for tilretninger på nogle kontoområder for Majoriaq i Maniitsoq herunder Pilersitsik og skindsystuerne i bygderne.\nVed udvalgets møde den 5. oktober 2016, havde Majoriaq en omposteringssag, som blev behandlet og godkendt af Erhvervs- og Arbejdsmarkedsudvalget. Sagen er efterfølgende ikke blevet behandlet i økonomiområdet trods flere rykkere.\nDer er nu lavet en ny forslag til omposteringer, som her fremlægges for Erhvervs- og Turismeudvalget.\nDer er på alle skindsystuer i bygderne en konto der hedder indhandling af sælskind. Denne bliver anvendt ved indkøb af ubehandlet skind. Der er ikke afsat nogen midler til denne konto og derfor er der behov for ompostering fra andre konto inden for bygdernes egne konti.\nPersonalet på Pilersitsivik’s værksted og køkken blev i juni 2016, fastansat som månedslønnede. Der er ikke fulgt nogen midler til månedsløn ved fastansættelsen, derfor er det nødvendigt, at der omposteres midler til kontoen for månedsløn, inden for Pilersitsivik’s kontoområde i henholdsvis værksted og køkken.\nPiareersarfik Kangaamiut blev siden forår/sommer 2016 nedlagt som Piareersarfik og bygningen er efterfølgende blevet overtaget af Teknik og Miljøområdet, som anvender det til andre formål.\nDa midlerne stadig henstår under Piareersarfik Kangaamiut konto, ønskes disse omposteret til andre formål indenfor Majoriaq’ kontoområder med henvisning til nedenstående tabel.\nOmposteringerne er hentet inden for Majoriaq’s kontoområder og får ikke nogen økonomisk konsekvens for kommunekassen.\nForslaget til omposteringer er vist på nedenstående tabel.\nVarekøb skindhuset Kang.\nVarekøb skindhuset Napasoq\nVarekøb skindhuset Atammik\nMånedsløn Pilersitsivik værkst.\nTimeløn Pilersitsivik værksted\nVarekøb Pilersitsivik værksted\nAnsk. Mat. Pilersitsivik værksted\nMånedsløn Pilersitsivik køkken\nTimeløn Pilersitsivik køkken\nFremm. Tjenesteydelser køkken\nVarekøb Pilersitsivik køkken\nAnsk. Mat. Pilersitsivik køkken\nAnskaffelse af materiel\nVarme fra øvrige leverandører\nRefusion fra Selvstyret\nTimeløn Nuiki Atammik\nDet indstilles til Erhvervs- og Turismeudvalget at godkende omposteringerne i henhold til ovenstående tabel for Majoriaq Maniitsoq’s kontoområde.\nErhvervs- og Turismeudvalgets behandling af sagen\nUdvalget behandlede på sit møde den 5. oktober 2017 sagen og godkendte indstillingen, som sendte den til endelig godkendelse af Økonomiudvalget.\nBalance august 2017\npkt 07 bilag 1 dk - omplaceringer indenfor majoriaq - balance pr 08-20170d79fbc3-70bf-4aac-9b32-67ba76eb9622.pdf\npkt 07 bilag 1 dk - Omplaceringer indenfor Majoriaq - Balance pr 08-2017.pdf\nKommunalbestyrelsen besluttede på mødet d. 24. august 2017 at udsætte beslutning om størrelsen på kunstgræsbane i Maniitsoq, indtil der forelå udtalelse fra GBU om fremtidige krav til størrelsen af fodboldbaner.\nGBU har nu svaret, at kravene for afholdelse af GM fremover vil være en bane med FIFA-målene 72 x 111 m inkl. sikkerhedszoner svarende til 68 x 105 m opstreget bane (bilag 1).\nDer er i anlægsbudgettet afsat i alt 8 mio. kr. til de to kunstgræsbaner. På mødet d. 24. august blev bane med FIFA-mål i Sisimiut godkendt med et A-overslag på kr. 4.844.000,-. Der foreligger et C-overslag for en FIFA-størrelse bane i Maniitsoq på kr. 12.750.000,-. Samlet overslag for 2 baner i fuld FIFA-størrelse bliver:\nSisimiut, A-overslag 4.844.000,-\nManiitsoq, C-overslag 12.750.000,-\nI alt 17.594.000,-\nI forhold til budgettet mangler altså kr. 9.594.000,- for at kunne udføre en fuld størrelse bane i Maniitsoq.\nSprængsten fra udvidelsen af banen kan benyttes til at påbegynde inddæmning af et nyt område til pontonbroer ved Portusoq. Mængdeberegning tyder på, at der ikke vil være nok sprængsten fra fodboldbanen til at føre dæmningen helt over til næste ø, men dæmningen kan så afsluttes næste gang, der bliver sprængsten til overs fra et projekt.\nAlternativt kan anlægges en mindre bane i Maniitsoq uden sprængninger. Banen kan blive på 56 x 100 m opstreget bane og vil altså ikke kunne benyttes til afholdelse af GM. B-overslag på den mindre bane er kr. 5.699.000,-. Der mangler i så fald kr. 2.543.000,- i budgettet.\nAdministrationen har set på, om der er eventuelle andre mulige placeringer for en fodboldbane i Maniitsoq. Det er der ikke inden for de nuværende bygrænser, men mod nord i området, der i forbindelse med Alcoa-projektet blev kaldt ”den nye bydel”, er der mulighed for at etablere en fodboldbane med FIFA-mål (rød på bilag 2). Det bliver ikke billigere end den nuværende placering, tværtimod, for det vil kræve, at der først anlægges adgangsvej til området (ca. 1.200 m). Til gengæld vil vejen åbne for en række nye muligheder i byudviklingen, bl.a. etablering af ny kirkegård (grøn på bilag 2) når den nuværende om få år ikke kan udvides mere. Adgangsvej til området vil også åbne for en række nye mulige boligområder, hvor mulighederne også er begrænsede inden for de nuværende bygrænser, samt mulighed for at etablere en efterskole i langt mere frie omgivelser end der er mulighed for inden for den eksisterende by.\nEn placering i ”den nye bydel” vil forsinke fodboldbanen i 1 – 2 år, da adgangsvejen i så fald skal anlægges, før man kan gå i gang med banen. Placeringen kan umiddelbart virke meget afsides, men fra f.eks. Esbjergvej eller Annertusoq er der ca. samme afstand som til den eksisterende bane.\nEt meget løst overslag for løsningen mod nord er 15 – 20 mio. for vejen og lidt mindre for fodboldbanen. Altså i alt væsentligt mere end for en udvidelse af den eksisterende bane, men til gengæld vil der være taget hul på et helt nyt kapitel i udviklingen af Maniitsoq.\nDet er bæredygtigt at tænke langsigtet i byudviklingen.\nAf bevillingen på 8 mio. til kunstgræsbaner er der efter godkendelsen af A-overslaget for Sisimiut kr. 3.156.000,- tilbage til Maniitsoq. Uanset hvilken af de nævnte løsninger, der vælges, vil der være behov for en tillægsbevilling, hvis Maniitsoq skal have en kunstgræsbane. Nødvendig tillægsbevilling for hver af de 3 løsninger bliver således:\n56 x 100 m bane (kan ikke afholdes GM) 2.543.000\n68 x 105 m bane (kan afholdes GM) 9.594.000\nVej + 68 x 105 m bane i ”ny bydel” (kan afholdes GM) 27 – 35 mio.\nHvis man vælger at gå videre med løsning 3 ”ny bydel”, bør der i første omgang afsættes midler til at få udført et skitseprojekt med et mere gennemarbejdet overslag, pris 2 – 300.000,-.\nDet indstilles til Teknik- & Miljøudvalget, Økonomiudvalget og Kommunalbestyrelsen at vælge en af de 3 løsninger og afsætte den nødvendige tillægsbevilling til formålet.\nUdvalget behandlede på sit møde den 10. oktober 2017 og besluttede at sende sagen til afgørelse hos kommunalbestyrelsen ved deres fysiske møde i november.\nDet indstilles til økonomiudvalget at sagen sendes til afgørelse hos kommunalbestyrelsen ved deres fysiske møde i november.\nBrev fra GBU\nKortskitse, ”ny bydel”\npkt 08 bilag 1 grl - brev fra gbu41b2ca4c-aca3-4d20-9abc-70c79edd457c.pdf\npkt 08 bilag 2 - kortskitse, ny bydelfaa4fb22-cb45-4aa9-bb6f-0cecdab55534.pdf\npkt 08 bilag 1 grl - Brev fra GBU.pdf\npkt 08 bilag 2 - Kortskitse, ny bydel.pdf\nUddeling af midler fra bæredygtighedspuljen\nI forbindelse med forprojektet til bæredygtigheds projektet blev der oprettet en bæredygtighedspulje, der kunne søges af borgerne i kommunen, der havde gode ideer til frivillige projekter der kunne understøtte den bæredygtighedsvision, som kommunen havde igangsat.