NY VIDEN OM AKTIVERING I HØJ- - PDF Gratis download\nDownload "NY VIDEN OM AKTIVERING I HØJ-"\n1 Dansk Metal NY VIDEN OM AKTIVERING I HØJ- KONJUNKTUR OG LAVKONJUNKTUR 18. MAJ 2011\n2 KOLOFON Forfatter: Kunde: Svend Torp Jespersen Dansk Metal Dato: 18. maj 2011 ISBN: Kontakt: SANKT ANNÆ PLADS 13, 2. SAL 1250 KØBENHAVN TELEFON: FAX:\n3 INDHOLDSFORTEGNELSE Resume... 4 Kapitel 1 Status for den danske aktiveringsindsats... 5 Kapitel 2 Er aktiveringsindsatsen rigtig?... 6 Kapitel 3 Er resultaterne relevante for Danmark?... 9 Kapitel 4 Perspektiver Litteraturliste\n4 RESUME Nyere svenske og tyske analyser tyder på, at der bør lægges større vægt på uddannelse i aktiveringsindsatsen i en lavkonjunktur. Det er, fordi uddannelse er mere effektivt til at få ledige i arbejde i en lavkonjunktur. I Danmark satser vi på virksomhedspraktik og løntilskud i den nuværende lavkonjunktur. Forskningsresultaterne viser, at det er forkert. Dansk Metal har bedt Copenhagen Economics om at lave en analyse af den seneste litteratur om effekter af aktiv arbejdsmarkedspolitik for forsikrede ledige. Fokus er på, om der er forskel på den vifte af indsatser, der bør bruges i en højkonjunktur og den vifte af indsatser, der bør bruges i en lavkonjunktur. Arbejdet skal bidrage til at sikre et kvalificeret grundlag for at diskutere udformningen af den aktive arbejdsmarkedspolitik. Samfundet anvender mange ressourcer på aktivering af forsikrede ledige. Før kommunaliseringen af beskæftigelsesindsatsen var der afsat ca. 8 mia. kr. om året på finansloven. For nylig opgjorde Beskæftigelsesministeriet (2011), at udgifterne til aktivering i gennemsnit er kr om året pr. fuldtidsaktiveret. Aktiveringsindsatsen påvirker også den måde, arbejdsmarkedet fungerer på. Når virksomhederne kan få arbejdskraft betalt af det offentlige, hvorfor skulle de så selv lede efter medarbejdere, som de skal betale fuld løn til? Når der er afsat mange ressourcer i aktiveringsindsatsen, er det vigtigt, at aktiveringen også er sammensat sådan, at den skaber flest mulige job. Nyere svenske og tyske analyser tyder på, at der bør lægges større vægt på uddannelse for at få de ledige i arbejde. Det gælder særligt i en lavkonjunktur. I Danmark satser vi på virksomhedspraktik og løntilskud i den nuværende lavkonjunktur. Analyserne tyder på, at det er forkert. I det efterfølgende giver vi først (afsnit 1) en kort status og et historisk perspektiv på aktiveringsindsatsen. I afsnit 2 sætter vi aktiveringsindsatsen i forhold til resultaterne af nyere forskningsresultater på området. I afsnit 3 diskuterer vi, om resultaterne af udenlandske undersøgelser er relevante for den danske aktiveringsindsats. Vi ser fremad i afsnit 4. 4\n5 Kapitel 1 STATUS FOR DEN DANSKE AKTIVERINGSINDSATS Under opgangskonjunkturen i 1990 erne lå hovedvægten i den aktive arbejdsmarkedspolitik på vejledning og opkvalificering. I 2002 udgjorde vejledning og opkvalificering således tæt på 70 pct. af den samlede indsats, jf. figur 1. Figur 1 Fordeling af aktiverede dagpengemodtagere 100% 80% 60% 40% 20% 0% Vejledning og opkvalificering Løntilskud og virksomhedspraktik Note: Tallene for 2010 er beregnet som gennemsnittet af de kvartalsvise tal i tabel AUK02 i Danmarks Statistiks Statistikbank. Kilde: Statistisk Tiårs-oversigt 2007 og 2010, Danmarks Statistik og tabel AUK02 fra Statistikbanken. Efter 2002 er der sket et skifte, hvor flere er kommet i løntilskud og virksomhedspraktik. Den udvikling er forstærket siden 2007, hvor løntilskud og virksomhedspraktik er steget fra at udgøre 40 pct. af aktiveringen for dagpengemodtagere til at udgøre næsten 60 pct. i Det er sket samtidig med, at Danmark har været inde i en historisk lavkonjunktur, hvor mere end private arbejdspladser er forsvundet. 5\n6 Kapitel 2 ER AKTIVERINGSINDSATSEN RIGTIG? Passer brugen af de forskellige aktiveringsformer godt til konjunkturen i Danmark? Ville det være bedre, hvis ledige i uddannelse i stedet kom i virksomhedspraktik eller løntilskud? Der er ingen danske analyser, der besvarer spørgsmålet om, hvad der virker bedst i henholdsvis høj- og lavkonjunkturer - vejledning og opkvalificering eller virksomhedspraktik og løntilskud. Internationale analyser giver os heller ikke megen viden på området. Vi har fundet 4 analyser af, hvad konjunkturen betyder for valget af aktiveringsinstrument. 