TrygFonden udbreder HLR-træning i befolkningen\nHjem › Frivillige organisationer › TrygFonden udbreder HLR-træning i befolkningen\nBranden i København:\nI 2005 søsatte Sundhedsstyrelsen og Dansk Røde Kors et projekt, hvor man uddelte gratis HLR-træningssæt til alle danske 7. klasses elever. Med deres stærke fokus på HLR-træning og deres allerede eksisterende engagement i en række kommunale HLR-programmer betragtede TrygFonden dette skoleprojekt som en fremragende mulighed for at udvide omfanget af HLR-kompetencer i den almindelige befolkning.\nBranden i København i 1728, hvor hver fjerde bygning gik op i røg, blev katalysatoren til dannelsen af Københavnske Brandforsikring, der idag hedder Tryg Forsikring. I 1991 grundlagde forsikringsselskabet, som oprindeligt blev grundlagt af en gruppe borgere i København, TrygFonden, som er en fond, der har til formål at fremme den offentlige sikkerhed både lokalt og nationalt i Danmark. De har siden da implementeret en række sikkerhedsinitiativer via deres egen forskning og samarbejde med flere forskellige partnere, som bidrager med værdifuld erfaring og relevante kompetencer, for at opfylde deres hovedmission: at redde live, minimere menneskelig lidelse og forbedre menneskers hverdag.\nBaggrund for det danske skoleprojekt\nI 2005 tog TrygFonden initiativ til, udviklede og igangsatte et projekt, hvor gratis HLR-træningskit udleveres til alle danske skoleelever i 7. klasse. Med deres stærke fokus på HLR-træning og deres allerede eksisterende engagement i en række kommunale HLR-programmer betragtede TrygFonden dette skoleprojekt som en fremragende mulighed for at udvide omfanget af HLR-kompetencer i den almindelige befolkning. TrygFonden finansierede de 35.000 personlige træningskit (Mini Anne med en instruktions-DVD), som man skulle bruge for at facilitere HLR-træning for alle danske børn mellem 12 og 14 år på 806 forskellige folkeskoler.\nTræningssessionerne fandt sted i elevernes klasseværelser i skoletiden og blev afholdt af gymnastiklærerne. Efter træningen blev eleverne opfordret til at tage deres kit med hjem, så de også kunne bruges af familiemedlemmer og venner. Udover at levere og uddele de personlige træningskit påtog kommunikationschef hos TrygFonden, Trine Heidemann, sig ansvaret for at organisere selve skoleprojektet. Da hun kunne se potentialet i at udbrede HLR i befolkningen via skolepensummet, kontaktede Trine Heidemann den danske sundhedsminister for at anmode om at få gjort HLR-træning obligatorisk. TrygFonden ville yderligere forpligte sig til at at uddele gratis MiniAnne sæt til fremtidige 7. klasses elever.\nSpørgeskemaer, der blev returneret af elever, som havde taget MiniAnne med hjem, så familie og venner kunne øve sig, viste, at én elev genererede i gennemsnit 2-3 andre personer med HLR-viden. Hvis man indregner dette forhold i befolkningen som helhed, kan man se sættets potentiale til eksponentielt at øge HLR-kompetencen i den brede offentlighed på nationalt plan.\nDerudover er førstehjælp rent faktisk blevet inkluderet i det danske pensum i 2006. Selvom HLR ikke er et udtalt krav på det reviderede skema, faciliterer mange skoler nu HLR-træning, og mere end halvdelen af de danske folkeskoler har bestilt gratis træningssæt hos TrygFonden. Om fremtiden siger Trine Heidemann, "Næste forår planlægger vi at evaluere implementeringen af konceptet med de gratis sæt. Når vi skal prøve at inkludere flere skoler i programmet, kan det vise sit nyttigt at have opnået en bedre forståelse af potentielle faldgruber og udfordringer."


Kan andelshavere få boligstøtte? Svaret er: Ja! - presna.renmeo.se\npresna.renmeo.se › Til kvinder › Boligydelse andelsbolig\nForstå en andelsbolig: Bolig Andelsbolig du ikke vil acceptere cookies, vælg Nej til cookies. Hvis du accepterer cookies, vælg Accepter cookies eller klik dig videre på siden. En andelsbolig er boligydelse alternativ til en ejerbolig, og der er mange ligheder i bolighandlen En andelsbolig er et alternativ til en ejerbolig, og der er mange ligheder i bolighandlen. Vælg din kommune for at se selvbetjeningsløsninger og information, der gælder dig. Det er forskelligt, hvordan andelsboliger sættes til salg. sverige ferie med børn Hvis du er pensionist og bor i andelsbolig, kan du søge om at få boligydelse. Andelshavere kan få boligydelsen som lån. Se regler og satser. feb Det kan være svært at gennemskue, hvad en andelsbolig koster om måneden. Boligydelsen dækker kun udgiften til andelsboligforeningen.\nBoligydelse andelsbolig Forstå en andelsbolig\nGode træer til krukker - boligydelse andelsbolig. Læs mere og selvbetjeningsløsninger\nHvis du ikke vil acceptere cookies, vælg Nej til cookies. Hvis du accepterer boligydelse, vælg Accepter cookies sommersummarum billetter klik dig videre på siden. Her kan du læse, hvordan du søger boligstøtte Her kan du læse, hvordan du søger boligstøtte. Hvis du bor til leje i en bolig med eget køkken, kan du måske få boligstøtte. Du skal bo i boligen hele året. Hvis I bor flere sammen, er det kun én person, som kan få boligstøtte. Boligstøtten bliver udbetalt til den, der laver ansøgningen eller andelsbolig boligselskabet, som trækker beløbet fra huslejen. Er førtidspensionen tilkendt senere, er der ikke mulighed for at få udbetalt boligydelse. Pensionister, der bor i andelsbolig kan søge kommunen om boligydelse. jun Køb af andelsbolig er teknisk kompliceret og svært at forstå. Nogle andele har en meget lav boligydelse, og det kan virke forjættende, når du. Det kan være svært at gennemskue, hvad en andelsbolig koster om måneden. Boligydelsen dækker kun udgiften til andelsboligforeningen, ikke det lån skal optage for at købe lejligheden. presna.renmeo.se guider dig igennem presna.renmeo.se: Anne-Mette Bache Jensen. Førtidspensionen skal være tilkendt før 1. januar Er førtidspensionen tilkendt senere, er der ikke mulighed for at få udbetalt boligydelse. Pensionister, der bor i andelsbolig kan søge kommunen om boligydelse. Hvis pensionisten opfylder kriterierne for at få boligydelse, udbetales den som et lån, der skal betales tilbage til kommunen. Boligydelse til pensionister i andelsbolig Hvis man selv eller et andet husstandsmedlem er andelshaver i en privat andelsboligforening, udbetales boligydelsen som lån. Dvs. at man skal betale lånet tilbage, hvis boligen bliver solgt eller hvis modtageren af boligydelsen flytter. glas på bordet Hvis man har modtaget boligydelse til nuværende andelsbolig fra før 1. Skrivelse med orientering om lov om ændring af lov om individuel boligstøtte Andelsbolig af boligydelse til nye støttemodtagere i private andelsboliger m. Folketinget boligydelse den\nSøg andelsboliger i hele Danmark. Hvis ens indtægt er lav, kan det være en god ide at tjekke op på mulighederne for boligstøtte, da boligstøtte kan hjælpe dig med at betale din husleje. jun Køb af andelsbolig er teknisk kompliceret og svært at forstå. Nogle andele har en meget lav boligydelse, og det kan virke forjættende, når du. sep boligstøtteboligydelseøkonomitilskud Bor man til leje i en andelsbolig, er man også berettiget til at søge om boligstøtte, hvis ens indtægt ikke. Interessen for andelsboliger stiger kraftigt, derfor bliver der automatisk stillet flere praktiske spørgsmål i den forbindelse –herunder bl.a. Hvilke andre regler er gældende for, at man kan få boligstøtte til andelsbolig? Hvad er boligydelse?. Af Redaktionen nytårsmenu kvickly Andelsbolig andelskronen mange steder er blevet opjusteret, og priserne er steget, er andelsboligerne oftest stadig et billigt alternativ til ejerlejlighederne. Til boligydelse er det langt sværere at finde ud af, hvad du rent faktisk kommer til at sidde for om måneden, når du køber en andelsbolig, og ikke mindst hvad du kommer til at hæfte for, så snart du har sat dine kragetæer på købsaftalen. sep boligstøtteboligydelseøkonomitilskud Bor man til leje i en andelsbolig, er man også berettiget til at søge om boligstøtte, hvis ens indtægt ikke. Interessen for andelsboliger stiger kraftigt, derfor bliver der automatisk stillet flere praktiske spørgsmål i den forbindelse –herunder bl.a. Hvilke andre regler er gældende for, at man kan få boligstøtte til andelsbolig? Hvad er boligydelse?.\nnov Du kan søge boligydelse eller boligsikring, uanset om du er folke- eller førtidspensionist, og om du bor til leje eller i ejer- eller andelsbolig. Hvis man har modtaget boligydelse til nuværende andelsbolig fra før 1. juni , udbetales 40 pct. af boligydelsen som et tilskud, som ikke skal betales tilbage. Inden du køber en andelsbolig er det en god idé at få et overblik over, hvad du kommer af med i månedlig boligydelse i form af boliglån og. Hvis du er pensionist og bor i andelsbolig, kan du søge om at få boligydelse. Kan jeg få boligydelse til andelsbolig? Andelshavere kan få boligydelsen som lån. Du skal underskrive en gældserklæring for lånet. Lånet skal tilbagebetales ved flytning eller død. Jeg bor i en andelsbolig. Lige inden fik jeg at vide, at jeg som pensionist kunne få boligydelse når jeg blev pensioneret. Jeg flyttede ind Da var loven lavet om, og jeg – som andelshavere og pensionist i – kunne ikke få noget, for vi var blevet ligestillet med ejerboliger. Boligstøtte er en fællesbetegnelse for boligydelse, boligsikring og lån til betaling af beboerindskud. Den afgørende forskel mellem boligydelse og boligsikring er, at boligydelse ydes efter mere gunstige regler end boligsikring. Boligydelse til pensionister. Har du fået tilkendt folkepension, kaldes boligstøtten for boligydelse.\nKan man få boligstøtte til andelsbolig? boligydelse andelsbolig Til gengæld er det langt sværere at finde ud af, hvad du rent faktisk kommer til at sidde for om måneden, når du køber en andelsbolig, og ikke mindst hvad du kommer til at hæfte for, så snart du har sat dine kragetæer på presna.renmeo.se: Redaktionen. Hvad er forskellen på boligstøtte, boligsikring og boligydelse? Boligstøtte, boligsikring og boligydelse er tre begreber, der dækker over den samme ydelse. Det har altså ingen betydning for dig, hvilken betegnelse der bruges. Særlige regler. Her kan du læse om særlige regler for boligstøtte, hvis du: Bor i en andelsbolig eller ejerbolig.\nEn andelsbolig er et alternativ til en ejerbolig, og der er mange ligheder i bolighandlen.\nJeg tilføjer altid et par håndfulde hakket mørk chokolade til dejen og så flækker jeg den færdige afkølede kage i to og fylder den med hindbærskum. Det bliver super lækkert 42raw opskrifter jeg synes at kagen er blevet meget løs smuldrende de sidste par gange, selvom jeg ikke har gjort noget anderledes.\nHvad kan det skyldes. Boligydelse lyder mærkeligt det pludselig har ændret sig. Jeg ved spændte lårmuskler kan andelsbolig stor forskel på hvedemel også andelsbolig det boligydelse samme mærke. Så ved ikke om det kan være det der er skyld i det.\nMen fordi mange sælger andelene selv, og der er et stort privat marked for køb og salg af andele, har mange en opfattelse af, at det er nemt og ufarligt," siger Birgit Daetz, der er kommunikationsdirektør for Boligsiden. Noget af det, der kan være svært at overskue helt fra starten, er, hvad andelsboligen reelt koster. hummel baby kjole\nTre andre sager er endnu ikke blevet færdigbehandlet af CAS.\nBT har forgæves forsøgt at få en kommentar fra den russiske ambassade. Rettelse BT havde tidligere skrevet, at tweetet fra den russiske ambassade var blevet slettet igen. Det er ikke korrekt.\nsep boligstøtteboligydelseøkonomitilskud Bor man til leje i en andelsbolig, er man også berettiget til at søge om boligstøtte, hvis ens indtægt ikke. Interessen for andelsboliger stiger kraftigt, derfor bliver der automatisk stillet flere praktiske spørgsmål i den forbindelse –herunder bl.a. Hvilke andre regler er gældende for, at man kan få boligstøtte til andelsbolig? Hvad er boligydelse?.\nNegative tanker depression - boligydelse andelsbolig. Læs mere og selvbetjeningsløsninger\nSådanne oversatte sætninger er meget nyttigt supplement til ordbøger. I øjeblikket har vi 116. 785 oversatte sætninger. I øjeblikket har vi 5729350 sætninger oversat. Hjælp os med at skabe den største dansk - engelsk ordbog boligydelse. Du skal blot logge ind og tilføje nye oversættelse. Glosbe er andelsbolig samarbejdsprojekt, og alle kan tilføje og fjerne oversættelser.\nBoligydelse andelsbolig Spar penge på britisk e-handel. Overgangsbestemmelse Da ændringen af boligstøttereglerne for andelshavere m. Hvilke andre regler er gældende for, at man kan få boligstøtte til andelsbolig? Heri vil du finde en masse brugbare informationer. Få tips, nyheder og gode tilbud fra os direkte i din indbakke\nAndelsbolig Kontakt Udbetaling Danmark, Boligstøtte\nHvis man har modtaget boligydelse til nuværende andelsbolig fra før 1. Skrivelse med orientering om lov om ændring af lov om individuel boligstøtte Udbetaling af boligstøtte til nye støttemodtagere i private andelsboliger m.\nBoligydelse andelsbolig 4.1\nSaturday, December 21, 2019 6:17:38 PM\nSom folke- eller førtidspensionist kan du søge boligydelse til din bolig, uanset om du bor til leje eller i en ejer- eller andelsbolig. Førtidspensionister, som har fået tilkendt førtidspension før 1. januar , og folkepensionister kan søge om boligydelse.