\nVed ansøgningsrunden med ansøgningsfrist den. 1. oktober 2017 har kommunen modtaget i alt 13 projektansøgninger ude af 12 ansøger.\nBæredygtighedspuljen er en fast information på kommunens hjemmeside. Derudover er der lavet pjecer med indeholdende om formål, kriterier og regler. Pjecen er blevet fordelt i hele kommunen i byer og bygder, lagt i alle kommunens kontorer. I Maniitsoq og i Sisimiut blev pjecen delt også rund til steder hvor folk normalt kommer til, f.eks. idrætshaller, kulturcenter, Piareersarfiit mv. Der er også blevet trykt annonce på Sivdlek i Sisimiut og NipiAvis i Maniitsoq. Der var også et kort morgenradio interview om bæredygtighedspulje.\nBæredygtighedspuljen har til formål at støtte frivillige aktiviteter, der understøtter Qeqqata Kommunias vision om at blive et bæredygtigt samfund i 2020\nDer er afsat 200.000 kr. til bæredygtighedspuljen i 2017, så der kan uddeles 100.000 kr. ved hver uddeling.\nAdministrationen bemærker at der er en del ansøgninger som er uden for kriterierne for bæredygtighedspuljen, og vurder at administrationen bør have mere simple information om bæredygtighedspuljen, som er nemt at forstå hvordan puljen kan benyttes af borger. Administrationen vurderer at ansøgninger fra 5 – 14 uden for puljen for kriterier for bæredygtighedspuljen, hvilket ikke bør støttes.\nDet indstilles, at økonomiudvalget godkender administrationens indstilling til uddeling, hvor der samlet uddeles i alt 93.396. kr. som vist på den fordeling af borgernes ansøgninger i den vedlagte fil.\nFølgende ansøgninger 1, 2, 3, 4 indstilles til støtte, og ansøgninger fra 5–14 ikke indstilles til støtte.\nBæredygtighedspulje- Formål kriterier og regler\nOversigt over indkomne ansøgere\nbilag 1. nye kriterier og regler for bæredygtighedspuljen - dk9b93e28c-f7d6-443c-aa21-515c7324a6df.pdf\nbilag 2 oversigt over ansøgninger 1. oktober 2017 dkaf2de9ef-c060-42af-beb1-57bba729266f.pdf\nbilag 3 ansøgninger.dk86960454-bbd1-4a89-9d61-2b05c613731b.pdf\nBilag 1. NYE Kriterier og regler for bæredygtighedspuljen - dk.pdf\nBilag 2 Oversigt over ansøgninger 1. oktober 2017 dk.pdf\nBilag 3 Ansøgninger.dk.pdf\nRevisionsberetning nr. 25\nBDO har sendt revisionsberetninger nr. 25 vedrørende revision af Selvstyreområderne i kommunes regnskab for året 2016.\nBDO har præciserett, at Revisionsberetning nr. 25 skal ses som en opsummering af bemærkninger fra tidligere besøg.\nRevisionen har oplyst, at revisionsberetning 25 er en opsummering af revisionsberetning 24, hvor svarene fra de politiske udvalg blev godkendt af Økonomiudvalget ved Økonomiudvalgsmøde ØU 02/2017 den 6. juni 2017.\nBesvarelse er således allerede givet i forbindelse med Revisionsberetning nr. 24.\nAdministrationen foreslår at besvarelse for revisionsberetning 24 jf. ØU/02 2017 punkt 05 den 6. juni 2017 stadig er udgangspunkt og sendes til revisionen.\nDet foreslås, at Økonomiudvalget indstiller forelagte forslag til besvarelse af revisionsberetning nr. 25 til kommunalbestyrelsens godkendelse\n1.Revisionsberetningen nr. 25\n3.Referat fra ØU 2 punkt 05\npkt 10 bilag 1 dk - qeqqata kommunia - revisionsberetning selvstyreområdet beretning nr 253e9c260b-0b9e-4133-a5e1-219860102ab1.pdf\npkt 10 bilag 3 dk - referat fra øu 02 2017 punkt 055d994780-aed4-4e4d-8288-1460b2c71695.pdf\nbilag 1 - Qeqqata Kommunia - revisionsberetning Selvstyreområdet Beretning nr 25.pdf\nbilag 2 - revisionsberetning 24.pdf\nbilag 3 - Referat fra ØU 02 2017 punkt 05.pdf\nRevisionsberetning nr. 26\nrevision BDO har ved mail af 16. august 2017 fremsendt beretning nr. 26 om afsluttende beretning for regnskabsåret 2016.\nRevisionen har vedr. revisionsberetning nr. 26 Afsluttende Beretning for regnskabsåret 2016 fundet anledning til følgende bemærkninger inden for Økonomiudvalgets ansvars-område:\nAfsnit 1.5.2.1. om ”Budget- og bevillingskontrol”, hvor Revisionen konstaterer at der på hovedkonti er budgetoverskridelser i forhold til budgettet inkl. tillægsbevillinger. Det betyder, at der i et begrænset omfang afholdes udgifter, som Kommunalbestyrelsen ikke har givet bevilling til.\nRevisionen henviser til Styrelsesloven, hvor det er anført, at der ikke må iværksættes foran-staltninger, som medfører udgifter eller indtægter, før Kommunalbestyrelsen har meddelt fornøden bevilling.\nAfsnit 1.5.2.2. om ”IT-gennemgang”, hvor Revisionen anbefaler, at der indhentes revisorerklæring for de dele af IT-systemerne, som eksterne leverandører varetager på kommunens vegne. Denne anbefaling gælder winformatik og lønsystemet.\nAfsnit 1.5.2.6. om ”Finansielle konti”. Her henviser revisionen til tidligere beretninger, hvor det anbefales at få udlignet finansielle statuskonti af ældre dato.\nVedrørende Udvalget for Uddannelse, Sundhed, Fritid og Kultur ansvarsområder\nAfsnit 1.5.2.4.Kontraktstyring Revisionen har bemærket følgende vedr. interne kontroller\nfølge heraf må det være relevant, at også arbejdsløn, husleje, el, vand og varme samt transport indgår.\nVedrørende Udvalget for Familie og Social forhold\nRevisionens er kommet med følgende bemærkninger inden for Udvalget for Familie og Sociale forhold ansvarsområder i revisionsberetning nr. 26.\nOmråder med refusion fra Grønlands Selvstyre\nRevisionen har efterprøvet, om kommunens administrative og regnskabsmæssige praksis (herunder forretningsgange, interne kontrolprocedurer og procedurer for sagsbehandling) på følgende personsagsområder er hensigtsmæssig og fungerer på betryggende vis:\nUddannelsesstøtte og børnetillæg\nRevisionen henviser særskilt revisionsberetning nr. 25 om revisionen af Selvstyreområderne i kommunens regnskab for året 2016 og revisionsberetning nr. 24 om løbende revision indtil 31. december 2016.\nRevisionens bemærkninger tages til efterretning for så vidt angår punkt 1.5.2.1.\nDet er anbefalet over for fagområderne, at der løbende gennem regnskabsåret skal være særlig fokus på kontoområder, hvor bevilling ikke ses at være i overensstemmelse med det faktiske forbrug. Det gælder for så vidt for både merforbrug som for mindre forbrug.\nStyrelseslovens indhold om foranstaltninger, som medfører udgifter eller indtægter, og som ikke må iværksættes før Kommunalbestyrelsen har meddelt fornøden bevilling, er ligeledes omtalt for kommunens fagudvalg.\nMed hensyn til revisorerklæring på IT-området har Qeqqata kommune regler for ”It- anvendelse” og ”It-sikkerhed”, der ikke tidligere har givet anledning til bemærkninger, men som ikke er i den form revisionen har anbefalet. Der påtænkes fortsat at etablere et samarbejde mellem selvstyret, KANUKOKA samt kommunerne om digitaliseringspolitik, hvor formen for It-politik vil indgå som tema.\nRevisionens bemærkninger tages til efterretning for så vidt angår punkt 1.5.2.6.\nDe finansielle konti med angivne tilgodehavender af ældre dato vil i samråd med de øvrige fagudvalg løbende blive vurderet, og i de tilfælde, hvor et tilgodehavende er omfattet af forældelse, vil sagen blive forelagt for Økonomiudvalget med indstilling om afskrivning på årets sidste møde.