1 En helt ny svensk undersøgelse af Forslund mfl. (2011) undersøger, om en gruppe svenske ledige, der har været i arbetspraktik, har større chancer for at finde arbejde end en sammenlignelig gruppe ledige, der har været i uddannelse, og de vurderer, hvor stor forskel, der er. De beregner forskellen i beskæftigelseseffekt fra sammenlignelige ledige, der starter i henholdsvis arbetspraktik og uddannelse og følger dem to år frem. Derefter finder de yderligere to grupper ledige, der ligner de første to grupper, men som er blevet aktiveret på et andet tidspunkt, og beregner igen forskellen i beskæftigelseseffekt for arbetspraktik og uddannelse. På den måde kan de se, om det bliver bedre eller dårligere at sende ledige i arbetspraktik, når man går fra højkonjunktur til lavkonjunktur. Forslund mfl. (2011) definerer lavkonjunktur som en situation, hvor den regionale ledighed er 1 procentpoint højere end gennemsnitligt for regionen. Tilsvarende er højkonjunktur defineret som en situation, hvor den regionale ledighed er 1 procentpoint lavere end det regionale gennemsnit. Definitionen af lavkonjunktur og højkonjunktur er baseret på analyser af, hvordan arbejdsløsheden i regionerne udvikler sig hen over de officielle lavkonjunkturer og højkonjunkturer i Sverige. Forslund mfl. (2011) finder, at arbetspraktik har størst effekt på beskæftigelsen det første halve år efter start på aktivering, hvorefter uddannelse har en varig større effekt på beskæftigelsen end arbetspraktik. Det er udtryk for, at uddannelse indebærer en større fastholdelseseffekt, idet den enkelte ledige skal bruge mere tid på at deltage i uddannelsesforløbet i stedet for at være til stede på en arbejdsplads og opbygge et netværk og få erhvervserfaring. Efter forløbet er der måske også en længere jobsøgningsfase, fordi den ledige skal have afklaret, hvor vedkommendes nye kompetencer bedst kan markedsføres over for og bruges af arbejdsgiverne. Uddannelse er derimod forbundet med erhvervelse af nye kompetencer, som viser sig at give permanent bedre beskæftigelsesmuligheder for den enkelte ledige. Forslund mfl. (2011) dokumenterer desuden, at uddannelse er endnu mere effektivt i en lavkonjunktur end i en højkonjunktur. Det hænger sammen med, at de ledige ikke går glip af så mange jobmuligheder ved deltagelse i uddannelsesaktiviteter, når der er lavkonjunktur. Fastholdelseseffekten er med andre ord mindre. Dertil kommer, at opkvalificeringseffekten 1 Disse referencer findes i oversigtsartiklen Kluve (2010). 6\n7 er større, hvilket tyder på, at virksomhederne i højere grad foretager strukturelle tilpasninger i en lavkonjunktur. Denne omstilling kræver opkvalificering af medarbejderne. Resultaterne i Forslund mfl. (2011) er vist i figur 2 nedenfor. Figuren viser forskellen på beskæftigelseseffekten af deltagelse i arbetspraktik og uddannelse på forskellige tidspunkter efter start af aktivering. Der er to kurver. Den ene viser effekten af aktivering i en højkonjunktur, og den anden viser effekten i en lavkonjunktur. Ud ad x-aksen ses det, hvor lang tid der er gået efter start af aktivering. Op ad y-aksen er vist effekt på beskæftigelsen, dvs. andelen af ledige, der finder arbejde som følge af aktivering. Under en lavkonjunktur viser det sig, at 12 måneder efter start på aktivering får uddannelse 4 procent flere ledige i arbejde end arbetspraktik. Det betyder dog ikke, at en indsats med uddannelse 12 måneder efter aktiveringsstart samlet set har fået 4 procent flere ledige i arbejde end arbetspraktik. For at finde ud af det skal man lægge alle effekterne på kurven sammen. Hvis man gør det, finder man ud af, at i en lavkonjunktur vil effekten af uddannelse samlet set blive større end effekten af arbetspraktik allerede måneder efter start af aktivering. Figur 2 Beskæftigelseseffekt af arbetspraktik i forhold til uddannelse, andel der finder job Effekt i procent Mdr. efter start Højkonjunktur Lavkonjunktur Note: Lavkonjunktur er defineret som en situation, hvor den regionale ledighed er 1 procentpoint højere end gennemsnitligt for regionen. højkonjunktur er defineret som en situation, hvor den regionale ledighed er 1 procentpoint lavere end det regionale gennemsnit.. Kilde: Forslund mfl. (2011). Resultaterne minder om dem, Lechner og Wunsch (2009) finder. Lechner og Wunsch ser på, om uddannelse er mere effektivt i en lavkonjunktur end i en højkonjunktur i forhold til at få ledige i beskæftigelse. De ser kun på effekter af uddannelse og analyserer ikke løntilskud, virksomhedspraktik eller lignende ordninger. 