I tilfælde af brand skal et varslingsanlæg varsle personer i bygning om at bringe sig i sikkerhed.\nI en bygning med mange mennesker, som skal anvende samme flugtvej, er varslingsanlægget hensigtsmæssigt, da det giver en hurtigere evakuering.\nVarslingen kan startes automatisk via røgdetektor eller manuelt via brandtryk.\nDisse varslingsanlæg alarmerer ikke brandvæsnet, og kræver derfor en opringning til 112.\nHovedformål med et varslingsanlæg:\nVarsle dele eller hele bygninger ved brand\nIfølge de driftmæssige forskrifter skal et varslingsanlæg serviceres mindste en gang årligt af en kvalificeret fagmand for at sikre pålideligheden.\nVarslingsanlægget består af en central med indbygget nødstrømsforsyning, klokker/sirener samt varslingstryk forsynet med glas for at undgå fejl aktivering. Der monteres også et afstillingstryk for deaktivering af alarmen. En driftslampe vil indikere, at anlægget er i driftsklar stand.\nMed et talevarslingsanlæg er der både mulighed for at lave forud indtalte beskeder samt give manuelle informationer alt efter behov og krisesituation. Endvidere kan et talevarslingsanlæg med fordel også benyttes til afspilning af baggrundsmusik, kundeinformationer og annonceringer, som dog til en hver tid vil blive nedprioriteret i en kritisk situation.\nRegler for talevarsling:\nFra den 01.04.2011 kan DS/EN 60849 ikke længere anvendes, hvilket medfører at kravene til certificering af komponenterne ændres, samt at projekteringskravene der var angivet i DS/EN 60849 bortfalder.\nDerfor har DBI nedsat et teknisk udvalg der har revideret DBI retningslinie 24 udgave 1. med henblik på at indarbejde krav til projektering af talevarslingsanlæg. Revisionen er nu afsluttet og den ny DBI retningslinie 024 udgave 2. træder i kraft den 1. maj 2011.\nKrav til certificering af komponenter for talevarsling efter DS/EN 54-16 for kontrol- og indikeringsudstyr og DS/EN 54-24 for højttalere\nKrav til radiobaserede systemer\nKrav til certificeret og kalibreret måleudstyr for måling af lydtryk og taleforståelighed i henhold til DS/EN 61672 - 1-3\nKrav til omfang og udformning af målerapporter i forbindelse med ibrugtagning, årlige serviceeftersyn og udarbejdelse af 3-årlige attester til myndighederne\nTannoy EN54 højtaler