\nUdvalget for Uddannelse, Sundhed, Fritid og Kultur har forslået følgende svar inden for deres ansvarsområder\n” I aftalen om levering af mad til børn i daginstitutionerne i Sisimiut by, underskrevet 15.08.2012, og med virkning fra 15.oktober 2012, står der i § 4 stk. 4.3 Den årlige entreprise sum prisreguleres i henhold til Grønlands Statistik forbrugerprisindeks, første gang den 1.januar 2013.\nRevision BDO har været inde og kikke på Aftalen om levering af mad til børn i daginstitutioner i Sisimiut by gældende fra 15.oktober 2012 til 15. oktober 2016 og udregnet det korrekte beløb, hvor forbrugerindekset for total (alle vare og tjenester) er blevet brugt.\nSom begrundelse for, at Forbrugerprisindekset for samtlige varer og tjenester er blevet benyttes er BDO af den opfattelse, at der skal tages udgangspunkt i kontraktens hovedformål som jo er, at indkøbe råvarer til forarbejdning og herefter levere et færdigt produkt til daginstitutionerne. Som følge heraf må det være relevant, at også arbejdsløn, husleje, el, vand og varme samt transport indgår.\nForbrugerindeks er stigende og har ikke været indreguleret i forhold til kontrakten/aftalen i budgetterne for 2013 – 2014 – 2015 og 2016”.\nUdvalget for Familie og Social forhold har forslået følgende svar inden for deres ansvarsområder\n” Familieudvalget svarede revisionsberetningen nr. 24 ved mødet den 24. maj 2017 som punkt 05. punktet er medtaget som bilag 2. Området for Familie i Qeqqata Kommunia vurderer, at de igangsatte tiltag omkring sagsbehandling og ledelsestilsyn højner standarden, således at fejlmargin bliver mindre. Det er sagsgange og procedurer, der skal være fokus på og implementering af disse, så der kan ydes den bedste service over for borgerne, samt at dette kan være med at lette arbejdsgangene for medarbejderne i dagligdagen”\nDet foreslås, at Økonomiudvalget indstiller de forelagte svar til besvarelse af revisionsberetning 26 til Kommunalbestyrelsens godkendelse\nDet foreslås, at Økonomiudvalget indstiller de forelagte forslag til besvarelse af revisionsberetning nr. 26 til kommunalbestyrelsens godkendelse\n1.Revisionsberetningen nr. 26\n8. qeqqata kommunia - revisionsberetning årsregnskab 2016 beretning nr 26eb7de354-2def-414f-bbf1-48844c5af593.pdf\nQeqqata Kommunia - revisionsberetning årsregnskab 2016 Beretning nr 26.pdf\nEndelig godkendelse af KPT 30, Turisme koncessioner til skiturisme nord for Maniitsoq\nPå baggrund af en konkret ansøgning om en turisme koncession til skiturisme i områderne nord for Maniitsoq har økonomiudvalget på sit møde den 18.10.2017 besluttet at der skulle udarbejdes et kommuneplantillæg der muliggør udbud af skikoncessioner i og omkring Maniitsoq Iskappe.\nProcessen med håndtering af ansøgninger indebærer at Qeqqata Kommunia (økonomiudvalget) tager stilling til om man ønsker at planlægge for den ansøgte aktivitet og udarbejde et kommuneplantillæg der muliggør udbud af koncessioner i det ansøgte område\nHerefter forestår Departementet for Erhverv, Arbejdsmarked og Handel udarbejdelse af udbudsmateriale og udbud af området. Afgørelse på udbudsprocessen sker i et samarbejde mellem Departementet og Qeqqata Kommunia.\nsamlede område som foreslås udlagt til skikoncessioner er på 11.000 km2.\nFor størstedelens vedkommende højfjeld og arealer der anvendes til andre formål. I dele af området er der rensdyr og søfugle og en række ørredelve, hvoraf der på de største er meddelt koncession. I området syd for Kangaamiut er der 5 mindre ørredelve som endnu ikke er koncessioneret, men disse kan formentlig med fordel kombineres med koncession til skiturisme, med udgangspunkt i Kangaamiut.\nMed kommuneplantillægget er der forsøgt taget hensyn til følgende principper:\nDer er lagt vægt på at aktiviteterne generelt medfører en udbygning af skiturismen men også turismen generelt, målet er at understøtte udviklingen af en helårsturisme der vil generere arbejdspladser lokalt.\nDer skal investeres i eller understøttes faste anlæg (hytter/ressorts) for at få mulighed for en koncession. De faste anlæg skal ikke nødvendigvis være placeret i koncessionsområdet.\nDer kan ved en mindre investering fås et mindre koncessionsområde, mens en større investering bør kunne give mulighed for flere koncessionsområder.\nDer skal om muligt udvikles et samspil med byer og bygder i området så der skabes en forståelse for turismens muligheder.\nVed udbuddet er der mulighed for at byde på et eller flere områder.\nKoncessionsområderne er i tillægget udlagt på størrelser fra 240 km2 til 2000 km2 ud fra en vurdering af hvor attraktive områderne er. Der er i alt udlagt 12 områder.\nI Kommuneplantillægget lægges der vægt på aktiviteterne ikke belaster dyrelivet i områderne. Det bestemmes således at der skal foreligge og godkendes flyveruter for helikoptere som anvendes til heliskiing så der ikke sker en uheldig påvirkning af rensdyrenes kælvningsområder og søfugle i fuglefjeldene, men også i forhold til påvirkning af andre dyr.\nI planen er der som eksempler angivet en række steder hvor der kan etableres hytter og ressorts, som udgangspunkt for turismeaktiviteterne. Der er fastlagt en foreløbig øvre grænse på byggeri på i alt 700 m2. pr. område, dog således at der, hvis der sammenlægges områder vil byggemuligheden også kunne sammenlægges og udnyttes på en placering.\nDer er etableret mulighed for af sikkerhedsårsager at etablere mindre adventurehytter og nødhytter i områderne.\nAnvendelsen af motoriserede køretøjer som ATV og snescootere skal følge betingelserne i kørselsvedtægten for Qeqqata Kommunia.\nBehandling af bemærkninger:\nForslag til kommuneplantillæg nr. 30 har været udsendt i høring i perioden fra den 16. marts til den 29. maj 2017. Høringsperioden har været forlænget af hensyn til afholdelsen af borgermøder i en række byer og bygder.\nI høringsperioden er fremkommet følgende bemærkninger / indsigelser til kommuneplantillægget:\nDepartementet for Erhverv, Arbejdsmarked og Handel. Departementet har ingen bemærkninger til kommuneplantillægget.\nDepartementet for Kommuner, Infrastruktur og Boliger, Afdelingen for boliger og Byggeri gør opmærksom på reglerne for hvilke bygninger der i det åbne land skal byggesagsbehandles og hvilke der ikke skal.\nRåstofstyrelsen, er tilfreds med at der i kommuneplantillægget er gjort opmærksom på råstoflicenserne i området og ønsker at der i de fremtidige koncessionsvilkår bliver gjort klar hvordan samspillet med råstoflicenserne er.\nNukissiorfiit gør opmærksom det arbejde der pågår med at udnytte vandkraftpotentialerne i Maniitsoqs bagland med henblik vedvarende energiforsyning med vandkraft el til Maniitsoq og på udnyttelsen af vandkraftpotentialet fra Tasersiaq. Det bemærkes at de i planen angivne højspændingstracéer ikke nødvendigvis skal placeres som angivet i planen.\nAdministrationens bemærkninger: De indtegnede højspændingstraceer er angivet hvor de fremgår af forarbejderne i forbindelse placering af vandkraftværker og aluminiumssmelter i Maniitsoq og som de fremgår af Selvstyrets overordnede planlægning. Denne planlægning kan ændres senere i forbindelse med nye projekter, men det indtegnede angiver de reguleringer der fremgår som følge af den eksisterende planlægning.\nVisit Greenland. Anfører at man skal være opmærksom på at der er grænser for aktiviteterne og at for mange aktører kan være uhensigtsmæssigt og vil kunne ødelægge skiturismen. Det er vurderingen at koncessioner er det rigtige redskab til at regulere niveauet og konkurrencen i området. Visit Greenland har været i kontakt med flere aktører og er nået frem til at anbefale at området i stedet for en opdeling i 12 områder opdeles i 3 områder.