7\n8 Lechner og Wunsch tager udgangspunkt i en gruppe tyske ledige, som er blevet sendt i uddannelse, og sammenligner med en sammenlignelig gruppe ledige, der ikke har været i aktivering. Ligesom Forslund mfl. (2011) foretages denne sammenligning for forskellige starttidspunkter, sådan at man kan se, om der er forskel på effekterne af uddannelse i en højkonjunktur og i en lavkonjunktur. Resultaterne tyder på, at Training (uddannelse) har fastholdelseseffekter og positive langsigtseffekter Training (uddannelse) har større beskæftigelseseffekt, når ledigheden er høj (lavkonjunktur), end når den er lav (højkonjunktur) Tilsvarende finder Andersen og Svarer (2009) i en analyse af den passive arbejdsmarkedspolitik, at dagpengeperioden bør være længere i en lavkonjunktur end i en højkonjunktur, fordi der er færre jobåbninger. Dermed betyder det ikke så meget i en lavkonjunktur, at dagpenge gør det mindre økonomisk fordelagtigt at finde job. Argumentet om, at det er vanskeligere at finde arbejde i en lavkonjunktur, understøttes af undersøgelser af Beskæftigelsesministeriet, der viser, at i 2009 tog det 1 måned længere for ledige at finde job, end det gjorde i Erfaringer fra Sverige og Tyskland tyder altså på, at uddannelse generelt bør opprioriteres og i særdeleshed i en lavkonjunktur. I Danmark har vi gjort det modsatte. 8\n9 Kapitel 3 ER RESULTATERNE RELEVANTE FOR DANMARK? Resulaterne i Andersen og Svarer (2009), Forslund mfl. (2011) og Lechner og Wunsch (2009) er i høj grad relevante i tilrettelæggelsen af den danske aktive arbejdsmarkedspolitik. Det gælder særligt i vurderingen af, om redskaberne er korrekt afstemt med konjunktursituationen. Der er tre grunde til, at disse resultater er særdeles relevante for Danmark: Argumentet om, at uddannelsesaktivering ikke koster så meget i mistede jobmuligheder under en lavkonjunktur, ser ud til at være generelt accepteret, jf. Andersen og Svarer (2009). Det svenske arbetspraktik, som Forslund mfl. (2011) sammenligner med uddannelse, minder om det danske virksomhedspraktik. Der er tale om ny viden. Forslund mfl. (2011) tager højde for to af de særlige metodemæssige problemer, der er gældende for de eksisterende danske analyser. For det første tager Forslund mfl. (2011) hensyn til konjunkturerne. For det andet ser de på en gruppe af ledige i virksomhedspraktik og en sammenlignelig gruppe af ledige i uddannelse. Disse argumenter er gengivet i Tabel 1. Tabel 1 Relevans af analyser for dansk aktiveringsindsats Undersøgelse Resultat Land Anvendelighed i forhold til dansk Aktivering Andersen og Svarer (2009) Dagpengeperioden bør være længere i en lavkonjunktur end i en højkonjunktur Forslund mfl. (2011) I en sammenligning med arbetspraktik virker uddannelse bedre. Beskæftigelseseffekten af uddannele er endnu større i en lavkonjunktur end i en højkonjunktur. Lechner og Wunsch (2009) Kilde: Copenhagen Economics. Fastholdelseseffekter er mindre når ledigheden er høj ved programstart. Sverige Tyskland Argumentet om, at dagpengeperioden kan være længere, fordi der ikke mistes jobmuligheder, holder også for aktivering. Work practice hedder på svensk arbetspraktik. Arbetspraktik er mere sammenligneligt med danske virksomhedspraktik end med danske løntilskud. Arbetspraktik kan vare op til 6 måneder. Den ledige modtager understøttelse ikke løn i praktikperioden. Den ledige får en vejleder ude på virksomheden. Sverige har ligesom Danmark ret og pligt til aktivering. Uddannelse er ret bredt defineret, ligesom i Danmark. Det er svært at vurdere sammenligneligheden i forhold til Danmark. Tyske uddannelsesprogrammer er relativt veldefinerede: Nogle går direkte mod at tilvejebringe formelle arbejdsmarkedskompetencer, som fx lærlingeuddannelser. Danske uddannelsesforløb kan dække over mange forskellige ting. 9\n10 Kapitel 4 PERSPEKTIVER Eksisterende danske analyser af aktiveringsindsatsen har ikke prøvet at foretage sammenligninger mellem sammenlignelige personer på forskellige aktiveringsordninger i en højkonjunktur og i en lavkonjunktur. Det er netop det, Forslund mfl. (2011) gør, og som endnu ikke er gjort i danske analyser på området. Brugen af virksomhedspraktik blandt dagpengemodtagere er vokset betydeligt i omfang i de senere år i Danmark. Det er sket uden, at der er dokumentation for, hvad effekten har været af virksomhedspraktik. Det er centralt at finde ud af, om ordningen har haft den tilsigtede gavnlige effekt. Erfaringerne fra Sverige og Tyskland tyder på, at der skal større vægt på uddannelse og mindre på virksomhedspraktik i den aktive danske arbejdsmarkedspolitik. Det gælder særligt i den aktuelle konjunktursituation, hvor jobåbningerne