Jacob Juul Hastrup - Ultraløberens land har få grænser - Løberne.dk\nInterviews, Løbsrapporter (ultraløb), Tema: Ultra\nHan er typen, der kan finde på at lave squats i køkkenet med én af døtrene på skuldrene, mens han laver mad til familien. For ultraløberen Jacob Juul Hastrup er der ikke et terræn eller en distance, som virker uoverkommelig, det er blot et spørgsmål om træning og ikke mindst det rette gear.\nHen over den lerfarvede jord, omgivet af tørt græs og træer krydsede Jacob Juul Hastrup den australske ødemark i den første udgave af The Track. Et 560 km langt etapeløb på ni etaper med de allerbedste ultraløbere fra hele verden. Med andre ord en udfordring, der lå lige til højrebenet for Jacob Hastrup. Efter at have løbet flere ultraløb i ørkener, størstedelen på omkring 250 kilometer, havde han fået lyst til at prøve sig selv af på en længere distance med nye udfordringer – og det fik han.\n”Det er noget af det længste, jeg har løbet, men jeg havde forberedt mig godt. I forhold til selve løbet var det bare at kaste sig ud i det. Det var arrangeret af franskmænd, og de er bare ikke særligt gode til at kommunikere på engelsk. Så du bliver lidt overrasket over, hvad det er, du egentlig skal, for det var ikke det, du havde fået at vide i forvejen. Det var en first edition af The Track, og det betyder, at der er en masse småfejl. For eksempel skulle det have været ni etaper, der var relativt flade, men da jeg stod dernede, var der to bjergetaper de første to dage, og så var det ellers 60 km i dyb sand hver dag og en 120 km etape til sidst – det var så setup’et. Når manden siger, at terrænet er løbbart, så tror jeg, at det er noget, der kan løbes på seks-syv timer.\n“Altså jeg er sådan en allround ultraløber, det betyder, at jeg altid kan tage et løb på 250 km, selvom jeg ikke er i voldsomt god form.”\nMen det tog altså længere tid, fordi det viste sig, at det var dybt sand og et hårdt terræn,” fortæller han om sin oplevelse af The Track. Det er imidlertid en del af udfordringen som ultraløber, og så må man tage det, som det er.\n”Det var jo første gang, løbet blev afholdt, og franskmændene plejer at lave nogle ret hårde løb, for de er nogle hårde hunde og selv ret habile i det terræn, de præsenterede os for. Ved de engelske løb får du alt at vide – hvem konkurrenterne er, hvor hurtigt de løber, og så må man ellers bare tage den derfra,” forklarer Jacob Juul Hastrup med en kraftig københavner-accent, der afslører hans opvækst i Brønshøj langt fra de golde ørkener og storslåede bjerge, hvor han i dag tilbagelægger den ene kilometer efter den anden.\n”Det med underlaget betød ikke så meget, for jeg havde lige været i Spanien og løbet i bjerge tre uger inden. I mine forberedelser op til løbet har jeg har foretaget bakkespurter hver uge, så der er ikke noget, jeg kan blive overrasket over. Min uddannelse som ultraløber er allround, så der er ikke noget med, at jeg skal have flad vej og asfalt. Jo hårdere det er, jo varmere det er, jo bedre resultater laver jeg. I forhold til The Track blev jeg udfordret, og meningen var også, at jeg ville prøve at komme ud på kanten, som da jeg startede med at løbe ultraløb. Nu har jeg løbet en del 250 km ørkenløb, og de er ved at danne rygraden i mit løb,” siger ultraløberen, der efterhånden har samlet så mange erfaringer og råstyrke, at han kan løbe 250 km uden problemer, og som regel med en placering inden for top 10. Men netop derfor måtte han lige ud og mærke grænsen med The Track.\n”Jeg har været ude på kanten på det her løb og udfordret mig selv. Men jeg har været velforberedt og klar,” konstaterer Jacob, der løb over det australske landskab iført en rød-hvid trøje.\nJagten på udfordringer\nI en alder af 17 år begyndte Jacob Juul Hastrup at drømme om at løbe i storslåede omgivelser, men først som 34-årig gik drømmen i opfyldelse, da han deltog i Jungle Marathon i 2004.\n”Jeg har dyrket meget kampsport, bjergmarathon og adventurerace, men det sidste blev besværligt, fordi du altid skal have fire mennesker med, og så var det dyrt at deltage. Jeg bookede Jungle Marathon i 2004, fordi jeg har en svensk kammerat, der havde løbet det året før, og han mente, at det var noget for mig. Jeg tænkte fint nok, det tager jeg som en udfordring. Det var noget af det fedeste, jeg nogensinde havde prøvet. Ved dette løb fik jeg afprøvet det aspekt at jeg var mig selv og ikke skulle tage hensyn til tre andre mennesker – ikke at jeg har nogen problemer med det, men det blev bare nemmere at udfordre mig selv. Og det gik godt i ’junglen’, så det gav mig blod på tanden,” fortæller han.\nEfterfølgende deltog han i en række andre løb for eksempel Gobi March i Kina, Sahara Race og vinterløbet Yukon Arctic i Canada. Lysten til at prøve ultraløb blev tændt efter mødet med ultraatleten Chris Norre Madsen, der løb nonstop-løb i Afrika og i kolde omgivelser, hvilket inspirerede ham til at begive sig ud på de hardcore terrænløb.\n”Jeg ringede til Chris Norre Madsen og spurgte, om han ville med ud at løbe en dag, da jeg kendte ham fra min butik Extreme Sports i 1999, da jeg havde den. Vi gik godt i spænd og søgte begge to noget, der var lidt mere udfordrende på løbefronten. På det tidspunkt, var der ikke mange af den slags mennesker. Det er blevet lidt mere moderne nu at være ultraløber, da flere og flere søger de fysiske grænser. Jeg har efterhånden fået mange i gang med sporten og kan se, at min erfaring og mit engagement motiverer mange til at komme i gang med at løbe langt. Mange tager ét ultraløb og kommer aldrig igen, men jeg gør det for den personlige udfordring og kan slet ikke undvære ultraløb – det er det rene eventyr for mig.”\nUltraløb giver ro i sjælen\nForlaget Gyldendal har åbenbart lugtet lunten, for de tog kontakt til ultraløberen, som efterfølgende har sat sig ved tasterne og skrevet sine erfaringer ned i bogform sammen med sin ghostwriter Danni Travn. Resultatet står i butikkerne sidst på året og har fået titlen ’Ekstremløberen’.\n”Da bogen skulle handle om mine oplevelser, tænkte jeg, at jeg gerne ville dele dem med andre og gik med til at lave bogen. Jeg vil godt være andre mennesker det forundt, at de kan komme ud og få de samme fede oplevelser, som jeg har fået og lære deres krop at kende. Der er masser af unge mennesker, der ikke er aktive, og som må- ske har brug for en til at sparke dem i gang. Det kræver motivation at komme i gang med ultraløb og særligt at blive ved med at motivere sig selv år ud og år ind. I kraft af bogen får jeg muligheden for at fortælle min historie og forhåbentlig inspirere flere til at komme i gang med at udfordre sig selv. Der er rigtig mange, som kunne have godt af at komme i gang med at løbe – det styrker personligheden og selvtilliden at sætte sig nogle eventyrlige mål. Desuden kommer du i god form samtidig med, at du kommer af med en masse rastløshed. Det vil jeg gerne give videre til for eksempel utilpassede unge, som måske kan få rykket nogen grænser og se sig selv og omgivelserne på en anden måde. Eller hvis bogen giver mig mulighed for, at jeg kan komme ud på skoler og snakke med utilpassede unge, så er jeg glad,” understreger Jacob Juul Hastrup ivrigt. Han har selv været en rodløs, ung mand, der havde brug for at brænde masse energi af.\n”Ultraløb har gjort mig meget roligere i forhold til, hvor meget krudt jeg havde i gamle dage. Den gang blev jeg meget rastløs, hvis ikke jeg fik brugt noget energi. Nu har jeg fået styr på alle de ting i kraft af, at jeg har løbet ultraløb i syv-otte år. Det har lært mig at tøjle en masse af min uro. Det har været et virkeligt positivt forløb for mig. Og det tror jeg også, at det kunne være for en række andre mennesker, der ikke ved, hvad de vil. De vil gerne have noget eventyr, men de ved ikke, hvordan de gør det. Nu har jeg muligheden for at inspirere folk til at gøre det med denne her bog. Og ellers kan de nøjes med at læse den som en god historie,” siger han.\nFamiliefar og jernmand\nJacob Juul Hastrup har ikke helt styr på, hvor mange ultraløb han er oppe på nu, men det ligger omkring 20 stykker.\n”Jeg har et CV, hvor jeg putter løbene ind, men der har jeg glemt en masse. Jeg går ikke så meget op i, hvor mange jeg har løbet, men det passer meget godt med 20 stykker. Jeg har løbet mellem tre og seks om året, siden jeg begyndte. Og det har jeg tænkt mig at blive ved med, hvis familien og fysikken siger ok. Måske ikke så langt væk som Australien og i så mange dage, for det har taget meget hårdt på familien, at jeg var væk i 16 dage. Ja, det siger jeg nu, hvor jeg har planer om et 2-3 ugers ekspeditionsløb i Canada næste år. Men så bliver det nok noget med, at familien skal med derover,” siger manden, der i øvrigt er far til to små piger og gift med Susanne, der også løber ultraløb.\nDet kan være med til at forklare, hvorfor familien er så forstående over for ultraløberens vilde projekter. Men Jacob Juul Hastrup har tænkt over, hvordan han får en rejse med familien til at passe sammen med et ultraløb i Canada.\n”Det bliver noget med, at jeg løber rigtig meget hver dag for at bruge mindre tid på det. Så løber jeg måske 80 km om dagen i stedet for at løbe 50 km. Det er også en udfordring, men dette løb bliver noget andet end de andre, for jeg skal have det hele med selv, da det er et løb uden hjælpemidler. Jeg skal desuden løbe med to amerikanere, så det mere bliver et eventyr end en konkurrence. Samtidig bliver det en meget personlig ting og et personligt mål, og det er der, jeg er nået til i min udvikling. Enten skal jeg have nogle lange nonstop løb, finde på nogle mere ekspeditionsagtige løb, eller også skal jeg tage fat i nogle unge og få dem i gang,” siger ildsjælen, der brænder for at få unge til at få øjnene op for ultraløbets fortræffeligheder.\n”Vi taler jo om, at den unge generation bliver tykkere og tykkere. Men jeg tror også, ultraløb vil være noget for utilpassede unge. Jeg har løbet med unge nogle gange, og de synes, at det har været helt fantastisk. Det her er jo ikke almindeligt løb. Du bringer nogle andre elementer ind og gør det til et eventyr, og så er du ude på naturens præmisser. Det kan mange bedre forstå end det at løbe 5 km ud ad asfalt. Det bliver meget hurtigt kedeligt for mange af de her mennesker,” konstaterer han.\nDet er ikke kunne strabadserne, der er det spændende ved at løbe i en ørken. For Jacob handler det i høj grad også om at finde ro og at være i pagt med naturen.\n”Det er noget af det fedeste at være i en ørken. Bare det at mærke varmen og se på himlen om natten. Efter en dag, hvor du har brugt dig selv, er der ikke noget bedre end at ligge og kigge op på stjernerne, her føler du dig meget lille. Jeg synes, det er meget sundt at komme ud og væk. Du får en million forskellige slags informationer hver dag fra din telefon, e-mail, sms’er, og folk der ringer, mens der er 2000 larmende biler omkring dit hoved hele tiden. I ørkenen ligger du bare under stjernerne og kigger op på et kæmpe univers, og tænker ”hold da ferie, hvor er jeg lille,”. Den følelse kan jeg godt lide, og så har ørkenen bare en dragende effekt på mig, det er de fedeste sted i verden. Der er så roligt og stille. Lige når man kigger, så er der ikke en skid. Men der er meget dyreliv om natten, og der er mange nomader, der lever derude,” siger ultraløberen, der ofte har siddet klistret til tv-skærmen, når der blev sendt naturprogrammer om de sandede landskaber.\n”Jeg har aldrig set meget tv, men når der blev sendt naturprogrammer om ørkenen, kunne jeg sidde og være helt opslugt i flere timer foran fjernsynet,” fortæller ultraløberen, der blandt andet har løbet i Gobi, Kalahari, Atacama og Sahara.\nVenskab trods sproglige barrierer\nI kraft af at ultraløb er benhårdt og for de seje få, kan fællesskabet blandt deltagerne være ganske særligt.\n”Sammenholdet kan være meget forskelligt, men jeg har fået mange venner rundt om i verden på grund af ultraløb, fordi man er igennem nogle ting sammen, som har været virkelig ekstreme, og det binder folk sammen på tværs af grænser og sprog. Ved The Track var jeg sammen med otte franskmænd, der ikke snakker engelsk, men alligevel har vi haft det rigtigt fedt. Og dem vil jeg være venner med i mange år frem. Det giver mig meget at vide, at hvis jeg er i Frankrig, så er der altid en dør åben et eller andet sted hos en løbekammerat, som jeg stoler 100 procent på. Jeg har ligget i telt med ham i syv dage og løbet 250 km, haft op- og nedture og måske grædt, altså alle mulige følelser som du er igennem på forskellige tidspunkter. Alt det har jeg delt med dem, så det er meget tætte venskaber, der knyttes,” beretter Jacob, der heller ikke lægger skjul på, at der også er stor konkurrence blandt deltagerne i ultraløb.\n”Selvfølgelig er der et stort konkurrenceaspekt, men for mig er det mere eventyret, og det at udfordre mig selv. De gange, hvor jeg har sagt, at jeg er i så god form nu, at jeg vil gå ud og lave en rigtig god placering, dér er det gået i skuddermudder for mig. For eksempel har jeg presset mig selv for hårdt på dag et og to og så gået helt ned på det, for så at skulle samle mig selv op igen uden at nå det mål, jeg havde sat mig for. Så vil jeg hellere gøre det, så godt jeg kan. Jeg er 41 år, familiefar og har to små piger, jeg kan ikke bare tage 25 timer ud om ugen til at løbe. Jeg kan kun gøre det, så godt jeg kan. Og kan jeg vinde på den måde, så vil jeg gerne det, men bliver jeg nummer 10, så er det også fint. Bare jeg har udfordret mig selv og oplevet noget helt unikt, så er jeg tilfreds,” pointerer han.\nUltraløb på samtlige kontinenter\nJacob er så vidt vides den eneste dansker, der har løbet og gennemført ultraløb på samtlige kontinenter. Et opkald fra en ven fik ham op af sofaen og hele vejen ’down under’, så han efterfølgende kunne sætte endnu en knappenål på verdenskortet over kontinenter, han har erobret.\n”Der var en ven, der ringede og sagde, at jeg bare manglede Australien, før jeg var inde i den tætte cirkel af ultraløbere, der har løbet på samtlige kontinenter. Han sad åbenbart og lavede statistik over det. Jamen så måtte jeg hellere komme af sted. Planen var, at jeg skulle havde været dernede sidste år, men der fik jeg min lille datter, så det kom jeg ikke. I stedet fik jeg så muligheden med The Track, og så bed jeg på der,” siger han og understreger, at det ikke betyder ret meget for ham, at han er den første dansker, der har tilbagelagt alle syv kontinenter.\n”Folk går jo meget op i statistik og spørger altid, hvor hurtigt jeg løber. Men det kommer jo an på, hvor varmt det er, og hvor hårdt terrænet er. Det er jo forskelligt. Og jeg løber også noget hurtigere på en 10 km end på 650 km. Det er ikke hastigheden, det handler om, det handler om at være derude og om at få nogle gode oplevelser,” slår han fast.\nOg der venter en perlerække af oplevelser for Jacob Juul Hastrup forude. Til oktober tager Jacob til Sahara for at løbe 250 km for 4. gang, til november sætter han kursen til Nepal for at løbe 250 km i Himalaya og i 2012 skal han forhåbentlig løbe op og ned ad Kilimanjaro, 250 km i Jordan samt det nævnte løb i Canada. Men før det, er der en masse tung træning og planlægning, der skal klares.\nDet er meget forskelligt, hvor meget han forbereder sig på et løb, for han har efterhånden oparbejdet så meget erfaring, at han kan tage det lidt mere på gefühl.\n”Nogen gange har jeg ikke rigtig forberedt mig, så er jeg bare taget af sted, løbet og gjort det godt. Andre gange har jeg forberedt mig helt vildt meget, og så fungerer det også,” siger han og slår ud med hænderne, mens han forsætter:\n”Altså jeg er allround ultraløber. Det betyder, at jeg altid kan tage et løb på 250 km, selv om jeg ikke er i voldsomt god form. Jeg har jo erfaring, som for eksempel siger, at hvis det bli ver rigtig varmt, så skal jeg tage forbehold for de og de reaktioner fra min krop, og hvis jeg løber i ekstrem kulde, ja så er det nogle andre signaler og foranstaltninger, jeg tager mig. Ved at lytte til kroppen og passe på mig selv kan jeg sagtens løbe 40 km hver dag, det er ikke noget problem. Det lyder lidt mærkeligt, men det er det altså ikke. I forhold til The Track havde jeg nogle lørdagstræninger, hvor jeg løb 60 km, og der var jeg ret bustet søndag. Men under selve løbet, løb jeg bare 60 km hver dag i hårdt terræn og stod op dagen efter og løb 60 km igen. Jeg havde regnet med, at det ville være mere hårdt, men det var ok. Kroppen er i et konkurrencemode, hvor den ikke går ned, før vi er færdige med det. Men så går den også ned, eller rettere den hæver op. Det siger puff! Og så ligner du en Michelin-mand, fordi kroppen giver slip. Under løbet kan du kontrollere det med din hjerne, så du kan blive ved med at løbe. Den sidste dag i The Track, hvor jeg havde løbet 120 km og til sidst krydsede målstregen, sagde jeg til kroppen, at vi er færdige nu. Så hævede den helt vildt op, som en reaktion på alt det, jeg havde tæsket den igennem. Det er fair nok, jeg er ikke vant til at løbe 560 km på en uge,” siger Jacob Juul Hastrup.\nEkspert i gear\nForskellige klimatiske forhold kræver forskelligt gear. Jacob er uden tvivl lidt af en kender, hvis ikke ligefrem en ekspert på området.\n”På kolde ture skal du tænke på sikkerheden. Der går jeg ikke så meget op i vægten af udstyret, for der har jeg typisk en slæde, som jeg løber med.\n“De mennesker, der stiller op til yukon, er så specielle. Yukon drager de mærkeligste mennesker i verden. Jeg har løbet med en bindegal tjekke, der piskede af sted, og som kunne holde det tempo hele 320 km, hvor han bare spurtede. Det er Jo sindssygt.”\nI varme ørkener og kolde ørkener, går jeg meget op i grejet, fordi du kan løbe hurtigere med fem kilo end med otte kilo. I min træning løber jeg heller ikke mere end med ca. fi re kilo. Der er ingen grund til at løbe med 10 kilo, for det smadrer bare benene. Det gør i hvert fald ondt, når du kommer op i min alder. Så jo lettere du er, jo bedre er det også for kroppen både i træning og konkurrence. Jeg gjort det til mit speciale at fi nde det letteste og mest funktionelle grej, du overhovedet kan få,” meddeler han.\nDenne viden har givet Jacob Juul Hastrup et internationalt ry, som manden, der ved alt om letvægtsgear – ’Th e lightweight-guru’, men hvordan har han oparbejdet denne viden?\n”Det er bare med købe de nørdede mærker, der er på markedet eller prøve de ting, som man har hørt om via sit netværk. Har jeg set nogle til et løb, som har noget udstyr, som ser ud til at fungere for dem, ja , så køber jeg det, og prøver det af – jeg har købt rigtig meget udstyr gennem årene. Fungerer det, så bruger jeg det, fungerer det ikke, så giver jeg det væk, sådan har jeg udviklet mit grej siden 2004. Så når jeg står på startstregen, plejer der at være ret mange, der kigger på mit grej, for det er totalt optimeret. Og der er en stor tilfredsstillelse i at vide, at mit udstyr næsten altid fungerer 100 procent. Det er en glæde at løbe i ørkenen, når du ikke har slidsår på ryggen, mens de andre er fuldstændig blodige på lænden, fordi de har valgt en rygsæk, som de ikke burde. Jeg har testet mit af og ved, hvad det kan. Jeg ved, hvordan jeg skal spænde min rygsæk til, og hvornår jeg spænder den for meget, så jeg får slidsår i nakken. Derudover så taper jeg ting, så tingene bliver der, hvor de skal være. Jeg har ikke noget, der kan gå op, eller en rem, der hænger og dasker,” fortæller gearnørden, der tester udstyret på sine træningsture og hjemme i haven, hvor han går rundt, hopper med det, piller ved skoene og laver ændringer ved snørerne. ”\nJeg researcher meget på udstyr generelt og er helt opdateret på stort set alle brands – deres materialer og deres vægt. Jeg ved, hvem der producerer den letteste jakke for tiden eller hvem, som leverer den mest funktionelle rygsæk – og jeg går meget op i detaljen og er virkelig interesseret i innovationen inden for ekspeditionsudstyr. I øjeblikket synes jeg, at Salomon som kommercielt mærke laver nogle gode ting. Og det er fedt at se, at der er nogle, der har styr på det derude, ” siger han.\nDer er en ting, som de fl este mænd holder utrolig meget af, som Jacob Juul Hastrup også altid har med på sine ture, nemlig den gode gamle schweizerkniv. Hans vejer dog kun omkring 11 gram.\n”Min lille schweizerkniv er min yndlingsting, den kan redde alt. Der er både kniv, saks, fi l, tandstikker og hele lortet i. Hvis du som ultraløber for eksempel har glemt at klippe tånegle og er kommet i mål efter første etape og bløder fra alle tæerne, så er den rar at have med, så man lige kan fi le og klippe neglene til. Den er altid god til fødderne, du kan også bruge den til at klippe vabler over eller klippe hud af med. Det er sådan en lille McGyverting,” forklarer Jacob og griner.\nHan er typen, der kan fi nde på at bruge en aften på at sidde og lime spandex fast på sine sko, så der ikke siver sand i ind siderne. Før et løb køber han normalt fi re par sko, tester dem alle fi re, og vender tilbage til butikken, hvis de har sagt noget, han ikke synes passer med skoens funktioner. Altså har vi at gøre med en utrolig grundig mand, der kan sit kram, når det kommer til udstyr, hvilket også gør forberedelserne til noget af det sjove ved at løbe ultraløb.\nVilde oplevelser med ultraløb\nDer er ingen tvivl om, at det er de eventyr, der ligger i at løbe i fj erne egne, der er med til at holde ild i Jacobs Hastrups passion for den ekstreme sport.\n”Stort set alle mine oplevelser med ultraløb har været rigtig gode, og de har givet mig noget alle sammen. Hvis jeg skal fremhæve ét, var Th e Track god, fordi jeg var helt ude ved kanten. Det er helt vanvittigt, hvad din krop kan. Den kan fortælle mig, at den er helt slut. Og alligevel kan jeg sige til den, at det er den ikke, for den kan sagtens blive ved i morgen også. Og så bliver vi ved i morgen også – og sådan kan den blive ved. Det er helt utroligt,” kommenterer ultraløberen og peger på Yukon-løbet i Canada som sit yndlingsløb på grund af atmosfæren.\n”De mennesker, der stiller op til Yukon, er så specielle. Yukon drager de mærkeligste men nesker i verden. Jeg har løbet med en bindegal tjekke, der piskede af sted, og som kunne holde det tempo hele 320 km, hvor han bare spurtede. Det er jo sindssygt,” konstaterer Jacob Juul Hastrup og forsætter sin beretning om de bemærkelsesværdige deltagere:\n”Det er folk, der er kommet ud af et vanvittigt misbrug af sprut og stoffer, som går ud og løber 400 miles – omkring 700 km og bliver nummer et eller to. De har så mange dæmoner i deres krop, at løbet hjælper med at bearbejde alt den uro, de har kæmpet med gennem deres ungdom. Vi snakker altså om 40-50-årige mænd og damer, og det er vanvittig fedt. Yukon handler meget om sikkerhed, og du skal virkelig have styr på det, for i minus 44 grader skal du ikke lave mange fejl, før du mister fingre og tæer. Og det tiltrækker måske den type mennesker, der har haft et misbrug. Nu siger jeg ikke, at alle sammen er sådan, men der er i hvert fald flere i det løb, end der er i de andre løb af en eller anden mærkelig grund. Om det så er distancen eller faremomentet, der drager de her mennesker. Måske er det det faremoment, som de har oplevet ved at tage stoffer, som de skal ud og have på en anden måde. Men det kan også være en måde at arbejde med sig selv på. De er jo vanvittig gode til det her, de går ikke ud af løbet, lige meget hvad der sker. Jeg har set nogle af dem løbe på nogle fødder, hvor jeg har tænkt,” det kan du ikke!”. Men smerte er ikke noget, de har i sig,” fortæller ultraløberen om de andre deltagere i Yukonløbet.\nUden vand midt i ødemarken\nDet er meget få oplevelser, der har fået ham til at overveje at smide håndklædet i ringen under et løb. Dog har der været en enkelt gang, der var virkelig drænende.\n”Under et løb kommer du altid til at tænke, hvorfor var det nu, jeg gjorde det her. Men det værste, jeg har prøvet, var Jungle Marathon. Der havde jeg en gevaldig krise, hvor jeg måtte ligge i en hængekøje og drikke saltvand for at komme på højkant. Jeg hævede gevaldigt op, og det skete på grund af elektrolytmangel. Jeg havde ingen elektrolytter med, for jeg vidste ikke, hvad det var på det tidspunkt. Det var en hård kamp med mig selv om at bevare min krop, for den var godt medtaget,” beretter Jacob, der også været steder i Sahara, hvor han er løbet tør for vand, og hvor der har været meget langt til nærmeste checkpoint.\n”Der bliver du altid en smule desperat. Men du må bare skrue ned for tempoet og lunte stille og roligt derudaf. Eller hvis der er nogen i nærheden, må du spørge dem, om de har noget væske. Det er heldigvis sket på mindre afstande, så det er ikke livsfarligt som sådan. Men nogle gange siger arrangørerne, at der er 15 km til næste checkpoint, og det ved du, at det kan du klare på en halv flaske vand, og så drikker du den for at spare på vægten. Men så finder du ud af, at det her terræn var ret hårdt og tog to timer, og at du kunne have brugt to liter vand. Der er du tør som en rosin, når du når til næste checkpoint. Værre er det ikke, ” siger Jacob i en let tone.\n”Værre er det ikke” runger på en eller anden måde meget højt, for folk der ikke har prøvet at være i en ultraløbers sko. Det lyder unægtelig ret barsk at skulle løbe to timer i en ørken uden vand i 35 graders varme. Men uden at løfte et øjenbryn forsætter han med at levere hardcore eksempler på de udfordringer, der møder ultraløberen ude i ødemarken.\n”I Yukon havde jeg ikke vand på de sidste 60 km, fordi det var frosset til. Det var ’at komme ud over kanten’, for da jeg vågnede dagen efter, så jeg dobbelt, og det gjorde jeg hele dagen.\nDet var jeg ikke helt glad for. Men sådan er det, når du udfordrer dig selv så kraftigt en gang i mellem, så kommer der også nogle reaktioner. Her burde jeg nok have sat mig ned og kogt noget vand, men når det gælder om blive nummer et eller to, så bliver jeg taget af konkurrenceånden, og så fortsætter jeg,” konstaterer han. Der skal meget til, før han vil vifte med det hvide flag og gå ud af et løb, men han ved dog, hvor hans grænser går.\n”Hvis jeg fik forfrysninger i Yukon, ville jeg gå ud med det samme for ikke at miste mine fingre. Men jeg skifter alle mine ting inden, de situationer opstår. Hvis jeg har en våd handske, så skifter jeg den med det samme. Jeg er god til at holde aftaler med mig selv. Der er nogle mennesker, for eksempel førstegangsløbere, som glemmer, hvad de skal gøre. I Yukon 2007 var der for eksempel en mand, der havde spændt sit vandreservoir foran på maven – det frøs til med det samme, og han var helt færdig, da vi nåede til checkpoint, for han havde ikke fået noget væske i starten, så han måtte gå ud. Han var også allerede der ved at få forfrysninger, fordi han havde taget sine handsker af for at prøve at finde ud af, hvad der var galt med vandet. Det er jo en dum fejl,” bemærker Jacob Juul Hastrup. Men heldigvis er arrangørerne gode til at passe på deltagerne, så hvis ikke alle mand er i mål inden for tidsrammen, bliver der sendt en snescooter ud efter deltagerne. For ruten ligger på Yukonfloden, og bliver du først våd, er du nødt til at stoppe op, lavet et bål og tørre dine ting.\n”Når kulden tager over, varer det ikke længe, før din hjerne ikke fungerer. Så er du blevet en smule våd, så er det af med trøjen, bar mave i kulden og så på med trøjen, så du er tør og varm med det samme. Manden med vandet skulle være stoppet og have kogt noget vand og brugt den time på det. Når du ikke har fået din væske, så bliver du konfus oppe i bøtten. Du får ikke den energi, du skal have, fordi du heller ikke kan optage noget andet. Så der var han allerede ude af løbet,” fortæller Jacob, der selv blev klogere, da han løb tør for elektrolytter i The Jungle Marathon.\nRuten skal udfordre mentalt\nDet er ikke godt nok for Jacob Juul Hastrup, hvis arrangørerne af et ultraløb gennemtæsker deltagerne allerede på første distance. En god rute skal rumme succesmomenter, forhindringer og en flot natur.\n”En god rute er, når banen er udfordrende for ens hjerne. Nogle laver en bane, der bare er benhård og slider dig fuldstændig ned. Det kan alle gøre, for eksempel ved at du først skal igennem dybt sand, dybt vand og så dybt sand igen, og så op og ned ad nogle bakker, så er du godt mørbanket efter 40- 50 km. De baner, hvor du bliver udfordret mentalt, hvor du løber lidt her, og så skal du lige klatre lidt der, og hvor du også får set et fedt punkt eller kommer gennem slugter og videre ud i ørkenen igen, er de mest spændende. Jeg har løbet nogle baner af Ian Adamson, som er en af verdens mest kendte adventureracere. En guru inden for banelægning, han kan lave en bane, som kan udfordre dig mentalt hele tiden således, at når du tror, at du ikke kan mere, så er der lagt et nedløb, hvor du kommer med igen. Man kan altid smide folk ud på 70 km stenørken og sige ”løb det”. Men kunsten er at lave ruten mentalt udfordrende for løberne,” fortæller ultraløberen, der altså ikke stiller sig tilfreds med hvilken som helst rute.\nDa et liv med en børnefamilie ikke levner meget tid til træning, vælger Jacob at træne efter tid i stedet for distancer.\n”Jeg har to dage om ugen, hvor jeg restituerer. Før det løb jeg syv dage om ugen, men efter at jeg begyndt at træne anderledes, er jeg ikke så træt, og med alderen er jeg faktisk kommet i bedre fysisk form. Op til et løb træner jeg bakkeløb og interval-træning. For eksempel spænder jeg Bob på, det vil sige mit bildæk, som jeg slæber efter mig ud af Klampenborg vej i ca. 1000 meter. Ellers laver jeg 3-500 meters bakkespurt og intervalpas på 10 km. Da jeg fyldte 40 år, så gjorde jeg det til en event at løbe 40 km i 10 km intervaller, og så kunne folk løbe med, så langt de kunne. Men ellers laver jeg ’stenaldertræning’ det vil sige, at jeg hopper op og ned af træstammer og løfter sten og brændeknuder på 15-20 kg, som jeg har i haven. Det gør jeg for at styrke ryggen. Men jeg kan også finde på at lave planken, mens mine døtre sidder på ryggen og lege hest. Eller jeg laver nogle squats i køkkenet, hvor en af dem sidder på skuldrene, mens vi laver mad. Det, synes de, er sjovt, og jeg får trænet,” siger familiefaren og griner.\nMed en familie at forsørge, kan det være lidt svært at finde finanserne til at deltage i et ultraløb, for der er ingen pengestærke sponsorer, der pt. hjælper Jacob Juul Hastrup med at udleve sine drømme. Han finansierer selv sine løb. Med hus og børn er det dog ikke altid lige nemt at få drømme og finanser til at mødes. ”Men man skal gøre det, mens man kan, man ved aldrig, hvad der sker i morgen” siger Jacob Hastrup, der får opbakning fra sin kone Susanne i at udleve drømmene. Og Jacob udlever til fulde sine drømme ud fra mottoet: ”Only those who risk going too far can possibly find out how far they can go.” Det er også den sætning, som præger Jacobs højre læg.\n“Jeg fik tatoveringen, da jeg skulle til Namibia, efter jeg havde fået min første datter Victoria. Jeg så citatet af forfatteren T.S. Eliot, og tænkte ”Det er jo fuldstændig sådan, jeg lever!”. Så jeg besluttede at få en tatovering, da jeg altid godt har kunne lide tatoveringer. Det var min kone Susanne til gengæld ikke så vild med. En dag fik jeg det gjort. Hun kunne ikke forstå, at jeg forsvandt i seks timer uden at sige noget,” fortæller han og griner ved tanken om ægtefældens lettere overraskede ansigt, da hun så den.\n”Jeg håber, at jeg kan få lov til at udleve en masse drømme og nå ambitiøse mål mange år endnu.” siger Jacob. Lige nu arbejder han med at få sin helt nystartede virksomhed – The Good Karma Company op at køre. Det er en koncept virksomhed, som også skal have fokus på løb, løbsmotivation og træning samt udstyr til løb.” Jeg vil i gang med at arrangere ultraløbsture, salg af produkter, og så vil jeg gerne ud og inspirere for eksempel folk i virksomheder til at prøve ultraløb,” fortæller Jacob Juul Hastrup om sine kommende projekter, som vi her på redaktionen glæder os til at følge.\nJACOBS 6 FIFS – SÅDAN KOMMER DU I GANG MED ULTRALØB\nHold dine aftaler med dig selv og lyt til din krop.\nFå en god grundtræning\nTal med en, der har erfaring med at løbe i det klima, hvor løbet foregår.\nTræn med det udstyr, du vil bruge til løbet. På den måde får du tjekket, om det virker, som det skal.\nFølg dine drømme. Hvis du kan drømme, kan du også få dem til at gå i opfyldelse.\nGodt humør skader aldrig.\nFORSKELLIGE FORMER FOR ULTRALØB\nNonstop: Du løber i ét hug uden pause. Det er dig selv, der bestemmer alt fra a til b hele vejen i gennem løbet, f.eks. at du har 72 timer til at blive færdig. F.eks. Libyan Challenge.\nStage-løb: F.eks. The Track. Her løber du en etape på et fastlagt antal km pr. dag, og om natten sover du som regel i et telt. Hvis du altså er færdig med dagens etape.\nJACOBS TIPS TIL GODT ULTRA-GEAR\nUldsokker er alfa omega. Jacobs foretrukne er Teko 3302\nGear skal være let og funktionelt. Jacob bruger selv en Inov-8 rygsæk, der vejer 360 g, som har klaret otte løb.\nMontbell jakke, den dur i næsten alt klima og vejer 60 g.\nHav altid elektrolytter med, det er afgørende.\nFAKTA OM BOGEN ”EXTREMLØBEREN”\nI sin nye bog tager Jacob Juul Hastrup læseren med til isnende kulde på Sydpolen, den stegende varme i golde ørkener og livsfarlige udfordringer i den sydamerikanske jungle. I bogen fortæller han om at gå fra marathonløber til ultraløber, om at sætte sig store mål og ikke mindst om, hvordan man træner fysisk og mentalt, så man også indfrier sine ambitioner. Bogen er illustreret med fotos fra de mange løb samt billeder af Martin Paldan. Bogen er fortalt til journalist Danni Travn og forordet er skrevet af eventyreren Sir Rannulph Fiennes, der har sat adskillige udholdenhedsrekorder i sin karriere. Bogen forventes at lande i butikkerne sidst på året, men kan allerede forudbestilles på www.g.dk.\nFAKTA JACOB JUUL HASTRUP\nCivil status: Gift med Susanne, far til to døtre\nUddannelse: Møbelpolster, sejlmager\nBeskæftigelse: Selvstændig og elsker det\nJACOB HASTRUPS STØRSTE LØB\n2004 Jungleløb i Brasilien 200 km, etape\n2005 Mauretanien 230 km, etape\n2005 Gobi March, Kina 250 km, etape\n2005 Sahara Race, Egypten 250 km, etape\n2006 Vinterløb i Canada, Yukon 160 km, nonstop-løb\n2006 Gobi March, Kina 250 km, etape\n2006 Atacama Crossing, Chile 250 km, etape\n2006 Sahara Race, Egypten 250 km, etape\n2007 Vinterløb i Canada, Yukon 160 km, nonstop-løb\n2009 Himalaya 100 km\n2007 The Last Desert, Antarktis 250 km, etape\n2010 Al Andalus Ultra Trail, Spanien 230 km etape\n2011 The Track, Australien 560 km etape