\nAdministrationens bemærkninger: Det er udgangspunktet at opdelingen af området i detaljer vil blive skabt af dem, der byder på koncessionerne og dermed lægger op til hvordan de mindre udlagte områder skal sammenlægges til f.eks. 3 områder.\nMartek Aps. Martek er et grønlandsk selskab der igennem 6 år har opereret i fjordene i Maniitsoq området selskabet opererer med skib som base for Heliski og Randonee skiing turister. Martek Aps anfører at de ikke har været involveret i forarbejderne til kommuneplantillægget.\nDet anføres at hele området alene kan forventes at rumme ca. 50 skiløbere pr. uge over 5 – 7 uger, det vil sige 250 – 350 skiløbere i løbet af sæsonen. Disse skiløbere flyves ind via Maniitsoq Airport og benytter ud over Martek, Maniitsoq Hotel eller Kangaamiut som base. Der argumenteres for at koncessioner ikke vil understøtte en hensigtsmæssig udvikling af skiturismen eller anden turisme i området omkring Sukkertoppen Iskappe. Der argumenteres også med at de foreslåede koncessionsområder er for små og der anbefales en opdeling i max. 3 områder.\nDet er korrekt at Marteks ejer ikke direkte har været involveret i forberedelserne af kommuneplantillægget, men der blev i foråret 2014 afholdt et seminar i Maniitsoq om udviklingen af turismen i området. Marteks indsigelse bærer tydeligt præg af at man ikke ønsker tingenes tilstand ændret, men man ønsker turismen udviklet med udgangspunkt i den fleksibilitet der ligger i at færdes med båd. Det er håbet fra administrationen at turismen i området kan udbygges til i højere grad at være en helårsturisme, som skaber flere og stabile arbejdspladser, og som generelt understøtter udviklingen af turismen i områder.\nDe internationale guider der opererer i Maniitsoq området 2017. Der er tale om 3 guider der samarbejder med de lokale operatører, med skibsoperatører og de lokale hoteller og overnatningsfaciliteter. Efter deres eget udsagn er det denne gruppe der primært har stået for udviklingen af heliskiing og skiturisme i det hele taget i Maniitsoq – Kangaamiut området. I bemærkningerne peges der på flere muligheder for at udvikle området og der gives udtryk for en velvilje overfor en udvikling hvor der peget på følgende forhold, som kræver en stillingtagen i forbindelse med kommuneplantillægget. Der peget bl.a. på at der er behov for bedre overnatningsfaciliteter i Kangaamiut, hvis aktiviteterne skal fastholdes i bygden. Alternativet er at benytte skibe der giver mindre afkast til lokalområdet.\nGruppen finder at koncessionsområderne er for små som de er angivet i forslaget til kommuneplantillæg idet det er opfattelsen at der kan blive plads til 2 – 3 koncessionsområder i området. Argumentationen for at der skal være så store områder til rådighed er det skiftende vejr, hensynet til sikkerheden og at muligheden for at tilfredsstille et kræsent publikum i forhold til områdets eksklusivitet, er det nødvendigt med kort varsel at kunne vælge nye områder og tilpasse skiløbet til de sikre muligheder\nDer peges på at udviklingen af turismen og skabelsen bør tage udgangspunkt i den eksisterende turisme, og bygge ovenpå denne. Det anføres at men gerne ser og gerne benytter nye muligheder, blot det sikres at områdets karakter af vildmark ikke anfægtes og at nye faciliteter indpasses hensigtsmæssig\nanføres at de i Fuglebekendtgørelsen angivne beskyttelseszoner omkring fuglefjelde er uhensigtsmæssigt store og at det vil være mere passende med 1 km end 3 km zoner for flyvning med helikoptere.\nAdministrationens bemærkninger: Det skal her anføres at der i planforslaget er nævnt at beskyttelseszonerne er gældende fra 15.04 –15.09 og derfor kolliderer med heliski aktiviteterne i den sidste del af sæsonen med bestemmelserne i fugle bekendtgørelsen. Der forventes ikke mulighed for at få disse bestemmelser ændret på kort sigt.\nArne Hardenberg har efter indsigelsesfristen, mundtligt tilkendegivet sin tilslutning til ovenstående bemærkninger.\nAdministrationens konkluderende bemærkninger:\nOmrådets opdeling i 12 zoner, som anført i forslaget til kommuneplantillægget, har medført indsigelse fra en række indsigere der ønsker området opdelt i 3 koncessionsområder.\nDer er administrationens udgangspunkt at koncessionsansøgerne med 12 områder har mulighed for selv at sammensætte deres områder, ved at byde på flere områder.\nPlanen baseres endvidere på skiturisme i bred forstand, og andre former for skiturisme behøver mindre arealer end heliski og kan medføre flere lokale arbejdspladser og omsætning samlet set, fx cat-ski (hvor skituristerne køres op ad fjeldet med pistemaskine) eller randonee-ski (hvor skituristerne selv går op ad fjeldet) eller langrend på Iskappen\nMulighederne for med koncessionerne at understøtte en udvikling af turismen i området.\nSom tidligere nævnt er det udgangspunktet at koncessionerne skal kunne understøtte aktørernes mulighed for at investere i bedre faciliteter til turisterne og på grund af den bedre kontinuitet der sikres med koncessionen også kunne inspirere til etableringen af en flerstrenget turisme der kan udvide sæsonen og dermed skabe grundlag for flere arbejdspladser.\nDer ytres af heliski guiderne interesse for at understøtte en flerstrenget turisme og en interesse for at udnytte eventuelle nye faciliteter, medens der fra Martek Aps, stilles spørgsmål hertil, måske mest fordi disse aktiviteter kan være en konkurrent til skibets aktiviteter der bygger på at hele oplevelsen bygger på at alt leveres med udgangspunkt i skibet, og at man derfor ikke som udgangspunkt har behov for faciliteter i land. Det skal her nævnes at Martek sammen med både fra Maniitsoq Boatcharter udgør en del af sikkerhedssystemet omkring heliski operationerne.\nMuligheden for at få ændret beskyttelseszonerne omkring fuglefjeldene på de tidspunkter hvor der vil være aktiviteter i forbindelse med heliskiing.\nDer er ikke tale om nye beskyttelseszoner, men zoner der direkte er indarbejdet i fuglebekendtgørelsen som administreres af Departementet for Fiskeri og Fangst. Bestemmelserne har været gældende i mange år og formentlig al den tid der har foregået heliskiing i Maniitsoq området.\nUdarbejdelse af et planforslag har ingen direkte økonomiske eller administrative konsekvenser for Qeqqata Kommunia, bortset fra ca. 60 timers administrativt arbejde. De anlæg der skal etableres i koncessionsområderne gennemføres ved den enkelte koncessionshavers foranstaltning. Udgangspunktet er, at turist aktiviteterne vil skabe nye skatteindtægter og beskæftigelse for lokale.\nDet er administrationens vurdering, ud fra konsultation af en canadisk ekspert på ski/turisme området at KPT 30 kan danne et godt grundlag for udbud af skiturismen i området omkring Maniitsoq Iskappe, så den samtidig danne et godt grundlag for udvikling af en helårsturisme i området fra Itilleq til Maniitsoq.\nAdministrationen indstiller til Økonomiudvalgets og kommunalbestyrelsens godkendelse:\n- at kommuneplantillæg nr. 30 godkendes endeligt i henhold til kommunalbestyrelsens udsendte høringsmateriale\nForslag til Kommuneplantillæg nr. 30 for et område til skikoncessioner nord for Maniitsoq.