er få. 10\n11 LITTERATURLISTE Andersen, T.M. og M. Svarer (2009): Business cycle dependent unemployment insurance. CEPR discussion paper Beskæftigelsesministeriet (2010): Nyledige er 3-4 uger længere i ledighedskøen, end da krisen startede. Ugens Tema, uge 7, Beskæftigelsesministeriet (2011): Virksomhedsrettet indsats giver en bedre indsats for færre penge. Samspil.info nr. 38, 4. maj Forslund, A., P. Fredriksson og J. Vikström (2011): What Active Labor Market Policy works in a recession? IFAU working paper 2011:2. Kluve (2010): The Effectiveness of European Active Labor Market Policy. Labour economics 17(6), Lechner, M. og C. Wunsch (2009): Are Training Programs More Effective When Unemployment Is High? Journal of Labor Economics 27 (4),


Konspirationsteori på htx\nLektor emeritus Niels Harrit brugte naturvidenskaben i omstridt foredrag om 9/11-tragedien\n- Hvorfor er naturvidenskaben vigtig? For det er den!\nSådan lagde videnskabsmanden Niels Harrit ud, i sit foredrag om 9/11-tragedien, hvor han stiller spørgsmål ved de gængse forklaringer for World Trade Centers kollaps i 2001. Cirka 150 htx-elever fra htx Frederikshavn brugte en torsdag eftermiddag på at høre på en veloplagt Niels Harrit fortælle om, hvordan naturvidenskaben kan bruges til at forklare, hvorledes vores verden hænger sammen. At han så også bruger naturvidenskaben til at stille spørgsmål ved 9/11-begivenheden, er mildt sagt kontroversielt, og har da også skabt voldsomme dønninger i bl.a. medierne. Interesserede htx’ere\nHtx-eleverne var spændte på foredraget, og de var bestemt ikke skuffede. Der kom mange spørgsmål til Niels Harrit, og generelt var interessen høj. Foredragets naturvidenskabelige niveau svarede til 2.g-niveau, så mange af eleverne skulle hænge i for at kunne følge Niels Harrits mange forklaringer.\nMed naturvidenskaben i centrum\nTil trods for det kontroversielle emne, så var en stor del af foredraget også en introduktion af den naturvidenskabelige metode og hvorfor den er så vigtig. Med henvisninger til Tycho Brahe, Newton, Kepler og Galilei forklarede han meget overbevisende for at naturvidenskaben har forandret verden og hvordan vi ser på vores univers. Han fortalte også om de berømte tilfælde, hvor naturvidenskabelige opdagelser var kontroversielle, men som i dag betragtes som uomgængelig sandhed. Så selv om Niels Harrit stillede mange svære spørgsmål om begivenhederne i 2001, så gav han også mange svar på, hvorfor naturvidenskaben er vigtig.


Puljens formål er at stimulere den indenlandske efterspørgsel efter turisme- og oplevelsesydelser som følge af foranstaltninger til forhindring af smitte af COVID-19, ved at give foreninger, institutioner og virksomheder, som afholder eller arrangerer kultur- og idrætsaktiviteter, refusion for 50 % af prisen på aktiviteter, hvortil der løses entrébillet med 50 % rabat i skolernes sommerferie i perioden fra 27. juni 2020 til og med 9. august 2020. Endvidere gives der refusion for 25 % af deltager-prisen på organiserede foreningsaktiviteter (sommercamps med kultur og/eller idrætsaktiviteter) for børn under 18 år af maks. 1 uges varighed, som udbydes med 25 % rabat i skolernes sommerferie i perioden fra 27. juni 2020 til og med 9. august 2020.\nFra 10. august og frem til ansøgningsfrist den 9. september 2020 søges om refusion på baggrund af regnskab. Regnskabsfrist: Ansøgere, som har fået forudbetalt tilskud, skal aflevere regnskab senest 9. november 2020.\n09.09.2020, kl. 23:59\nFølgende arrangører er omfattet af ordningen med 50 % refusion på entrebilletter:\nForeninger, som udbyder kultur- og idrætsaktiviteter, museer, kunsthaller, spillesteder, orkestre og andre koncertudbydere med siddende publikum, hvis primære formål er at udbyde og afholde koncerter, teatre, Folkeuniversitetet, videnspædagogiske aktivitetscentre, som modtager driftslignende tilskud fra Børne- og Undervisningsministeriet, zoologiske anlæg (herunder akvarier), som er godkendt af Fødevarestyrelsen, cirkusser, revyer, slotte og herregårde.\nFølgende arrangører er omfattet af ordningen med 25 % refusion på deltagerbetaling:\nOrganiserede foreningsaktiviteter (sommercamps med kultur og/eller idrætsaktiviteter) for børn under 18 år.\nVirksomheder i ovenstående kategorier, som modtager driftstilskud fra Kulturministeriet, er automatisk omfattet af ordningen men skal søge om refusion af rabat inden ansøgningsfristens udløb den 9. september 2020.\nAnsøgere skal være registreret i CVR inden 15. juni 2020 for at kunne søge refusion fra ordningen.