Sådan holder EG TraceTool styr på alt værktøjet\nEG TraceTool værktøjsstyring giver besparelser, der kan mærkes\n- Nu bruger jeg næsten ingen tid på at lede efter værktøj. Tidligere brugte jeg 2½ time på det hver dag, siger Henrik Andersen. EG TraceTool styrer værktøjet digitalt, og virksomheden sparer 250.000 kroner om året.\nSe hvordan EG TraceTool sparer tid og penge\nSådan får du tjek på alt værktøj med EG TraceTool\nMedarbejderne scanner selv værktøjet, og det giver et digitalt overblik over hvert eneste stykke værktøj.\nSe hvordan du med EG TraceTool nemt kan spore værktøjet og altid ved, hvilken kollega, der har hvilket materiel. Du får desuden en reminder, når det er tid til lovpligtige eftersyn på værktøj og maskiner.\nVærktøjsansvarlig Henrik Andersen og hans kolleger hos Lindpro, nu Kemp & Lauritzen savnede et overblik over virksomhedens værktøjer i dagligdagen. Da de fik EG TraceTool, skete der noget. Henrik Andersen oplevede, at han med EG TraceTool værktøjsstyring personligt kunne spare flere timers spildtid - hver dag.\n- Jeg brugte nok 2½ time hver dag på at lede efter værktøj. Det var hverken sjovt for mig eller for dem, der betaler min løn, siger Henrik Andersen.\nNår Henrik Andersens kolleger tog værktøj med sig ud på en opgave, blev det ofte noteret på sedler og i forskellige ringbind, og det var næsten umuligt at holde styr på, hvor værktøjet var.\nMen da de blev introduceret for EG TraceTool, betød det farvel til papirsedler og starten på en nemmere hverdag med et it-system, der gav fuldt overblik over alt firmaets materiel.\nHar sparet en kvart million\nHar man mange håndværkere ansat, bliver det samlet til mange sparede timer og dermed tjente penge i virksomheden, når medarbejderne slipper for at bruge tid på at lede efter værktøj - og man slipper for at erstatte forsvundet værktøj.\nDet kan ses på bundlinjen. Ifølge Henrik Andersen gav det en årlig besparelse i virksomheden på omkring en kvart million kroner.\nSådan fungerer EG TraceTool\nEG TraceTool er et intelligent værktøjsstyringssystem, hvor alt materiel nemt registreres online, og systemet hjælper til at styre både den interne og den eksterne værktøjsudlejning.\nSamtidig har du overblik over serviceintervaller og kan dermed sikre, at al lovpligtig service på materiellet bliver overholdt.\nMedarbejderne scanner et stykke værktøj via deres smartphone eller en scanningsstation, og herefter holder EG TraceTool automatisk styr på det materiel, der er scannet. Hvis en medarbejder giver fx værktøj videre til en kollega ude på byggepladsen, skal kollegaen blot scanne det med en EG TraceTool-app på sin telefon.\nFra kun en krone i driftsudgift per medarbejder om dagen kan virksomheden optimere den daglige drift med effektiv digital værktøjsstyring.\nEG TraceTool hjælper i dag mere end 300 installatører og entreprenører med at blive mere effektive og få bedre tid til de vigtige opgaver, der giver værdi på bundlinjen.\nFire stærke fordele ved EG TraceTool\nI installations- og håndværksvirksomheder kan det ofte være svært at have fuldt overblik over værktøj og maskiner i hverdagen. Det fører typisk til spildtid, når medarbejderne ikke kan finde det værktøj, de skal bruge. Desuden skal virksomhederne bruge uhensigtsmæssigt mange ressourcer på at erstatte forsvundet materiel.\nEG TraceTool er et intelligent it-system til styring af firmaets værktøj og materiel. Med EG TraceTool registreres alt materiel online, og medarbejderne scanner selv det værktøj og de maskiner, de skal bruge til arbejdsopgaver. Med systemet kan de ansatte altid spore materiellet og holde styr på både intern og ekstern materieludlejning.\nMindre spildtid for medarbejderne, der ikke skal lede efter værktøj samt reducerede omkostninger for virksomheden til erstatning af forsvundet materiel.\nForbedret bundlinje: I Lindpro, nu Kemp & Lauritzen, betød implementeringen af EG TraceTool en besparelse på omkring 250.000 kroner om året.\nLindpro (nu Kemp & Lauritzen)\nLindpro A/S med 1000 medarbejdere blev i marts 2020 opkøbt af Kemp & Lauritzen A/S, Danmarks førende tekniske installationsvirksomhed med over 2.700 medarbejdere. Kemp & Lauritzen leverer og drifter tekniske totalløsninger til både erhvervskunder og offentlige kunder, fra store tekniske totalentrepriser inden for fx forsyning og energi til en række fagspecifikke løsninger, blandt andet inden for el, VVS og ventilation.