\npkt 12 bilag 3 - kpt 30 - indsigelser og bemærkninger1ab61bc0-d00b-45c7-8339-9ee95851e293.pdf\npkt 12 bilag 3 - kpt 30 - Indsigelser og bemærkninger.pdf\nPersonsøgere til vandreturister mellem Kangerlussuaq og Sisimiut\nPå kommunalbestyrelsens ordinære møde 04/2016 d. 25. august 2016 fremlagde kommunalbestyrelsesmedlem Maline Ingemann følgende punkt – punkt 18 på baggrund af eftersøgning af en mand fra Kina i sommer 2016:\nVi må stille krav til vores turister, for at sikre færre eftersøgninger ved at indføre et system i kommunen, så alle turister benytter sig af personsøgere, hvis de begår sig ud på vandreture som er af flerdages varighed.\nMan kunne investere i personsøgere, som turister som minimum skal have med sig, hvor hver turist skal ligge et beløb/dankort transaktion, som dækker denne personsøger (hvis den ikke leveres retur) + et gebyr som ikke refunderes (efter endt brug), hvis ikke de selv har investeret i dette udstyr. Når udstyret så er leveret tilbage, får de depositum tilbage, og kommunen beholder et gebyr, som sikrer at udstyret betaler sig selv hjem igen, og nyt løbende kan købes. Samtidig registrerer man turisterne, der bevæger sig ud i naturen, samt når de er nået frem. Denne information/registrering kan også bruges til målbare statistikker for kommunen.\nEn eftersøgning af denne kaliber, som vi har set nu på én mand, har koster over 500 t.kr., og med et stigende antal turister, er det sikkert ikke sidste gang, derfor må vi byde turisterne velkommen, men stille krav til disse som minimum har personsøger. For et par år siden drejede det sig om en turist i kano.\nKommunalbestyrelsen besluttede, at videresende sagen til behandling i Beredskabskommissionen og Erhvervsudviklingsudvalget samt at Selvstyret tilskrives for at undersøge muligheden for at indføre lovgivning vedr. GPS-trackere i det åbne land.\nPå den ordinære møde i Beredskabskommissionen 6. december 2016 drøftede vi emnet og fik til opgave af arbejde videre med løsningsforslag.\nArbejdsgruppen har derfor fundet en model til indførelse af Personal Location Beacon (PLB) samt markering af hytter på sporet samt logbøger i alle bøger.\nDer er på nuværende tidspunkt ingen regler, som stiller krav om brug af PLB eller lignende.\nOm sikkerhed/personsøgere til vandreturister, og anden færdsel som hundeslæder, snescootere og ATV’er i baglandet, og i særdeleshed på ruten mellem Sisimiut og Kangerlussuaq arbejder Erhvervsrådet - Arctic Circle Business (ACB) med løsningsforslag til udfordringen. ACB lancerede projektet med arbejdstitlen ”Sikkerhed på Sporet” i november 2015. Emnet om sikkerhed på vandrerruten og færden i det åbne land i øvrigt var desuden et emne på beredskabskommissionsmødet i december 2016. Der er umiddelbart ikke hjemmel i lovgivning til at indføre det som et lovkrav, og Selvstyret har ifm. ATV-kørsel afvist Qeqqata Kommunias forslag om at indføre GPS-trackere som lovkrav.\nACB er ofte blevet mødt med spørgsmålet om hvordan vi sikrer vore gæster.\nACB arbejder med et projekt, der skal ses som et ”tilbud” og lanceres/markedsføres som sådan. ACB ønsker i sit arbejde med at tiltrække ressourcestærke turister, at kunne tilbyde unik sikkerhed, hvor den enkelte turists lokation kan spores, når de tilkalder hjælp ved at aktivere PLB.\nTilbuddet skal markedsføres via ACB’s samarbejdspartnere.\nOplægget er at gæsten registrerer sig via en hjemmeside og ad den lade lejer en PLB.\nI oplægget skal gæsten tydeligt angive dato for afgang og dato for ankomst Kangerlussuaq/Sisimiut eller Sisimiut/Kangerlussuaq.\nLeje af PLB sker som en form for dagleje med en fast dagpris.\nDette vil ligeledes åbne mulighed for at udleje disse PLB til lokale ved jagtture eller lignende.\nEndelig, ved at indføre systemet som et tilbud, kan vi iværksætte det så snart der er opnået ”lokal” enighed herom, og helst med ikrafttrædelse ved sæsonstart 2018, og derved (formodentlig) helt undgå spørgsmålet om evt. lovtiltag, der erfaringsmæssigt kan tage flere år!\nVed at tilbyde vandreturister mellem Sisimiut og Kangerlussuaq og generelt for vandreturister, som skal færdes over flere dage, vil en PLB kunne medføre store besparelser for samfundet generelt og højne sikkerheden ved at PLB har mulighed for at tilkalde hjælp ved behov med angivelse af den nøjagtige position.\nFamilien til den savnede person fra Kina i sommeren 2016, har doneret et beløb på 100 t.kr. til Qeqqata Kommunia til forbedring af sikkerheden til vandreturister.\nArbejdsgruppen foreslår, at disse 100 t.kr. bruges til indkøb mellem 30-40 PLB samt tilkøb af online bookingsystem.\nArbejdsgruppen foreslår, at Qeqqata Kommunia ejer disse PLB.\nI første omgang vil Qeqqata Kommunia Redningsberedskabet stå for den administrative drift, men der skal fremadrettet findes en løsning for administration af disse, gerne af turistaktører.\nHvor disse PLB’er afhentes og indleveres efter brug skal foregå henne, er arbejdsgruppen i gang med at finde en løsning. Herunder skal der laves aftale med Air Greenland om fragt mellem Kangerlussuaq og Sisimiut, alt afhængig af hvor der er behov.\nPå den måde vil der blive sikret, at der til enhver tid vil være rådige PLB klar til brug, om vandreturisten starter i Kangerlussuaq eller Sisimiut.\nDet er administrationens vurdering, at sikkerheden på vandreruten bør opprioriteres med indførelse af personsøgere på en eller anden måde. Samt at de donerede midler vil kunne anvendes i den forbindelse.\nDet indstilles til beredskabskommissionens godkendelse,\n- at Arctic Circle Business, kommunens beredskab og politiets konkrete forslag til anvendelse af PLB til vandreturister mellem Sisimiut og Kangerlussuaq.\nBeredskabskommissionens behandling af sagen\nUdvalget behandlede på sit møde den 10. oktober 2017 og godkendte indstillingen til benyttelse i Qeqqata Kommunia, Maniitsoq, Sisimiut, Kangerlussuaq.\nDet indstilles til økonomiudvalget at godkende indstillingen til benyttelse i Qeqqata Kommunia, Maniitsoq, Sisimiut, Kangerlussuaq.\nByggemodning for nye pontonbroer i Sisimiut\nI forbindelse med forslag til budget 2018 blev der under budgetseminar fremsat flere ønsker om yderligere pontonbroer for joller i Sisimiut. Kommunalbestyrelsen drøftede punktet som pkt 17 ved møde 4/2017, og besluttede at forslag om placering af pontonbroer sendes til behandling i udvalg.\nEfter vejomlægning foran kunstnerværksted og anlæg af ny lossekaj ved Royal Greenland, er der blevet mindre plads til pontonbroer i havnebassinet i Sisimiut. Kommunen driver i dag 3 pontonbroer med landfæster, hvoraf den ene pontonbro kun er for af- og pålæsning.\nAnlæg for joller og småbåde hører ikke under Selvstyrets Havnemyndighed. Drift af pontonbroer for joller kan udføres af private foreninger som Sisimiut Bådklub, fisker & fangerforening eller af kommunen. Drift af kommunens pontonbroer afholdes over konto 68.01.\nByggemodning der giver vejadgang til område for fælles benyttelse (C-område) er en kommunal opgave, udgifter afholdes konto 77-området.\nI havnebassinet driver kommunen i dag 2 pontonbroer til fortøjning, hvor der på luftfoto fra 2015 lå ca 90 joller og småbåde bundet til pontonerne i op til 3 lag samt ca 70 joller og småbåde fortøjret andre steder i havnebasinet. Dertil var 11 joller fortøjret i Paaraarsuk.