\nBiografer, forlystelsesparker, bade- og sommerlande, madfestivaller, større sportsbegivenheder, højskoler, haver (medmindre det er slotshaver) m.v. er ikke omfattet af ordningen samt kommercielle virksomheder, der ikke fremgår af ovenstående positivliste.\nPartipolitiske og kirkelige/religiøse foreninger/organisationer er ikke omfattet af ordningen.\nHvad kan man søge refusion for:\nDer ydes refusion for 50 % af prisen på kultur- og idrætsaktiviteter, hvortil der er løst entrébillet med 50 % rabat i skolernes sommerferie i perioden fra 27. juni 2020 til og med 9. august 2020.\nDer ydes refusion for 25 % af deltagerprisen på organiserede foreningsaktiviteter (sommercamps med kultur og/eller idrætsaktiviteter) for børn under 18 år af maks. 1 uges varighed, som udbydes med 25 % rabat i skolernes sommerferie i perioden fra 27. juni 2020 til og med 9. august 2020.\nDer skal være tale om aktiviteter med fysisk fremmøde, og billetprisen/deltagerbetaling skal være overensstemmende med den pr. 15. juni 2020 annoncerede pris. I modsat fald sandsynliggøres at billet/deltagerpris ikke er sat for højt. Se nærmere under afsnittet ”hvad skal ansøgningen indeholde”.\nDer kan kun søges refusion for faktisk ydet rabat på entré og deltagerbetaling målrettet en enkeltstående aktivitet, som er foregået i perioden fra 27. juni 2020 til og med 9. august 2020. Der ydes ikke refusion for andre rabatordninger som for eksempel årskort, abonnementer og lignende, og der ydes ikke tilskud til elementer i pakkeløsninger, der ikke vedrører kerneydelsen (f.eks. bespisning i tilknytning til entre for en kulturaktivitet).\nEntrébilletter/deltagerbetaling til aktiviteter i perioden fra 27. juni 2020 til og med 9. august 2020, som er købt før refusionsperioden er også omfattet. Hvis der af denne ordning ydes refusion for billetter/deltagerbetaling købt før refusionsperioden, er arrangøren forpligtet til at tilbagebetale 50 % af entrébilletten eller 25 % af deltagerbetalingen til køberen. Det er således datoen for afholdelse af aktiviteten, der afgør, om aktiviteten er omfattet af refusionsordningen.\nAlle ansøgere efter den 9. august 2020 skal anvende og udfylde alle felter i Slots- og Kulturstyrelsens elektroniske ansøgningsskema og den obligatoriske bilagsskabelon. Ansøgere om refusionsbeløb på hhv. mellem 100.000 og 500.000 kr. og over 500.000 kr. skal endvidere udfylde og vedlægge den obligatoriske regnskabsskabelon. Se følgende kategorier:\nFor refusionsbeløb på 100.000 kr. eller derunder:\nIndsend ansøgning om refusion\nObligatorisk bilagsskabelon (xlsx)\nFor refusionsbeløb på mere end 100.000 kr. men højst 500.000 kr.:\nObligatorisk regnskabsskema ansøgning om efterbetaling af refusion 100.000-500.000 kr. (xlsx)\nFor refusionsbeløb på mere end 500.000 kr.:\nObligatorisk regnskabsskema ansøgning om efterbetaling af refusion over 500.000 kr. (xlsx)\nObligatorisk revisorerklæringsskabelon (eller tilsvarende)\nI ansøgningsskemaet skal I afgive erklæring om, at I opfylder bevillingsbetingelserne og at oplysningerne er korrekte. I skriver under herfor med NemID (medarbejdersignatur) ved indsendelsen af ansøgningsskemaet. Bilagsskabelonen med oplysninger om den afholdte rabat på entrébilletter/deltagerbetaling, I søger refusion for, skal vedhæftes det elektroniske ansøgningsskema.\nDen udfyldte bilagsskabelon skal indeholde følgende oplysninger:\nForeninger, virksomheder og institutioner, som har givet 50 % rabat på entrébilletter eller 25 % rabat på deltagerbetaling til aktiviteter, som er omfattet af denne ordning, skal i bilagsskabelonen oplyse realiserede entréindtægter fra kultur- og idrætsaktiviteter og deltagerbetaling for organiserede foreningsaktiviteter (sommercamps med kultur og/eller idrætsaktiviteter) af maks. 1 uges varighed i refusionsperioden i 2020.\nAnsøger skal oplyse den realiserede refusionsberettigede rabat på entré eller deltagerbetaling i perioden fra 27. juni til og med 9. august 2020.\nHvis ansøgers prissætning af entré/deltagerbetaling i perioden 27. juni til og med 9. august 2020 afviger fra den pr. 15. juni 2020 annoncerede pris, eller der er tale om helt nye aktiviteter, der ikke har været prissat tidligere, sandsynliggøres i en note til bilagsskabelonen, at prisen ikke er kunstigt forhøjet i anledning af denne Covid-19 pulje.\nFor ansøgere, der søger efter 9. august 2020, søges på baggrund af regnskab for den ydede rabat i den omfattede periode, og Slots- og Kulturstyrelsen udbetaler refusion. Ansøgningsfrist den 9. september 2020.