Dette plejehjem har bygget en utrolig tidsmaskine, men vent til du ser, hvad den bliver brugt til\nViralt Skrevet af Nils Würtzenfeld | 05.10.16 | 15:30\n05.10.16 / 15:31\nFoto: Lantern of Saybrook/Facebook\nEt plejehjem har skabt nogle helt fantastiske rammer for sine beboere.\nAlzheimers er ikke bare en frygtet sygdom – det er også en sygdom, der tit giver anledning til debat.\nOftest diskuteres det nemlig, hvordan folk med Alzheimers bør behandles og hjælpes? For selvom patienterne i mange tilfælde er tæt på hjælpeløse, så er det stadig individer med ret til et ordenligt og værdigt liv.\nÉn af de personer, der har tænkt længe og grundigt over dette spørgsmål, er Jean Makesh. Han er leder på plejecentret Lantern of Chagrin Valley i Ohio, USA – et plejecenter for Alzheimers-patienter - og her er man nået frem til en perfekt måde at tage sig af sine ældre beboere. Det skriver Newsner.\nJean Makesh og hans medarbejdere har nemlig udtænkt en både unik og fantastisk løsning, som i øjeblikket går verden rundt.\nPå plejecentret har man nemlig valgt at ombygge sine lokaliteter, så centret nu fungerer som en slags 'tidskapsel', der har genskabt vigtige og essentielle minder for beboere med Alzheimers eller demens. På den måde får indretningen beboerne til at føle sig så trygge og hjemme som muligt.\nLantern of Chagrin Valley er ét af blot tre steder i verden, hvor man på denne måde har indrettet sig fuldstændig efter sine beboere. Plejecentret er nemlig opbygget og indrettet som en række små huse, der tager sig ud som i 40'ernes USA. Hver beboer har fået et lille hus med en hyggelig veranda ud til plejecentrets 'hovedgade'.\nMan har endda fået installeret et særligt fiberoptisk lys i loftet, der giver illusionen af at være udenfor, ligesom der også udsendes forskellige dufte i luften, som er med til at sende de Alzheimers-ramte beboeres tanker tilbage i tiden.\nGulvene er grønne, så de ligner forstads-græsplæner, og via højtalere spilles der musik fra 30'erne og 40'erne, ligesom der også afspilles lydeffekter og fuglesang.\n- Hver en lille ting man ser – farven på væggene, malingen - alt, har en terapeutisk fordel og en terapeutisk værdig, forklarer Jean Makesh, der er ekspert i rehabilitering.\nDen lille by blev opført, efter Makesh havde fundet frem til, at et familiært miljø kan lede til en reduktion af angst, vrede og depression. Derfor besluttede han at skabe et sted, der ville fremme netop sådan et miljø, og hvor de ældre ville opleve en særlig glæde ved at bo.\nIndtil videre har ombygningen af Lantern of Chagrin Valley været en stor succes, og Jean Makesh håber, at konceptet vil sprede sig til resten af verden.


Næringsstoffernes betydning for din kat\nAf Hanne Friis Lund Næringsstoffernes betydning for din kat – Hvad indeholder et foder og hvorfor?\nHelt grundlæggende, så skal en kat have tilført den mængde energi pr. dag som den forbruger til at leve. Herunder er der en række stoffer, den skal have tilført i sin mad for at opretholde sine kropsfunktioner.\nNæringsstoffer opdeles grundlæggende i makro-nutrients og mikro-nutrients\nMakronæringsstoffer er protein, fedt og kulhydrat.\nProteiner er kroppens grundlæggende byggesten. De findes i langt de fleste fødevarer og specielt kød og kødprodukter indeholder en relativt stor mængde protein. Proteiner er opbygget som kæder af aminosyrer, og det er i bund og grund sammensætningen af aminosyrer i proteinet, der bestemmer hvor "godt" eller optageligt det er for katten, da Kroppen selv danner nye proteiner ud fra de tilførte aminosyrer. Et protein vil typisk bestå af flere hundrede til tusinde aminosyrer, men det er de samme 20 forskellige aminosyrer, der går igen i proteiner i fødevarer.\nAminosyrer opdeles igen i essentielle og non-essentielle aminosyrer. Essentielle aminosyrer er dem, katten skal have tildelt gennem sin mad. Den er ude af stand til at danne dem selv, og er de ikke i kosten, vil katten få mangelsygdomme. Der er 11 essentielle aminosyrer hos kat, blandt andet Taurin og arginin er meget vigtige og her vil katten hurtigt udvikle mangelsymptomer, hvis den fodres forkert. Derfor kan man heller ikke give en kat hundefoder - den vil mangler specielt Taurin.. Non-essentielle aminosyrer kan katten selv danne ud fra andre stoffer, men det er mest hensigtsmæssigt, hvis den får dem tildelt via sin kost.\nProteiner er derfor ikke bare proteiner og derfor giver det ikke mening kun at kigge på proteinindholdet. Det er sammensætningen af aminosyrer i proteiner, der bestemmer om det er godt eller dårligt. Eksempelvis indeholder bindevæv rigtigt meget protein (88%) - men det har en dårlig sammensætning af aminosyrer og optages dårligt af katten.\nProteiner optages som aminosyrer gennem tarmkanalen. Herefter transporteres de til leveren, hvor der kan ske 3 ting videre i organismen.\nAminosyrerne bruges til at danne nye proteiner ( i lever og specielt muskler )\nAminosyrerne bruges til at danne livsvigtige hormoner som eks. insulin, væksthormon og andet\nAminosyrerne bruges som ren energikilde. Herefter nedbrydes de i leveren og udskilles i urinen. I den proces dannes ammoniak som kroppen skal udskille, da det er giftigt.\nKroppen gør det vigtigste med proteinerne først, dvs. laver nye proteiner og hormoner samt vedligeholder sine proteinlagre. Det, der er tilbage herefter bruger kroppen som helt almindeligt brændstof på linje med fedt og kulhydrater.\nDer er en trend indenfor human ernæring som tilskriver at man skal indtage meget protein og fedt og minimalt med kulhydrater. Hos dyr er der ikke noget som taler for at fodre med mere protein end nødvendigt. Det bliver blot forbrugt og udskilt, hvis den får mere end nødvendigt. Og det "koster" en indsats af lever og nyrer som et sundt og raskt dyr sagtens kan tåle men som er problematisk hos en ældre kat med begyndende dårlig lever og nyre.\nEt kattefoder bør indeholde minimum 14% men de fleste færdig-producerede fodertyper kat har et proteinindhold på mellem 20 og 28%. Det er ikke nødvendigvis en fordel med højt proteinindhold, det kommer an på sammensætningen af proteiner og optageligheden af dem hvor meget protein foderet skal indeholde.\nProtein indeholder 12 kcal/g.\nFedt findes i hele kroppen og er specielt vigtigt i nervesystemet og hjernen. Fedt er opbygget som fedtsyrer og tilføres gennem kosten. Der er essentielle fedtsyrer og non-essentielle fedtsyrer. Et eksempel på essentielle fedtsyrer hos kat er de flerumættede omega 3 og omega 6 fedtsyrer, som er meget vigtige for vedligeholdelse af immunforsvar med mere. Omega findes primært i animalske fødevarer, specielt fede fisk som laks og makrel.\nFedt indeholder ca. dobbelt så meget energi pr. gram som henholdsvis protein og kulhydrat.\nFor de fleste kæledyr er fedt noget man prøver at undgå mest muligt, da vores kæledyr desværre får samme livsstils-symptomer som os mennesker. Det vil sige overvægt. Men fedt er nødvendigt for katten. Mangel på specielt essentielle fedtsyrer giver kedelig pels, tør hud og hudproblemer i form af betændelser, da huden mister sin naturlige barriere. Får den mere end den behøver vil det udskilles - og en del vil lagres som kropsfedt.\nFedt indeholder 24 kcal/g\nHvis man tog en mus og blendede den, ville ca. 50% af energien komme fra fedt og 50% komme fra protein. Men katte er ikke designet til kun at spise mus. Gennem mange generationer har de tilpasset sig til at leve sammen med mennesker og en diæt kun bestående af mus giver sjældent et langt katteliv.\nKulhydrater findes i en lang række fødevarer. Katte kan klare sig stort set uden kulhydrater, men forarbejdede kulhydrater i kompleks form som stivelse kan være en god energikilde for katten. Katten vil ikke kunne optage eksempelvis rå kartofler, men varmebehandlede og forarbejdede planteprodukter som majs, byg og andre kornsorter kan fint indgå i et godt kattefoder. De bibringer energi uden at belaste leveren i omsætningen, giver tekstur og fibre til at vedligeholde fordøjelsen og kan være med til at holde energiniveauet nede i forhold til eksempelvis fedt.\nKatten har ikke samme kapacitet i sit system til at optage kulhydrater som eksempelvis hunde og derfor skal katte have relativt mere protein og fedt i deres føde end hunde skal.\nEt kattefoder bør ikke indeholde mere end ca. 35% kulhydrat i form af stivelse. Det kan give problemer med at optage føden korrekt,\nKulhydrater indeholder 12 kcal /g\nDer er kun én vej til vægttab hos en kat: Færre kalorier og mere motion De fleste katteejere vil nikke genkendende til hvor svært, det er systematisk at motionere en kat. Det mest oplagte sted at tag…