\nKommunen har etableret en pontonbro i østdel af Ulkebugt ved containerplads 1 nær ved hundepladsområderne. Denne pontonbro benyttes kun sjældent.\nBådforeningen har 10 bådebroer samt 1 under udførelse. Benyttelse af disse bådebroer med 213 pladser er kun for foreningens medlemmer.\nUd fra luftfotografi 2015 ligger der 14 joller for svej eller med udhalerline i bugt ved Akia i Ulkebugtens nordside, 37 joller ligger for svej midt i Ulkebugten og 12 joller for svej eller med udhalerline øst for bådforening ved Qinngunnuanut. I alt således 63 joller og småbåde i Ulkebugt der ikke ligger ved ponton, samt ca 171 i havnebasin og Paaraarsuk, dvs i alt ca 234 joller og småbåde uden for bådforeningens pontonbroer.\nFlere pontonbroer giver jollebrugere bedre mulighed for at komme sikkert til og fra jolle frem for at skulle ligge for svej, med udhalerline eller i flere lag ved pontonbro, og giver dermed mindre risiko for at personer falder i vandet.\nI anlægsbudgettet for 2017 er på konto 72-93-10 afsat 500.000 kr til nye pontonbroer, men der har hidtil ikke kunne findes et sted at etablere disse pontoner.\nI budget 2017 er på konto 77-15-10 indplaceret 427.000 kr til det igangværende arbejde med Råvej i C14. Omfang af hidtil udført vej er angivet på bilag 1 som stiplet grøn linje.\nDer skal fremskaffes stenmængder til fortsættelse af adgangsvej og P-plads, enten fra udsprængning til svømmehal i fjeld eller ved nedsprængning af areal for bebyggelse på Akia, f.eks ved ny busvendeplads hvor fjeld ligger nær højdegrænseplanet for indflyvningszonen til luftshavnen.\nDet skønnes at koste ca 2 mil kr excl stenudsprængning at færdiggøre råvej C14 og forlænge vej til C15 til bugt hvor pontonbroer kan etableres med vejlys. Udgift til udsprængning af stenmaterialerne antages afholdt af anden byggesag eller anden byggemodning. Afhængig af udlagte byggefelter i plangrundlag for området, kommer dertil udgifter til vand, el og kloakforsyning samt udgifter til videreførsel af adgangsvej/sti og kloakledning til boligområder mod øst.\nHvis der etableres flere pontonbroer skal driftskonto 68-01 til vedligeholdsudgifter øges tilsvarende.\nDer er ikke plads til flere pontonbroer i havnebassin såfremt beddingssporet fortsat skal kunne benyttes.\nDet findes ikke umiddelbart hensigtmæssigt at etablere flere pontonbroer i Ulkebugtens sydside grundet spildevandsudløbet fra Aqqartarfik-området. Samtidig ligger dette område udsat ved storm fra nord, med mindre der etableres flydespærringer eller læmoler til at mindske bølgehøjden. Senere vil der kunne etableres pontonbroer i dette område, når spildevandsudløbet er renset eller flyttet.\nPlacering af pontonbroer i Paaraarsuk har været undersøgt tidligere. Grundet en tærskel på ca ½m ved lavvande omkring udmundingen, vil der være behov for fjernelse af denne tærskel samt uddybning af Paaraarsuk frem til pontonbroerne, for at kunne benytte disse ved lavvande.\nPaaraarsuk vil derved blive mere tørlagt ved laveste lavvande. Indsejling er problematisk når der er dønninger fra syd, da der opstår krydssøer mellem klippekysterne. Uddybning af Paaraarsuk vil blive meget dyr, størrelsesorden 5 mil kr, da flere opstikkende fjeldpartier også skal bortsprænges.\nPontonbroer for småbåde kan ikke placeres vest for broen uden for havnebassinet, da der er for store dønningsbølger i det område.\nØst for broen er en bugt i Ulkebugtens nordside med rimelig vanddybde for joller, og den benyttes i dag til udhalerfortøjring. Der kan etableres pontonbroer i dette område, angivet med blå farve på bilag 1. Dette område vurderes som det mest attraktive at etablere nye pontonbroer, både med hensyn til bølgelæ og nem adgang for borgere, især dem der bor på Akia.\nFor at kunne benytte pontonbroer i bugt ved Ulkebugtens nordside skal der etableres vejadgang ved at råvej i C14 færdiggøres og forlænges til bugten med opsætning af vejbelysning og anlæg af P-pladser.\nVed sprængning af opstikkende sten i havbunden kan der på sigt etableres pontonbroer langs hele bugtens vestside med plads til op til ca100 joller. Administrationen kan tage kontakt til Bådforeningen, om hvorvidt de evt. ønsker at etablere og drive nogle af pontonbroerne når adgangsvej er etableret.\nDer er endnu ikke udarbejdet plangrundlag for vejføring i C15 eller udlagt areal til pontonbroer, landfæster og frasætningsplads. For at komme videre med planlægning af pladser til pontonbroer, er det derfor nødvendigt at der udarbejdes et plangrundlag herfor i form af et kommuneplantillæg, der udlægger nye arealer for pontonbroer.\nDet indstilles til Teknik-, Råstof- & Miljøudvalgets godkendelse:\nat der etableres plangrundlag for etablering af pontonbroer i område C15 Akia,\nat der når plangrundlag er udarbejdet, opstilles overslag for byggemodningsomkostningerne til indplacering i kommende budgetforslag.\nDet indstilles til økonomiudvalget at der etableres plangrundlag for etablering af pontonbroer i område C15 Akia,\n- at der når plangrundlag er udarbejdet, opstilles overslag for byggemodningsomkostningerne til indplacering i kommende budgetforslag.\nskitse, forslag placering pontonbroer i C15.\npkt 14 bilag 1 - pontonbroer i sisimiut888d4cf2-6ef3-4880-b48e-dc1fc144b286.pdf\npkt 14 bilag 1 - Pontonbroer i Sisimiut.pdf\nKontrol af kørsel med ATV ved jagt\nMedlem af Kommunalbestyrelsen, Frederik Olsen, har forespurgt om information om kørsel med ATV, samt hvordan kommunen kontrollerer at ATV ikke benyttes som transportmiddel til rensdyr- og moskusjagt, f.eks. omkring Kangerlussuaq, Qaqqatoqaq, Isortuarsuup Tasia m.v\nRegler omkring jagt og afstande til vej og køretøj findes bl.a. i:\nSelvstyrets bekendtgørelse nr. 7 af 27. juni 2013 om beskyttelse og fangst af vilde rensdyr.\nSelvstyrets bekendtgørelse nr. 8 af 27. juni 2013 om beskyttelse og fangst af moskusokser.\nRegler om jagtbetjentens beføjelser findes bl.a. i:\nHjemmestyrets bekendtgørelse nr. 28 af 30. oktober 1998 om jagt og fiskeribetjentes opgaver og beføjelser.\nRedegørelse om Grønlands jagt- og fiskeribetjentordning. 2004.\nRegler om kørsel i det åbne land findes bl.a. i:\nSelvstyrets bekendtgørelse nr. 10 af 10. oktober 2013 om anvendelse af motoriserede befordringsmidler.\nQeqqata Kommunias kommende vedtægt: Vedtægt om anvendelse af motoriserede befordringsmidler i det åbne land i Qeqqata Kommunia.\nUdkastet til kommunens kørselsvedtægt har følgende regler om kørsel i forbindelse med jagt:\nI jagtområderne syd for Kangerlussuaq er kørsel med alle typer køretøjer, egnet til kørsel på sne- og isdækket terræn, tilladt for erhvervsjægere. Hvis drivjagt ikke er tilladt, så skal man sætte køretøjet og gå mindst 500 væk fra det, før man må jage (lovgivning om beskyttelse af rensdyr og moskusokser). Køretøjet må bruges til transport af bytte og våben.\n1)Vinter-transportkorridorer for alle køretøjer. 2)Vinter-transportkorridorer, kun for snescootere. Ca. 50 – 100 m brede kørespor. 3)Helårs-transportkorridorer. Grus/jordveje, evt. kørespor. For disse tre gælder: Der må ikke jages fra korridoren og der må ikke køres udenfor korridoren. Der må transporteres bytte og våben (fordi det er en offentlig vej). Regler for jagt i sammenhæng med motoriseret kørsel skal kobles med lovgivning om beskyttelse af rensdyr og moskusokser. Køretøjet skal da parkeres i korridorens side og man skal gå mindst 500 væk fra det, før man må jage (hvis jagt ellers er tilladt i området og på det givne tidspunkt).