\nNedenfor under ”Regnskabsaflæggelse og efterregulering” fremgår nærmere vejledning til, hvordan der skal aflægges regnskab.\nRegnskab for ansøgninger indsendt før den 10. august 2020 (regnskab for forudbetalt refusion)\nAnsøgere, som har fået forudbetalt refusionsbeløb, skal aflevere regnskab senest 9. november 2020.\nVed regnskabsaflæggelse vil Slots- og Kulturstyrelsen beregne det endelige tilskudsberettigede refusionsbeløb og evt. foretage en efterregulering baseret på den faktisk ydede rabat.\nEfterreguleringen kan evt. betyde, at det udbetalte aconto refusionsbeløb suppleres eller reduceres.\nI tilfælde af reduktion vil Slots- og Kulturstyrelsen anmode om tilbagebetaling af den del af den udbetalte refusion, der overstiger den efterregulerede refusion.\nHerudover kan Slots- og Kulturstyrelsen kræve helt eller delvis tilbagebetaling af tilskud, såfremt betingelserne for tildeling af refusion viser sig ikke at være opfyldt.\nDer aflægges regnskab på baggrund af den faktisk ydede rabat i regnskabsperioden.\nDer skal aflægges regnskab i henhold til aktstykke 247 af 23/6/2020 om Aftale om sommerpakken af juni 2020 (jf. afsnit b. om Kulturoplevelser i den danske sommer - refusionsordning på billetter og deltagerbetaling for kultur- og idrætsaktiviteter i skolernes sommerferie 2020 som følge af COVID-19) , og efter de krav, der er angivet i tilsagnsbrevet.\nFor refusionsbeløb på 100.000 kr. eller derunder afgiver tilskudsmodtager til Kulturministeriet en erklæring om, at tilskuddet er anvendt efter formålet, og at betingelserne for tilskuddet i øvrigt er opfyldt, som de er fastsat i bevillingsbrevet fra Kulturministeriet. Det oplyses endvidere i erklæringen, hvor stort et evt. mindreforbrug eller merforbrug, der har været i forhold til den udbetalte refusion, så der kan foretages en efterregulering af refusion.\nKulturministeriet kan som led i stikprøvekontrol kræve, at modtagere af refusionsbeløb på 100.000 kr. eller derunder skal aflægge regnskab over for Kulturministeriet.\nFor refusionsbeløb på mere end 100.000 kr. aflægger tilskudsmodtager regnskab over for Kulturministeriet.\nRegnskab for tilskud på 100.000 kr. eller derunder skal ikke være revideret.\nRegnskab for refusionsbeløb på mere end 100.000 kr. men højst 500.000 kr. skal enten være gennemgået og underskrevet af en regnskabskyndig person, eller være revideret af en statsautoriseret eller registreret revisor eller af et revisionsorgan, der udfører revision for kommuner eller regioner.\nRegnskab for refusionsbeløb på mere end 500.000 kr. skal være revideret af en statsautoriseret eller registreret revisor eller af et revisionsorgan, der udfører revision for kommuner eller regioner.\nIndsend regnskab elektronisk (Her findes regnskabsskabeloner og nærmere vejledning om regnskabsaflæggelse)\nAnsøgninger indsendt efter 9. august 2020 (efterbetalt refusion)\nFor ansøgninger efter 9. august 2020 ansøges på baggrund af regnskab, og regnskabsaflæggelsen foregår samtidig med, at der ansøges om refusionsbeløb. Se særskilte regnskabsskabeloner afhængigt af det ansøgte beløbs størrelse under afsnittet ”Hvad skal ansøgningen indeholde”.\nRegnskabsaflæggelsen skal ske i overensstemmelse med den nærmere beskrivelse af ”regnskab” og ”revision” ovenfor og i vejledningen om afrapportering for puljen.\nAnsøgningsfrist den 9. september 2020.\nSlots- og Kulturstyrelsen behandler ansøgninger hurtigst muligt. Ansøgninger behandles løbende og sagsbehandlingstiden vil max. være 14 dage. Puljen kan søges til og med 9. september 2020.\nAnsøgere, som har fået forudbetalt tilskud, skal aflægge regnskab senest 9. november 2020. Regnskaber for forudbetalt refusion behandles løbende og sagsbehandlingstiden vil max. være 8 uger.\nUdmøntningen af Puljen til refusion for rabat på billetter og deltagerbetaling for kultur- og idrætsaktiviteter på kulturinstitutioner i forbindelse med COVID-19, har afsæt i aktstykke 247 af 23/06/2020 om Aftale om sommerpakken af juni 2020 (jf. afsnit b. om Kulturoplevelser i den danske sommer - refusionsordning på billetter og deltagerbetaling for kultur- og idrætsaktiviteter i skolernes sommerferie 2020 som følge af COVID-19).\nRefusion udbetales umiddelbart efter bevillingen. Vi udbetaler refusionen til den Nem-Konto, der er knyttet til ansøgers CVR-nummer.\nHvis du får udbetalt støtte, indberetter vi beløbet til Skattestyrelsen. Se mere om skat og støtte som følge af Covid-19 under 'Skat af tilskud fra kompensationsordninger' på skat.dk/corona.