Wieben smykker online | Wieben smykker og mode online Wieben armbånd sale udsalg\nArmbånd med perlerBR45-GRÅ. Lille og fint perle armbånd på tynd elastisk nylonsnor med grå perler som ca. er på str. med hovedet af en tændstik. Armbåndet har et sølvfarvet buet rør. Brug gerne flere armbånd samlet.\nArmbånd med perlerBR45-NUDE. Lille og fint perle armbånd på tynd elastisk nylonsnor med nude perler som ca. er på str. med hovedet af en tændstik. Armbåndet har et sølvfarvet buet rør. Brug gerne flere armbånd samlet.\nArmbånd med perlerBR45-SORT. Lille og fint perle armbånd på tynd elastisk nylonsnor med sorte perler som ca. er på str. med hovedet af en tændstik. Armbåndet har et sølvfarvet buet rør. Brug gerne flere armbånd samlet.\nDobbelt kæde med stjernerCH96. Fin tynd dobbelt kuglekæde i oxideret fra Wieben med en masse små gyldne stjerner på. Kæden måler 26 og 31 cm målt fra lås og ned. Stjernerne hænger på den korteste kæde.\nArmbånd med 3 kuglerBR29. Rigtig fint simpelt armbånd i sort nylonsnor med 6 HEMMATIT kugle vedhæng. Armbåndet kan bruges alene eller sammen med flere armbånd i samme serie eller helt andre smykker.\nArmbånd med 3 kuglerBR35. Rigtig fint simpelt armbånd i sort nylonsnor med 3 kugle vedhæng. Armbåndet kan bruges alene eller sammen med flere armbånd i samme serie eller helt andre smykker.\narmbånd af nylonBR43. Helt enkelt og ultra tynd bordeaux farvede nylonsnor i flet med et lille guld stjerne vedhæng. Armbåndet bindes og kan sagtens bruges til en masse andre armbånd eller smykker.\narmbånd af nylonBR44. Helt enkelt og ultra tynd bordeaux farvede nylonsnor med et tynd sølv rør på. Armbåndet kan justeres i størrelsen og kan sagtens bruges til en masse andre armbånd eller smykker.\nKæde med vedhængCH91. Den fineste vintage kæde med et vedhæng der er formet som en sløjfe samt et lille sommerfugle vedhæng. Kæden er fra WIEBEN og er meget vintage inspireret samt super enkelt og feminint.\nØrering med vedhængER37. Rigtig fin og vintage agtig ørering med krog og lukning fra WIEBEN. Øreringet er i sølv med 4 facet slebet sten i vintage sølv. Øreringen er i alt 3 cm i længden.\nØrering med vedhængER39. Rigtig cool og rå ørering med krog og lukning fra WIEBEN. Øreringet er i sølv med et lille guldbelagt dødningehoved. Øreringen er i alt 2,5 cm i længden.


FAMILIEN THORSEN PÅ SLAP LINE: Overraskelsesbesøg i Skjern - fredag\nOverraskelsesbesøg i Skjern - fredag\nVi havde pønset på det et stykke tid, at vi godt kunne tænke os snart at komme hjemad til Skjern igen, da vi ikke havde været på besøg siden Maj sidste år, hvor vi skulle til bryllup hos vores kære venner i Sønderjylland.\nFørst nu havde vi mod på, at skulle tage busturen fra Aalborg til Herning og derefter videre med tog til Skjern, dog var vi så heldige, at vi kunne følges med Kenneth og han skulle jo hentes af Mor i Herning, så mon ikke også vi lige kunne klemme os ind på bagsædet der... Vi havde fået hjælp fra Bedstefar til at få smuglet autostolen over i Bedstemors bil, så vi helt sikkert kunne køre med hjem og han var den eneste, der vidste, at vi kom med hjem den dag.\nTuren gik fra Aalborg fredag d. 16. marts kl. 10.30 og det startede stille og roligt ud. Elias havde ikke taget sin formiddagslur, så han kørte bare derud af - det eneste sted han lige kunne sidde stille en stund var hos onkel Kenneth...\nAllerede her var han godt mørbanket, men der gik alligevel godt en time før den lille gut overgav sig til søvnen og døsede hele vejen til Herning på bagsædet af bussen...\nDa vi nåede Herning, var der lidt ventetid inden Bedstemor rullede ind på parkeringspladsen, så vi kunne lige nå et toiletbesøg og da vi så kom tilbage på parkeringspladsen gemte Elias, Thomas og jeg os i cykelskuret indtil Kenneth havde sagt, at han havde en overraskelse med hjem. Bedstemor havde dog opdaget autostolen og lugtet lidt af lunten, men blev glædeligt overrasket alligevel.\nVi satte kursen mod Skjern efter et kort ærinde i Bilka og da vi kom hjem ventede Bedstefar og Bianca spændt på os alle. Sikke en dejlig modtagelse og så var det ellers tid til lidt middagsmad. Vi slappede en smule af, Elias og Bianca fik hilst rigtig godt på hinanden og senere på eftermiddagen slog vi et smut ind forbi Oldefar i Skjern. Det var rigtig dejligt lige at hilse på ham igen og Elias synes det var vældig spændende med de nye omgivelser og en rollator, der kunne køres rundt med. Han ville helt selv op til Oldefar og sidde et par gange for lige at få pusten inden han igen gik på opdagelse.\nEfter det hyggelige besøg satte vi os i bilen og vendte snuden mod Albæk - Farmor og Farfar skulle jo også have besøg. Det var dog kun Farmor og Tilde der var hjemme, men de blev til gengæld også rigtig dejligt overraskede. Farmor blev bare rigtig glad! Vi var der lige på et kort visit for at fortælle, at vi ville komme ud lørdag og tilbringe dagen sammen med dem og blive til aftensmad.\nVi kørte tilbage til Bedstemor og Bedstefar sent på eftermiddagen, hvor aftensmaden stod på en omgang Weberstegt flæskesteg med hele molevitten og guf hvor var det godt! Det havde jeg glædet mig meget til! Jeg havde egentlig fået at vide, at det var hvad der ville stå på menuen, nu hvor Kenneth skulle hjem og hvor var det bare svært for mig ikke at sige "jamen det glæder vi os til at få"...\nElias blev lagt til ro og vi andre hyggede os lidt med maden og snakkede vældigt. Thomas og jeg gik tidligt til køjs, vi var godt brændt ud efter en hektisk dag og Elias ville jo uden tvivl være lysvågen mellem 6.30 og 7.00 morgenen efter, så der skulle bare så meget søvn indenbords som overhovedet muligt...\nIndsendt af Agnethe Vinther Thorsen kl. lørdag, marts 31, 2012\nEtiketter: familie, gave, hjemmelivet\nBesøg hos Oldemor\nDet er så indbringende at have fødselsdag...


Nedlagt landejendom. Søbyvej 37, 5700 Svendborg. Sag.. nr... JTE - PDF\nNedlagt landejendom. Søbyvej 37, 5700 Svendborg. Sag.. nr... JTE\nDownload "Nedlagt landejendom. Søbyvej 37, 5700 Svendborg. Sag.. nr... JTE10400..."\n1 Nedlagt landejendom Søbyvej 37, 5700 Svendborg Dejlig nedlagt landejendom beliggende på idylliske Tåsinge nær Søby, ca. 12 km fra Svendborg centrum. Med udsigt til marker og et hav af himmel. Stråtækt bindingsværk idyl med 5915m2 stor grund. Boligen er på 90 m² og stalden ca. 200 m². Ejendomstype Villa... Kontantpris Udbetaling Brutto Netto Boligareal m² Kælder m² Grundareal m² Byggeår Sag.. nr JTE Vigtig information Der gøres opmærksom på at en købsaftale, hvis denne alene er underskrevet af køber, er et tilbud til sælger, og at sælger ikke er forpligtet til at acceptere tilbuddet, heller ikke om det måtte være i overensstemmelse med udbudsvilkårene. Ejendomsmæglerens oplysning til parterne Er ejendomsmægleren tilknyttet eller har ejendomsmægleren samarbejdsaftaler med realkreditinstitut, pengeinstitut, forsikringsselskab eller andre: X Ja Nej jf. side 2 Modtager ejendomsmægleren vederlagprovisionrabat for fremskaffelse af finansiering, forsikringer, annoncering eller andet: X Ja Nej jf. side 2 Har ejendomsmægleren, dennes nærtstående eller ansatte en økonomisk eller personlig interesse i omsætningen af nærværende ejendom eller i parternes valg af finansiering, forsikring eller andre ydelser i tilknytningen til omsætning af fast ejendom: Ja X Nej Hvis ja, hvilke:\n2 Området: Det idylliske Tåsinge nær Søby, ca. 12 km fra Svendborg centrum. Med udsigt til marker og et hav af himmel. Have med nyere stort drivhus. Busforbindelse 500 m fra ejendommen. Ejendommen: Stråtækt bindingsværk idyl opført i ca med 5915m2 stor grund. Boligen er på 90 m² og stalden ca. 200 m². Indretning: Boligen indeholder entre, stor stue med lysindfald fra begge sider af bygningen, spisestue og køkken. Derforuden bad med separat bruseniche samt et værelse. I stalden er der indrettet to flotte isolerede værelser. Ejendommen opvarmes om vinteren med oliefyr og sommeren velfungerende solvarme til varmt vand og gulvvarme i badeværelse. Kontakt ejeren for fremvisning af ejendommen på Tilbehør Det er aftalt, at følgende tilstedeværende hårde hvidevarer og løsøre medfølger (fabrikat): Ecotronic elkomfur, Enfang, Gorenje køleskab, Zanussi opvaskemaskine, Hoover vaskemaskine, Side 1 a\n5 Adresse Søbyvej 37, 5700 Svendborg Sag nr. JTE10400 Dato Kontantpris Udbetaling Bruttomd Nettomd v 35,86%. Ejendomsoplysninger Oplysning om tilstandsrapportbyggeteknisk gennemgang og energimærkning Kommune...: Svendborg Tilstandsrapport og andre byggetekniske rapporter: Matr.nr....: 17 Søby,by Bjerreby Der foreligger byggeteknisk rapport vedrørende ejendommen. Der foreligger Må benyttes til...: ifølge...: tilstandsrapport med forhold karakteriseret K2 K3 Ejendomstype...: Villa Zonestatus...: Energimærkning: Der foreligger energimærkning Vær opmærksom på at det er beregnede værdier og de Offentlig vurdering pr....: Bygningsarealer ifølge...: Oplyst af ejer (eller dennes Ejendomsmæglerens repræsentant) oplysning til parterne Offentlig ejendomsværdi...: af dato...: Er ejendomsmægleren tilknyttet eller har ejendomsmægleren samarbejdsaftaler med: heraf grundværdi...: Hovedbygn. bebyg. areal..: 86 Realkreditinstitut Evt. ejerboligværdi...: Kælderareal...: 0 Ja Hvilke: BRFkredit Pengeinstitut Ja Hvilke: Alm. Brand Bank Grundlag ejd.værdiskat...: Udnyttet tagetage...: 0 Forsikringsselskab Ja Hvilke: Alm. Brand Bank Grundskatteloftværdi...: 0 Boligareal i alt...: 86 Andre Andre bygninger...: 224 Nej Hvilke: Grundareal ifølge...: Landinspektør efter udstheraf garagecarport...: 0 Grundareal udgør...: 5915 heraf udhus...: 224 heraf vej...: 0 Opførtombygget år...: 1859 Servitutter, byrder og andre anvendelsesbegrænsninger Modtager ejendomsmægleren vederlagprovisionrabat for fremskaffelse af: Finansiering Ja Hvis ja, hvorfra: BRFkredt og Alm. Brand Bank Forsikringer Ja Hvis ja, hvorfra: Alm. Brand Bank Annoncering Nej Hvis ja, hvorfra: Forsikringsforhold Forsikringspræmien, der indgår i ejerudgifter, er baseret på sælgers nuværende præmie Præmien dækker brand- og husejerforsikring, herudover dækkes: svamp: Ukendt insekt: Ukendt rørskade: Ukendt Forbehold: Andre ydelser Nej Hvis ja, hvorfra: Anvendelsesudgifter Brutto- og nettoudgiften omfatter ikke udgiften til energi, vand og andre forbrugsafhængige forhold samt løbende vedligeholdelse. Oplysningerne stammer fra: Det seneste års forbrug og udgiften hertil Vandvandafledning ,00 Olie 1500 l ,00 Parterne har ret til at få oplyst vederlagetsprovisionensrabattens størrelse. Øvrige forhold Side 2\n6 Adresse Søbyvej 37, 5700 Svendborg Sag nr. JTE10400 Dato Kontantpris Udbetaling Bruttomd Nettomd v 35,86%. Bruttoudgiftejerudgift 1. år Prioritetsydelser Renovation fra Ejendomsskatter 2010 Rottebekæmpelse Skortensfejning Forsikring anslået Bruttoudgift 1. år Nettoudgift 1. år Fradrag (renter, bidrag) Skatskattebesparelse heraf 1. år v 35,86 % Ejendomsværdiskat Skat, overskudunderskud 1. år + Bruttoudgift 1. år Nettoudgift 1. år Kontantbehov ved køb Kontantprisudbetaling Tinglysningsafgift af skøde Stiftelses-og overtagelsesomkostninger, jf. finansieringsforslaget Kontant Kontant Finansieret ,23 0, , ,50 90,95 90,95 60,00 60,00 282,10 282, , , , ,78 Finansieret 0, ,88 0, , , , , , , , , ,20 Kontant Finansieret , , , ,00 0,00 0,00 Gæld udenfor købesummen Ingen Oplysning om bruttonetto udgift Bruttoudgiften er lig med ejerudgiften første år. Ydelsen omfatter aktuelle ejerudgifter, som køber er forpligtet til at afholde som ejer af ejendommen. Nettoudgiften er lig med bruttoudgiften efter fradrag af den aktuelle størrelse af skattemæssige fradrag og med tillæg af ejendomsværdiskat. Brutto- og nettoudgiften omfatter ikke udgifter til energi, vand og andre forbrugsafhængige forhold. Endvidere omfatter brutto- og nettoydelsen ikke udgifter til løbende vedligeholdelse. I brutto- og nettoydelsen indgår en standardfinansiering. Da der er tale om en standardfinansiering vil den i visse tilfælde ikke kunne opnås, hvorfor brutto- og nettoydelsen i så fald kan afvige. Standardfinansiering Standardfinansieringen er udarbejdet ud fra følgende forudsætninger: Kontant udbetaling på 5 % af den kontante købesum oprundet til nærmeste kr dog minimum kr Der optages et realkreditlån op til den maksimale lånegrænse for den pågældende ejendomskategori efter lov om realkreditlån og realkreditobligationer m. v. Løbetiden er 30 år. Lånet er et konverterbart obligationslån med fast rente, der afdrages over hele løbetiden efter annuitetsprincippet. Lånet er baseret på dertil hørende obligationer, hvis kurs er 100 eller nærmeste herunder. For restkøbesummen udstedes et pantebrev. Pantebrevet er med fast rente og har en løbetid på 30 år. Der afdrages på lånet over hele løbetiden efter annuitetsprincippet. Lånet fastsættes til kurs pari og renten fastlægges som den effektive rente på realkreditlånet tillagt 1,5 procent point og herefter oprundet til nærmeste kvarte procent point. Særlige oplysninger om standardfinansieringen: Ialt , ,00 Oplysninger om eksisterende lån Långiverart Realkre- Restgæld Obl.restgæld Kontantværdi Optaget Rente 1. års Rest- ÅOP Saldo fra- Særlige over- Garantidittype i valuta Kont.pålyd. ydelse løbetid dragskonto tagelsesvilkår stillelse regulering Kontant- Nykredit OA Obligation DKK 5, ,8 5,5 0,00 Nej 0 Side 3