\nHelårs-transportkorridorer, angivet som private kommunale veje, i modsætning til offentlige kommunale veje. Her må der ikke transporteres bytte og våben. Det drejer sig om vejstykket fra bommen og til isen, samt det nye kørespor fra Kellyville og til placering for planlagte nye havn ved Kangerlussuaq.\nUdkastet til kommunens kørselsvedtægt siger at kommunalbestyrelsen fører tilsyn med, at reglerne i vedtægten og bekendtgørelsen overholdes. Vi kan udstede påbud og forbud og bestemme vedrørende ruter. Påbud og forbud kan f.eks. være, hvis der i en periode ikke er sne nok til kørsel uden skade på vegetationen. Der kan udstedes totalt forbud mod kørsel eller påbydes bestemte ruter. Men det er stadig er politiet der håndhæver regler for kørsel, både i by og åbne land. Kommunen kan normalt ikke udstede bøder. Når der i kørselsvedtægten er nævnt bøder og konfiskation som sanktion, så er det politiet der håndhæver dette. Desværre ser det ud til at politiet ofte ikke har ressourcer til disse sager.\nPolitiet i Sisimiut har dog tidlige påpeget at deres håndhævelse kræver at kommunen har tydelig skiltning vedrørende kørselsforbud.\nI mangel af gyldig vedtægt benytter kommunen retten til at udstede dispensationer. Disse udstedes i overensstemmelse med indholdet i det opdaterede udkast til vedtægten og dermed i overensstemmelse med politiske beslutninger om ændringer.\nNår der ses ulovlig kørsel i kombination med jagt skal jagtbetjenten sørge for anmeldelse til politiet, samt rapport og dokumentation. Politiet skal så tage sagsbehandlingen.\nKontrol med jagt hører under Selvstyret, som har jagtbetjentordningen til formålet.\nKlip fra ”Redegørelse om Grønlands jagt- og fiskeribetjentordning”\nDet skal bemærkes, at betjentene ikke har egentlige beføjelser til hverken at udstede bøder eller til at konfiskere udstyr og fangst medmindre den stævnede lovovertræder frivilligt accepterer dette. I de tilfælde, hvor den stævnede modsætter sig bøde eller konfiskation, må betjenten nødvendigvis tilkalde politiet.\nJagtbetjentens beføjelser: Ret til at føre tilsyn med jagten og jagtrelateret kørsel. Mulighed for (med stævnedes accept) til at beslaglægge våben og bytte i sammenhæng med dokumenteret ulovlig jagt. Ulovligheder med jagt i sammenhæng med kørsel dokumenteres i rapport, som afleveres til politiet.\nJagtbetjenten har ikke beføjelse til at udstede bøder eller foretage konfiskation af køretøj.\nJagtbetjent Hans Mølgaard har fortalt om en sag med 19 ulovligt nedlagte rensdyr i område A nord for Kangerlussuaq. Der var kørt med snescooter og dokumentationen var på plads. Fangeren indrømmede sin skyld overfor politiet, men jagtbetjenten kender ikke til nogen afgørelse, såsom tildelte sanktioner. Der savnes orientering fra politiet vedrørende sagens stade. Oplevelsen af sagen hos jagtbetjenten, såvel som i det lokale samfund er, at der intet blev gjort efter anmeldelsen var afleveret og fangeren havde indrømmet sin skyld. Dette viser at et ønske om håndhævelse er meget vanskeligt at opfylde.\nDer er rettet henvendelse til politiets jurister, Departementet for Fiskeri og Fangst, samt til det lokale politi i Kangerlussuaq, vedrørende disse sager, samt forløbet af sagsbehandlingen. Det er søgt afklaret, hvor valget af sanktion ligger og hvor sagsbehandlingen evt. bremses.\nReferat af henvendelse til politimesterens jurist-afdeling: Efter jagtbetjentens anmeldelse til det lokale politi, med aflevering af rapport og dokumentation, skal lokale politi efterforske sagen. Når efterforskning er ordnet, sender lokale politi sagen til politimesterembedet i Nuuk. Her diskuterer man sagen med det relevante departement – Departement for Fiskeri og Fangst. Departementet giver sin vurdering af om forseelsen er alvorlig nok til at der skal sanktioneres, samt hvilken af de mulige sanktioner, der bør bruges. Denne vurdering danner grundlag i forbindelse med valg af sanktion ved domsafsigelse. Dernæst sender politimesteren så afgørelsen til det lokale politi, som varetager resten af sagsbehandlingen – dvs. udfører sanktionen, hvad enten det er idømmelse af bøde eller konfiskation af køretøj (eller ingen sanktion).\nIndblik i sagens stade til parter med interesse i sagen: Personer uden direkte interesse i en sag, har ikke ret til at få orientering om en sags stade, eller om eventuelle idømte sanktioner. Men da jagtbetjent og kommune er parter med interesse i sagen, forventes det at vi kan få indblik. Det kan ske ved henvendelse til det lokale politi, som så vurderer om vores interesse er tilstrækkelig vigtig til at vi kan få orientering om sagens stade og evt. giver orienteringen.\nUnder henvendelsen blev der også spurgt til ressourcebrug, under henvisning til politiets andre vigtige sager. Da sagsbehandlingen som oftest er relativt nem (jagtbetjenten har jo sørget for dokumentation) og der måske kun mangler at stævnede indrømmer sin skyld, så er det lokale politis tidsforbrug at forvente som ret lille. Tidsforbruget hos politimester-embedet og hos departementet er ikke undersøgt.\nReferat af henvendelse til Departementet for Fiskeri og Fangst: Departementet for Fiskeri og Fangst får via politimesteren, sagerne om ulovlig jagt. De leverer bidrag i form af vurdering af konfiskationsværdi på det nedlagte bytte, samt vurderer hvad der er en passende sanktion i den aktuelle sag. Her er man tilbageholdende med at foreslå konfiskation af køretøjer, idet denne sanktion jo fratager en person hans erhvervsgrundlag. Når Departementet har leveret sit bidrag, er sagen tilbage hos politimesteren. Her er erfaringen at mange sager afventer behandling hos politimesteren så længe, at de bliver forældede.\nDer fortaltes en kort beretning om udstedelse af bøde på 500 kr. i sammenhæng med ulovlig kørsel og jagt. Her grinede køreren blot, betalte og fortsatte den ulovlige kørsel.\nReferat af henvendelse til politiet i Kangerlussuaq: De fleste sager går ret hurtigt videre til politimesteren. Spørgsmålet om aktindsigt skal rettes til politimesteren. Man skal indsende en ansøgning til politimesteren om aktindsigt i en given sag. Dvs. at de to instanser hos politiet henviser til hinanden vedrørende aktindsigt.\nKontrol af så store områder, som kommunen omfatter, er vanskeligt for myndigheder. Dokumentation fra andre brugere af naturen og andre fangere (end de ulovligt kørende) er vigtig. De fleste har nu en mobil, som kan tage foto. Et godt foto, hvor man kan se nummer plade og evt. genkende køretøjets fører, er det nødvendige i sammenhæng med privatpersoners anmeldelse. Det løser dog ikke flaskehals-problemet hos politimesteren.\nKommentar fra Fiskeri- og fangstkonsulent: Såfremt Qeqqata Kommunia skal føre tilsyn med, at reglerne i den kommende kørselsvedtægt og bekendtgørelserne overholdes, kræver det at der følger helt nye ressourcer og udstyr.\nTilsyn der ikke kræver nogen beføjelser. Det kan være rekognosceringer i det åbne land.\nDet kræver nok, at man er ansat hos Grønlands Selvstyre, hvis man skal have beføjelser(som en jagtbetjent eller hans medhjælper).\ner bæredygtigt at have kontrolleret jagt, som følger beslutninger om jagtmåde og kvote. Samfundsmæssigt er det bæredygtigt at have regler, hvis overholdelse kan håndhæves. Især at de kan håndhæves inden for rammerne af eksisterende ressourcer og/eller økonomisk fornuftige foranstaltninger.