Blomsterhandler i Middelfart vinder pris | Vores Middelfart\nBlomsterhandler i Middelfart vinder pris\nOnsdag d. 10. nov. 2021 - kl. 10:00\nJan Munch er blomsterhandler og har efterhånden været det i en del år. Først i Kolding for derefter i Middelfart, hvor han slog dørene op tilbage i 2014.\nButikken der er beliggende i Østergade 10 i Middelfart, virker da også en anelse anderledes end andre blomsterhandlere.\nHer vil du som besøgende nemlig fra du træder ind ad porten få følelsen af, at være i en mindre gård oase omgivet af de flotteste blomster. For Jan handler det nemlig ikke blot om, at få folk til at købe noget fra hans butik men også at inspirere de mange besøgende.\nSynes du navnet virker bekendt, så er der nok noget om snakken. Jan Munch er nemlig også landskendt for sin kreative tilgang hvad angår blomsterdekorationer. Dette kom blandt andet til udtryk ved Prins Joachim og Prinsesse Maries bryllup, hvor han leverede blomster til.\nDen 9. oktober 2021 blev prisuddelings eventet ‘Byens Bedste 2021’ afholdt. Her var Jan og blomsterbutikken blevet indstillet for tredje gang, og som ordsproget siger ‘tredje gang er lykkens gang’ løb Jan Munch med prisen for ‘bedste håndværker’.\nPå trods af en nedlukning af landet, har det ikke forhindret Jan i at hans kunder har kunne komme og købe blomster. Her har Jan nemlig været kreativ og indført det han selv kalder ‘Baghuset’. Ved at kunderne benyttede sig af ‘Baghuset’, kunne de ved brug af en sms kode selv låse sig ind og købe blomster, planter m.m.


Regnmåler trådløs | Møbler til terrassen og haven Regnmåler trådløs – Møbler til terrassen og haven\nSe det store udvalg af Vejrstationer, regnmålere termometre online hos. Trådløs Regnmåler med både Indendørs og Udendørs temperatur Regn time Regn timer . Sammenlign priser og læs anmeldelser af rosenborg regnmåler trådløs Vejrstationer.\nRegnmåleren består af en regnsensor og en baseenhed. Den måler og viser nedbørsmængden pr. Stort udvalg i regnmålere og vejrstationer.\nKøb i godkendt webshop med hurtig levering og skarpe priser.\nRosenborg 359trådløs regnmåler med ude-temperatur. Cookies er nødvendige for at få hjemmesiden til at fungere, men de giver også info om hvordan du bruger vores hjemmeside, så vi kan give dig den bedste . Med indendÃ¸rs mÃ¥leenhed og udendÃ¸rs selvtÃ¸mmende regnopsamler. Denne vejrstation giver dig lokale vejrinformationer fra din vindmåler, regnmåler og termohygrometer sensor. Alle disse lokale vejrdata fra din have kan du . Vi forhandler Rosenborg trådløs regnmåler og vejrstation online!\nRosenborg trådløs vejrstation, med vindmåler og regnmåler pr.\nKøb Rosenborg trådløs regnmåler model 359på Bilka. Se også hele udvalget af Vejrstationer og termometre. Rosenborg trådløs vejrstation med vind og regnmåler model 68260. Har du for eksempel brug for en regnmåler, en vindmåler, en lynmåler og et hydrometer?\nTrådløs vejrstation der viser: Luftfugtighed inde- og udendørs. Lufttryk, vindhastighed samt regnmængde. En regnmåler kan være alt fra et målebæger i plastik på en pin der stikkes ned i jorden, til en trådløs, elektronisk måler med indbygget sender . Viser nedbør for time, døgn, uge, måned samt total.\nMåleområde inde fra -til +grader, ude fra -til +grader.\nPosted on January 29, 2015 by Lars\n← Viking le 540\nSømpistol leje →


Derfor må man godt sige: Sander er dum - politiken.dk\nDet kan lyde primitivt at kalde en minister dum. Dagens debattør gør det alligevel.\nDum? Dagens debattør Jørgen Øllgaard langer hårdt ud efter videnskabsminister Helge Sander. Arkivfoto.\nDum? Dagens debattør Jørgen Øllgaard langer hårdt ud efter videnskabsminister Helge Sander. Arkivfoto. Foto: JENS DRESLING\nDebat 17. jan. 2010 kl. 12.40\nHvordan kan en minister slippe af sted med at være så dum i 8 år? Spørgsmålet er akut og bør besvares her i januar, før videnskabsminister Helge Sander (V) bliver forhenværende minister inden for de næste måneder.\nFør, fordi jeg ikke vil beskyldes for at sparke til manden, når han er væk. Og før, fordi det skal siges: fordi offentligheden skal oplyses om den ubodelige skade, han har forvoldt danske universiteter, og hvordan han har blokeret for en fri debatkultur.