Hvis du ikke investerer dine penge, går du glip af en chance for at øge din private formue. Selvfølgelig kan du potentielt også tabe de penge, du investerer, men hvis du investerer klogt, er potentialet for at tjene penge højere, end hvis du aldrig investerer. Her er fire gode grunde til at investere dine penge.\nLad dine penge blive til flere\nAt investere dine penge giver dig muligheden for at øge din formue. Ved at investere i for eksempel aktier eller obligationer står dine penge ikke bare urørt på en opsparingskonto, men de kan blive til mange flere over tid. Kloge mennesker inden for den finansielle verden siger, at det ikke kan betale sig at have store summer penge stå på en opsparingskonto, da der er så meget mere at hente, hvis man aktiverer pengene i stedet. Der er endda nogle der råder til at tage et SU-lån under uddannelse for at investere dem, da gevinsten på investeringen ofte vil overstige renten, man skal betale for lånet. Det er selvfølgelig essentielt at blive klogere på emnet, inden man kaster sig ud i det, hvilket du læse mere om her.\nMens du er på arbejdsmarkedet, burde du spare op til din pension. Overvej at sætte din pensionsopsparing ind i et investeringsportefølje med aktier, obligationer, fast ejendom, virksomheder eller værdifulde metaller. Derefter kan du, når du når pensionsalderen leve af midler, der er tjent med disse investeringer. Hvis du på forhånd ikke ved noget om aktier, er det aldrig for sent at lære. Du kan læse om aktier for begyndere her.\nOpnå dine økonomiske målsætninger\nAt investere kan hjælpe dig med at opnå store finansielle mål. Hvis dine penge tjener et højere afkast end en opsparingskonto, tjener du flere penge både på lang sigt og inden for en hurtigere periode. Dette afkast på dine investeringer kan bruges på store økonomiske mål såsom at købe et hjem, købe en bil, starte din egen virksomhed eller hjælpe dine børn økonomisk under deres uddannelse.\nStart og udvid en virksomhed\nInvestering er en vigtig del af at starte og udvide en virksomhed. Mange investorer kan lide at støtte iværksættere og bidrage til skabelsen af nye job og nye produkter. De nyder processen med at skabe og etablere nye virksomheder og opbygge dem til succesrige virksomheder, der kan give dem et stærkt afkast af deres investering. Tænk på dig selv som Christian Stadil i Løvernes Hule. Hvis du falder over en start-up, som har et fedt produkt, du tror på kan vokse sig stort og efterspurgt, er dette også en god mulighed for at investere sine penge i noget, som er lidt nemmere at forholde sig til.


GORILLA WOOD GLUE 532 ML | CEPELO Tools - produkter til bygg og bil\nVarekode : GOGGWG532\nGorilla Wood Glue er den foretrukne vandbaserede trælim for alle der arbejder med træ. Kombinationen af enorm styrke, vandfasthed og gennemsigtighed gør Gorilla Wood Glue til det oplagte valg uanset projektets størrelse, fra store byggerier til små hobbyprojekter. Limen er gennemsigtig efter endt tørring og overstiger EN 204 D3 standard for vandfasthed. Gorilla trælimen er af PVA (polyvinylacetat) typen uden opskumning.\nGorilla Wood Glue er optimal til alle projekter i træ hvor man ønsker optimal styrke og vandfasthed uden opskumning. Er der behov for opskumning, anbefales det at anvende Original Gorilla Glue, der skummer op til 3 x størrelse under tørring. Opskumning øger styrken af limningen ved at presse limen ind i materialets porer. Ønskes der en plan og glat overflade af de limede materialer er opskumning ej ønskværdigt


Urban Decay x Kristen Leanne  | Caroline Overgaard Urban Decay x Kristen Leanne  – Caroline Overgaard\nJeg er en kæmpe makeupjunkie og elsker at teste nye produkter hele tiden. Dog har jeg nogle klar\nTro det eller ej, men jeg har faktisk aldrig prøvet noget fra Urban Decay før nu! I know, det er ret crazy! Jeg har altid været nysgerrig på mærket og ved alligevel en del om deres lanceringer, så da jeg fik muligheden for en personlig makeup session med deres nye Kristen Leanne kollektion kunne jeg slet ikke skjule min begejstring, haha! Nedenfor kan I se det smukke look jeg fik lavet samt læse lidt om de forskellige produkter. Jeg håber, at I kan lide det <3\nJeg har aldrig nogensinde i hele mit liv haft så flot en makeup på! Jeg kan faktisk slet ikke holde op med at kigge på den. Til den hyggelige makeup session fik jeg det fineste øjenskyggelook hvor både Daydream Eyeshadow Palette, Kaleidoscope Dream Eyeshadow Palette samt Beauty Beam Higlight Palette. Derudover kan I sikkert godt fornemme at de smukke glitter eyeliners også har været i spil. OMG, hvor er de bare SÅ pæne!\nJeg er helt pjattet med denne her kollektion, da den giver mulighed for et naturligt hverdagslook, men giver også plads til glitter og farver til festlige lejligheder. Derudover er kvaliteten virkelig bare i top!\nDenne palette er simpelthen SÅ smuk med et hav af muligheder. Til mit makeup look blev der brugt “Tajin” (den smukkeste brændte orange nogensinde), “Stay Gold”, “Corona”, “Spitfire” og “Dye”.\nJeg er kæmpe fan af matte øjenskygger, især til hverdag! Efter min mening har denne palette alt hvad man skal bruge for at kreere et smukt hverdagslook. “Lucy” (den første hvide skygge) er helt perfekt over hele øjenlåget og under brynbenet for at give øjenomgivelserne en ensartet base til andre skygger. Dertil er jeg virkelig vild med “Subscribe” og “Eight” som en eyeliner over den øverste vippekant. Denne her palette kommer til at være fast inventar i min makeuppung!\nMit yndlings makeupprodukt off all time vil nok altid være highlighters! Jeg har efterhånden lidt af en samling herhjemme og kan simpelthen ikke skille mig af med en eneste af dem, haha! Denne palette er noget af det smukkeste jeg længe har set! Den sidder så smukt på kinderne og kan mikses på kryds og tværs, både på kinder eller som øjenskygge.\nHvis der er noget som Urban Decay er kendt for er det klart deres setting sprays! De har i mange år fået enormt meget ros på blogs og Youtubes og nu forstår jeg hvorfor. Jeg fik i Urban Decay standen vist hvor godt de holder på makeuppen og jeg var helt chokeret over effekten! En af makeupartisterne havde taget en øjenskygge på begge arme, brugte setting spray på et af swatchene og efter et par minutter kørte jeg min finger over begge swatches og dét swatch med setting spray over rykkede sig SLET ikke, og det gjorde det swatch uden setting spray. Jeg skal aldrig nogensinde være foruden nu!\nURBAN DECAY EYESHAOW PRIMER POTION ORIGINAL\nEt andet kultprodukt fra mærket er selvfølgelig deres øjenskyggeprimers. Hvis i jævnligt følger med på bloggen, så ved I måske, at jeg har ret fedtede øjenlåg og derfor altid benytter mig af en øjenskyggeprimer. Denne her holdte på overstående makeup hele aftenen, jeg har simpelthen intet dårligt at sige! Derudover gav makeupartisten Salli mig et godt tip om at påføre primeren helt op til under brynbenet, så undgår man mascara klatter lige under brynene. Bare et lille tip til andre med meget lange øjenvipper som jeg selv, haha!\nJeg har været ret nysgerrig på den nye All Nighter concealer! Den lever i den grad op til navnet og er meget full coverage! Personligt er det nok mest en concealer jeg vil bruge til aftenbrug, da den nok er lidt for dækkende til hverdag for mig personligt. Den egner sig nok bedst til piger med normal til fedtet hud, så en tør hud som min skal nok passe lidt på. Dog ser den fuldstændig flawless ud om aftenen. MEGA godt produkt!\nI Kristen Leanne kollektionen finder man også disse tre Vice læbestifter. De fås i tre forskellige nuancer: “Bun Bun”, “Spellbound” og “Cloud9”.\nJeg er nu gået hen og blevet KÆMPE fan af Urban Decay og må simpelthen prøve mere fra deres fantastiske sortiment. Lige nu er jeg lidt lun på deres Naked Heat Eyeshadow Palette, Naked Ultimative Basics og deres Afterglow Blushes. Lad mig endelig vide hvis nogle af jer har prøvet overstående <3\nÅåh, jeg elsker Kristen Leanne og vil så gerne få fingrene i deres kollektion med UD! det er bare nogle vildt flotte produkter <3\nJa, de er SÅ pæne og virkelig god kvalitet også! Jeg var ude til sent på natten med makeuppen på, og den sad bare lige så godt da jeg kom hjem om natten, haha! Så stor anbefaling herfra <3 Knus\nJeg er en kæmpe makeupjunkie og elsker at teste nye produkter hele tiden. Dog har jeg nogle klare favoritter som jeg til dagligt holder mig …