\nser det ud til at befolkningen, især fangere, er klar over at reglerne ikke bliver håndhævet og vanskeligt kan håndhæves. De kommunale administrationer kan ikke umiddelbart gøre noget ved dette, da håndhævelsen ligger hos en anden myndighed. Det skaber utilfredshed hos de fangere, der forfordeles af den ulovlige jagt. Økonomisk er det heller ikke kommunens sag at føre tilsyn med og håndhæve jagtregler. Et eventuelt tiltag med kommunalt tilsyn (som blot skal anmelde ulovligheder), vil koste lønning. Her kan eventuelle anmeldelser ikke forventes at blive hurtigere behandlet end tilfældet er i dag.\nVedrørende kørsel generelt: Kommunen har ansvar for at føre tilsyn med kørslen. Det er dog i praksis vanskeligt grundet de store landområder, der kan køres i, samt udgift til en eventuel ansat, som kontrollør. Det virker uklart, hvad Selvstyret har tænkt sig at kommunerne gør, for at føre tilsyn. Ved anmeldelse af ulovlig kørsel har politiet ofte ikke tilstrækkelige ressourcer til at tage sig af det.\nVedrørende kørsel og jagt:\nEn del af den ulovlige kørsel er klart uden jagt som formål. Men der kendes også mange eksempler på ulovlig kobling mellem kørsel og jagt.\nUmiddelbart har kommunen ingen mulighed for at kontrollere kørsel i sammenhæng med jagt. Dog kan det undersøges om kommunen har ret til at udøve den slags kontrol. Der kan i så fald afsættes personaleressourcer. Kontrollen kan kun bestå i at dokumentere og politianmelde. Men det vil næppe ændre situationen, så længe sagerne ofte ligger hos politimesteren til de er forældede. En anden mulighed er, at man fra politisk hold forhører sig hos politimester/retsvæsen om de kan øge ressourcerne til sagsbehandlingen. Eller anmoder Selvstyret om at finde en løsning på problemet.\nDersom kontrollen med jagt flyttes fra Selvstyret til kommunerne, løser det ikke problematikken omkring manglende ressourcer hos politimester/retsvæsen.\nDet vurderes at være det fornuftigste tiltag, at rette henvendelse til politimester/retsvæsen, samt Selvstyre, dersom problemet skønnes at kræve det.\nOmrådet for Teknik- og Miljø indstiller til TRMU-udvalgets godkendelse og til videresendelse til Kommunalbestyrelsen.\n- at der er rettes henvendelse til politiembedet for at følge op på de ulovligheder, som tilsynet har gjort opmærksom på.\nDet indstilles til økonomiudvalget at sagen videresendes til kommunalbestyrelsen og at der rettes henvendelse til politiembedet for at følge op på de ulovligheder, som tilsynet har gjort opmærksom på.\npkt 15 bilag 1 - hjemmestyrets bkg nr. 28 af 30.10.1998 om jagt og fiskeribetjentens opgaver og beføjelser9a7bcdc4-8677-41a5-87a1-dee7942c47d1.pdf\npkt 15 bilag 1 - Hjemmestyrets BKG nr. 28 af 30.10.1998 om jagt og fiskeribetjentens opgaver og beføjelser.pdf\nOrientering om aktuelle personalesager pr. 11. oktober 2017\nMona Heilmann Goliathsen\nSebora T. Levinsen\nUlrikka Ostermann Egede\nApollonia P. Møller\nKarl Frederik Aronsen\nJeanette K. Pedersen\nOmrådet for familie ældreafdeling\nInt. Dag. Ungaannguaq\nInt. Dag. Kanaartaq\nRia Nykjær Bourup\nMaria Camilla Kristiansen\nSóleyd Vestergaard Larsen\nJorki L. Lennert\nDothe Marie Andersen\nInt. Dag Ungaannguaq\nUlloriaq Hansen Petrussen\nInt. Dag. Naja/Aleqa\nBorgmesterbeslutning vedr. rejseudgifter til Maniitsoq\nI forbindelse med det sidste valg blev det besluttet, at det næste møde i ældrerådet skulle afvikles i Maniitsoq i dagene fra den 23. - 27. oktober 2017.\nI budget 2017 er der ikke afsat midler til ældrerådets rejseaktiviteter. Hvorfor der skal søges om tillægsbevilling eller omplacering. Der mangles bevillinger på 28.000 kr. til rejsen, som de søger om.\n5 medlemmer er bosiddende i Sisimiut, og 1 medlem i Kangaamiut, hvorfor der planlægges rejse og logi for fire personer. 4 er pensionister ud af 6 voksne, og de 2 voksne er ikke inkluderet i denne ansøgning, da udgifterne skal dækkes fra administrationen.\nI vedtægter for ældrerådet i Qeqqata Kommunia står der, at ældrerådet skal holde 2 årlige møder. I 2017 skal de nyvalgte medlemmer holde mødet i Maniitsoq, for at igangsætte deres arbejde.\n§ 8 i vedtægt for ældrerådet i Qeqqata Kommunia.\nFor 2017 er der afsat midler til ældrerådet, men for lavt. Der er på denne baggrund derfor behov for at yde et tillægsbevilling eller omplacere fra andre konti.\nRejseomkostninger er som følgende:\n3 flybilletter (3 ældre) Sisimiut – Maniitsoq -Sisimiut Kr 5.532,-\nHotelophold 4 X 975,-kr Kr 15.600,-\nDagpenge 4 x 3 ½ dg. à 222,16 Kr 3.110,24\nTaxakørsel Kr 800,-\nKangaamiut til Maniitsoq 1 billet Kr 825,-\nI alt Kr 25.867,24\n- at godkende bevillingerne til ældrerådets rejse til Maniitsoq i henhold til skemaet\nBorgmesterens behandling af sagen\nPå vegne af økonomiudvalget besluttede borgmesteren den 5. oktober,\nØkonomiudvalget orienteres om beslutningen ved dets næstkommende møde\nDet indstilles til økonomiudvalget at tage orienteringen til efterretning.


Per Christensen: - En ansvarlig finanslov | Fagbladet 3F\n6. december 2021 - 15:32\n3F støtter politikernes forsøg på at tage fart ud af økonomien og samtidig finde penge til et presset sundhedsvæsen.\nPolitikernes forsøg på at sænke omdrejningstallet i dansk økonomi får opbakning fra 3F's forbundsformand, Per Christensen.\n- Det er en ansvarlig finanslov, hvor man fastholder en sikker hånd om økonomien ved at stramme finanspolitikken, siger han.\nHan roser også, at det er lykkedes regeringen, Socialistisk Folkeparti, Radikale Venstre, Enhedslisten, Alternativet og Kristendemokraterne at blive enige om en finanslov, som samtidig prioriterer velfærden og den grønne udvikling.\n- Især er det positivt, at der sikres midler til sundhedsområdet, og at man er blevet enig om en ny, ambitiøs grøn aftale med fokus på vindenergi.\nLæs partiernes finanslovsaftale her.\nSamtidig glæder det Per Christensen, at der afsættes penge til FGU, den forberedende grunduddannelse, som hjælper til at få unge videre i uddannelse eller job, og de almene voksenuddannelser, så flere kan dansk og matematik svarende til folkeskolens afgangsniveau.\n- Vi er ikke helt i mål, men det er vigtige skridt i den rigtige retning. Det er også positivt, at der afsættes midler til at hjælpe de små og mellemstore virksomheder med den digitale omstilling, og at der nu er økonomi til den vigtige indsats i forhold til ordblinde og læsesvage på arbejdsmarkedet, siger Per Christensen.\nForbundsformanden glæder sig over, at det både kan hjælpe den enkelte med at få bedre jobmuligheder, men også bidrager til at sikre kvalificeret arbejdskraft i de kommende år.\nMangler penge til Arbejdstilsynet\nPer Christensen understreger, at selvom finansloven samlet er et skridt i den rigtige retning, så mangler der stadig en løsning for arbejdsmarkedsuddannelserne (AMU), hvis vi skal sikre de nødvendige kompetencer til blandt andet den grønne omstilling.\n- Der bør også træffes beslutning om at have mere permanente samt øgede bevillinger til Arbejdstilsynet, siger han.\nForbundsformanden ser nu frem til forhandlingerne om regeringens udspil ‘Danmark kan mere 1’, hvor et løft af dagpengene, indsatsen mod social dumping og en styrkelse af den danske model er særligt vigtige for 3F.\nEn milliard skal redde sygehusene over vinteren