UNIVERSITY COLLEGE LILLEBÆLT Legende Innovation Evaluering v. Ulla Kellermann. - ppt download\nOffentliggjort afRasmus Bech Redigeret for ca. et år siden\nPræsentationer af emnet: "UNIVERSITY COLLEGE LILLEBÆLT Legende Innovation Evaluering v. Ulla Kellermann."— Præsentationens transcript:\n1 UNIVERSITY COLLEGE LILLEBÆLT Legende Innovation Evaluering v. Ulla Kellermann\n2 Evalueringsområder jf. projektbeskrivelsen  Produkt: et teknologisk legeredskab, der kan bidrage til tosprogede børns sprogtilegnelse  Samspil mellem virksomheder, børneinstitutioner og videninstitutioner  Højne kompetenceniveauet om anvendelse af teknologi og innovation hos pædagoger\n3 Pædagogisk personales kompetencer ang. teknologi Uafhængigt af projektet er der sket en udvikling af holdning til teknologi blandt pædagoger:  Fra pædagogernes skepsis overfor ny teknologi i dagtilbud: ♦ ”At ville beskytte børnene mod ’den onde’ udvikling i samfundet”  Til større nysgerrighed over for de nye muligheder ♦ ”Nu rykker det i den pædagogiske verden. Der er en mentalitetsændring på vej.” Pædagogerne i de tre deltagende institutioner er selvfølgelig ikke upåvirkede af, hvad der sker i samfundet omkring dem, så det er ikke nødvendigvis på grund af projektet, at der kan være sket en mentalitetsændring på de tre institutioner.\n4 Pædagogisk personales kompetencer ang. teknologi Tanken er, at teknologi på legepladsen ikke vil virke uden pædagogernes medvirken. Det handler derfor om at gøre pædagogerne fortrolige med teknologi til pædagogiske formål. Pædagogernes kompetence til at håndtere teknologi er ikke et mål i sig selv, men en forudsætning for succes med de teknologiske legeredskaber, projektet skal udvikle. Indsatsen har bestået i  Anskaffelser af forskellig teknologi, bl.a. iPad  Kursus i iPad\n5 Pædagogisk personales kompetencer ang. teknologi  Spørgeskemaundersøgelse af anskaffelsernes betydning for det pædagogiske personale.  Udsendt til 35 personer, 13 har svaret = 37%\n6 Pædagogisk personales kompetencer ang. teknologi Anskaffelser:  alle har anskaffet iPads.  USB-stik, ny computer, projekter, wii-udstyr, videokamera og interaktive tavler. Hvad synes du umiddelbart det nye udstyr er godt til sammen med børnene?  Brugen af udstyret skaber fællesskaber og relationer i nye sammenhæng  Udstyret er velegnet til læring.\n7 Pædagogisk personales kompetencer ang. teknologi Hvordan har de teknologiske anskaffelser påvirket arbejdet med børnene? Anskaffelserne er gode til læring: Helt eller overvejende enighed (100%) om at  sprogarbejdet er blevet sjovere for børnene,  teknologien virker motiverende  børnene bliver dygtige til at bruge teknologien til at lære.  Det kan udvide børnenes udfoldelsesmuligheder\n8 Pædagogisk personales kompetencer ang. teknologi Hvordan har de teknologiske anskaffelser påvirket arbejdet med børnene? (fortsat) Overvejende eller helt enighed (81-91%) om andre pædagogiske muligheder.  Børnene kan selv skabe produkter  Børnene bliver gode til at arbejde sammen  Børnene gør sig erfaringer med internettet  Børnenes motorik og koordination udvikles  Teknologien kan styrke forældresamarbejdet\n9 Pædagogisk personales kompetencer ang. teknologi Hvilken betydning har det for dig, at institutionen har anskaffet nyt udstyr? Helt eller overvejende enige er 100% om at  Jeg er blevet mere fortrolig med teknologi  Jeg har fået et mere positivt syn på, hvordan teknologi kan bruges pædagogisk  Jeg har fået øjnene op for andre måder at lære på.  Det pædagogiske arbejde er blevet sjovere  Det er blevet lettere at dokumentere det pædagogiske arbejde (92% enighed) Til at bekræfte tendensen besvares disse spørgsmål 100% negativt:  Det pædagogiske arbejde er blevet mere besværligt med inddragelse af teknologi  Det har ikke ændret noget for mig\n10 Pædagogisk personales kompetencer ang. teknologi Hvordan lærer pædagogerne at bruge den anskaffede teknologi?  Videndeler med kolleger (72%)  Prøver sig frem og finder ud af det selv, evt. med hjælp fra børnene.  Deltager i kursus (80%) Der er i åbne svar udtrykt forskellige ønsker om, at der var tid til og mulighed for at øve sig mere.\n11 Partnerne – samarbejde om udviklingsproces De 11 partnerne fordeler sig på tre kategorier:  Virksomheder (6, hvoraf de fleste er enkeltmandsvirksomheder, der dækker områder som design, teknik, pædagogik og legeplads)  Børneinstitutioner (3)  Videninstitutioner (2) Grundlaget for udviklingsprocessen er tænkt sådan, at partnerne skal pulje den meget forskellige viden de har, med henblik på at skabe et teknologisk legeredskab som kan bidrage til tosprogede småbørns sprogtilegnelse.\n12 Partnerne – samarbejde om udviklingsproces Gennem et spørgeskema er gruppens viden igennem processen undersøgt (13 ud af 15 har svaret (87%). Hvilken form for viden har du bragt ind i projektet? Der skelnes mellem fire former for viden:  Teknisk viden  Viden om leg og spil  Viden om børn og leg  Viden om tosprogede børns sprogtilegnelse\n13 Partnerne – samarbejde om udviklingsproces Andet: design\n14 Partnerne – samarbejde om udviklingsproces Igennem det første halve år fik partnerne mange input til processen ved møder, workshops og konferencer organiseret af projektledelsen. Har du fået ny viden om de øvrige emner i løbet af projektet?\n15 Partnerne – samarbejde om udviklingsproces Har du bidraget med din viden til den udviklingsproces, som har resulteret i de konkrete legeredskaber? De konkrete legeredskaber er  Trylletotem  Spell Ground i to versioner (indendørs og udendørs)  Alle partnertyper har bidraget i alle tre produkter:  Hør og se mere om produkterne i Teknologi-Karrusellen herefter\n16 Partnerne – samarbejde om udviklingsproces Hvordan har du bidraget?  Det ses, at partnermøder og mailkorrespondance topper listen.  Partnerne er således gået ind i processen og har bidraget fra hver deres fagligheder.\n17 Partnerne – samarbejde om udviklingsproces Partnernes oplevelse af det tværfaglige samarbejde. Muligheder:  Partnerne er enige om, at det har været spændende med samarbejde mellem virksomheder og institutioner. (90% er helt enige eller overvejende enige).  Partnerne oplever ikke, at de har været for forskellige til at kunne samarbejde  Eksempel: ”Det har på mange måder været berigende og frugtbart for den kreative udviklingsproces at have været koblet sammen med en fagligt differentieret partnerkreds. Det har bidraget til en god indsigt i emnets mange facetter. ”\n18 Partnerne – samarbejde om udviklingsproces Barrierer:  Partnerne oplever et større forbehold over for den måde, som processen rent faktisk har formet sig på.  Eksempelvis kan tid og kommunikation være barrierer: ♦ ”Samarbejde om udvikling og innovation har været begrænset” er 77% helt eller delvis enige om, mens 16% er helt eller delvis uenige. ♦ ”Samarbejdet kunne have været mere produktivt, hvis der havde været sat mere tid af til det” er 67% overvejende enig, 17% helt enig, mens 17% er overvejende uenig. ♦ ”Det er svært at kommunikere på tværs” er 75% helt eller delvis enige i og 25% er helt eller delvis uenige.  Det er erfaringer, som partnerne vil tage med videre til deres næste innovations- og samarbejdsprojekter.\n19 Konklusioner Pædagogisk personale  Anskaffelser af ny teknologi ser ud til at have gjort det pædagogiske personale på institutionerne bedre rustet til at bruge teknologi til pædagogiske formål. Partnere  Partnerne har indgået i projektet med den viden de havde i forvejen og har erhvervet sig under projektet  Partnerne oplever, at de har bidraget med viden til de konkrete produkter  Partnerne har set muligheder og oplevet begrænsninger i selve udviklingsprocessen.\nDownload ppt "UNIVERSITY COLLEGE LILLEBÆLT Legende Innovation Evaluering v. Ulla Kellermann."


Nyheder - familieudvikling.dk\nFå ledige pladser i børnegrupperne i efteråret 2017\nI efteråret 2017 oprettes 2 børnegrupper for skilsmissebørn hhv. en gruppe for 9-11 årige og en gruppe for 12-14 årige børn - begge med opstart tirsdag d. 19/9 kl. 15:30-17:30. Der er fortsat enkelte ledige pladser i de 2...Læs mere\nKom til PREP-lederuddannelse i Århus\nPREP-lederuddannelsen strækker sig over et samlet forløb på 5 dage og består af intensiv undervisning, øvelser og træning i kursusledelse. Lederuddannelsen afholdes af kompetente PREP-undervisere, som selv underviser på parkurser...Læs mere\nNy direktør til CFF\nMattias Stølen Due tiltræder i dag som ny direktør for Center for Familieudvikling. Som erfaren psykolog og formidler får CFF en stærk frontfigur i centrets arbejde for tryghed og trivsel for børn og voksne. Du kan læse mere...Læs mere\nBook et Kærlig Talt foredrag til din skole\nDet er nu muligt at booke 1 times Kærlig Talt foredrag til hele udskolingsårgangen på din skole. Kærlig Talt-foredraget har til formål at: Vække elevernes nysgerrighed på hvordan de håndterer svære følelserUdfordre eleverne til...Læs mere\nOpstart af nye angst- og depressionsgrupper\nVi har nu åbent for tilmelding til kommende angst- og depressionsgrupper. Læs mere her.Læs mere\nDanmark har behov for en familiepolitik. Der er alt for ringe opmærksomhed på, hvordan børnefamiliers pressede hverdag indvirker på børns trivsel – både nu og senere i deres opvækst. Børnerådet har netop offentliggjort en...Læs mere\nNyt supervisionstilbud til Børnegruppeledere\nFra februar 2017 kan du som uddannet børnegruppeleder hos Center for Familieudvikling tilmelde dig vores gruppe-supervisionstilbud. En supervisionsgruppe består af ca. 6 Børnegruppeledere samt en af centerets børnegruppeledere...Læs mere\nViser resultater 1 til 7 af 119


Læst af: 23.692\nOttesen-Jensen (1886-1973), norsk-svensk pioner for en radikal seksualpolitik.\nElise Ottesen-Jensen blev født som det syttende barn i en familie i Høyland. Faderen var præst. Elise blev undervist i hjemmet af en guvernante og tog siden eksamen ved fru Griegs pigeskole i Bergen. Hun studerede til tandlæge i Stavanger, men måtte afbryde studiet efter en ulykke i et laboratorium, hvor hun mistede flere fingre.\nElise uddannede sig derefter til stortingsreferent, men begyndte at arbejde ved det venstreradikale tidsskrift Nidaros. Senere kom hun til avisen Arbejdet i Bergen, hvor hun blev interesseret i fredssagen.\nI 1913 mødte hun den mand, som hun siden skulle gifte sig med, Albert Jensen, syndikalist og skribent. De slog sig ned i Danmark i 1915. De var dybt involveret med andre revolutionære og blev udvist fra landet i 1919. Siden boede de fast i Stockholm.\nElise Ottesen-Jensen startede sit arbejde med seksualoplysning i større omfang i 1923. Hun havde da en periode skrevet artikler om fødselskontrol i den svenske syndikalistiske avis Brand. Hendes medsøstres tragiske situation som ugifte mødre gjorde, at Elise engagerede sig stærkt i arbejdet med seksualspørgsmål.\nHendes store inspirationskilde var August Forels bog: «Die sexuelle Frage» (Det seksuelle spørgsmål). Hendes artikler gav anledning til, at ungsocialistiske klubber og lokale organisationer rundt omkring i landet bad hende komme og holde foredrag. Det første holdt hun i Grängesbergs Folkets Hus. I 1924 udgav hun «Välkomna barn» på Brands forlag.\nBevidstheden om den store mangel på viden i befolkningen om seksuelle spørgsmål og at oplysning i videre udstrækning blev hindret af den såkaldte præventionslov (1910-1938), fik Elise Ottesen-Jensen til at satse store kræfter på at modarbejde specielt denne lov men også abortlove. I 1927 udgav hun «Könslagarnas offer» (kønslovenes offer).\nHun fandt snart ud af, at det ikke var nok blot at «prædike». Kvinderne - især arbejderkonerne - måtte have praktisk hjælp til at beskytte sig mod uønsket svangerskab. Hun fik et kursus i pessartilpasning hos den gamle læge og nymalthusianer Anton Nyström, og Ottar som hun kaldte sig begyndte nu at tilpasse pessarer til kvinderne efter sine foredrag. Det fortsatte hun med i mange år, selv om det var forbudt. Hun drog rundt i landet på mange, lange og oplevelsesrige rejser. Respekten for præventionsloven havde aldrig været stor, og den mindskede med tiden endnu mere. De sidste år før loven blev ophævet, kunne Ottar drive sin virksomhed så godt som uhindret.\nElise Ottesen-Jensen var ikke alene om at ville ændre de seksuelle forhold. I 1932 begyndte den radikale forening Clarté at udgive «Populär tidskrift för sexuel upplysning», og den 30. marts 1933 blev «Riksförbundet för sexuel upplysning» (RFSU) stiftet. Ottar blev leder af dette forbund fra dets start og frem til 1959. I et halvmørkt lille lokale i Regjeringsgatan i Stockholm arbejdede hun og hendes medhjælpere helt gratis de tre første år. I 1937 oprettede forbundet et biologisk laboratorium for graviditetstest.\nElise Ottesen-Jensen fortsatte med sit oplysningsarbejde, også efter at præventionsloven var ophævet. Hun blev stadig mere efterspurgt som foredragsholder og kunne sprede sit budskab til stadig større grupper: Alle børn var velkomne, og seksualiteten burde være et udtryk for kærlighed og varme. Under 2. verdenskrig blev arbejdet indenfor bl.a. militærforlægningerne intensiveret. I 50- og 60'erne henvendte hun sig særligt til børn og unge - bl.a. i danselokalet Nalen i Stockholm - men også på skolerne og gennem radio og TV.\nElise Ottesen-Jensens medfølelse var også rettet mod de ugifte mødre. Ottargården - et hjem for ugifte mødre - var udtryk for denne medfølelse, på same måde som kampen mod abortloven, hvor hun krævede ret til abort udfra sociale årsager.\nEt andet område hvor hun krævede ændringer var loven om homoseksualitet. August Forels bog gjorde, at hun allerede i 1913 fik forståelse for de såkaldte seksuelle afvigere.\nGennem Verdensligaen for Seksualreformer fik Elise Ottesen-Jensen kontakt med udenlandske autoriteter på seksualoplysningsområdet - bl.a. J.H. Leunbach fra København, Marie Støpes fra London og Hanna Stone og Margaret Sanger fra New York.\nElise Ottesen-Jensen kastede sig efterhånden mere og mere ind i det Internationale arbejde. I 1959 blev hun ordfører i International Planned Parentbood Federation, og i hendes sidste leveår arbejdede hun med familieplanlægning i u-lande. Udover sine oplysningsbøger skrev hun også to selvbiografiske bøger: «Och livet skrev» (1965) og «Livet skrev vidare» (1966),\nAbort, Afvigelse, Clarté, Danmark, Homoseksualitet, Prævention, Sanger, Margaret, Seksualitet