\nI stedet for at være den frie tankes højeste sted i demokratiet er universitetet blevet kuet og politiseret.\nDet kan lyde primitivt og desperat at kalde en minister dum. Jeg gør det alligevel, vel vidende at jeg ikke er alene; folk er blot for pæne, eller også har de noget i klemme, så de ikke tør kalde en skovl for en skovl.\nMan risikerer også at blive stemplet som højpandet besserwisser eller ’smagsdommer’ – regeringens karakteristik af dem, som ved noget.\nDerfor må jeg også lige beskytte mig selv: Jeg beskylder ikke Helge Sander for at være sinke; han er uden tvivl normalbegavet. Jeg er heller ikke imod, at postbude eller journalister skal kunne blive ministre.\nNej, jeg er som samfundsborger forarget over, at Sander på ottende år er så uinformeret om det, han er minister for.\nDet er ynkeligt og pinligt, at vi har haft en minister for den højeste viden, som ingen anelse har om sjælen i sit ministerområde, og det er en skærpende omstændighed, at han heller ikke har været interesseret i at få denne indsigt.\nHan har afviklet sin ministertid 2001-2009 ved at messe enkle mantraer i offentligheden: »Fra forskning til faktura«. »Regeringen har givet milliarder til forskning og universiteter«. »Universiteter i verdensklasse«. »Universiteterne har selvstyre, for det står i universitetsloven«. »Forskerne har forskningsfrihed, for det står i universitetsloven«.\nDet er en minister, der med universitetsloven har indført et topstyret bureaukrati, hvor han kun er forpligtet til at tale med universitetsbestyrelsesformænd, hvoraf flertallet i øvrigt er pensionerede erhvervsfolk, der godt kan lide den slags magtstrukturer.\nEn minister, der ikke har villet møde sine kritikere eller tale om problemer i åben debat. Når han har optrådt, har han blot sat et af mantraerne i gang. En sjælden gang i januar 2009 ved Videnskabernes Selskabs årsmøde lagde han talepapiret fra sig, selv om hans spindoktor havde sat som betingelse for ministerens optræden, at der ikke skulle være debat.\nMen det blev der, og så kom ministeren til at kræve af kritikerne, at de skulle komme med »lig på bordet«, før han ville overveje ændringer af systemet. Den udtalelse afslørede en kulturkløft og har forfulgt ham siden.


Politisk makkerskab | dkvs\nI Military Review, october 65, har en amerikansk udenrigsministeriet embedsmand Raymond J. Barrett skrevet nedenstående artikel, der behandler problemerne i forbindelse med de civile og militære faktorers rolle i den sikkerhedspolitiske beslutningsproces i USA.\nVi kommer utvivlsomt fremover til at anskue det indbyrdes forhold mellem de civile og de militære elementer i regeringen anderledes. Hidtil har vi betragtet hver af dem som en selvstændig funktion og hævdet, at den civile magtfaktor må kontrollere den militære styrke, således at denne ikke får overtaget i den demokratiske proces.\nMen vil vor højtbesungne doktrin om den civile kontrol af de militære tjenestegrene nu også passe ind i de virkelige forhold idag? Kan den blot nogenlunde modsvare de skridt, vi har taget for at imødegå sikkerhedsproblemerne i den uhyre indviklede og farlige verden, vi lever i? Måske ville det være meget bedre med et samarbejde mellem regeringens civile og militære myndigheder. Indføres samarbejde fremfor kontrol, er der mulighed for, at den utilfredshed og forvirring, som fortiden hersker med hensyn til den rolle, som den militære faktor spiller ved endelige afgørelser, ville blive væsentligt mindre.\nUmiddelbart synes der at være en hel del sund fornuft i doktrinen om den civile kontrol, og den har utvivlsomt været gavnlig. I det 17. århundrede, da doktrinen blev udviklet, bestod de stående hære hovedsagelig at lejesoldater; krigsførelsen var mere sporadisk og influerede næsten ikke på dagliglivet. Som verden i det sidste P/2 århundrede har udviklet sig industrielt, er grundtanken om de civile og militære faktorer som adskilte i politik blevet rokket mere og mere. Den amerikanske borgerkrig var sandsynligvis det første eksempel på en dybtgående ændring af den militærpolitiske planlægning sammenholdt med den økonomiske revolution. En stor del af præsident Abraham Lincolns geni lå i hans erkendelse af, at den snævre forbindelse mellem militære, politiske og økonomiske faktorer var nødvendig for Nordstaternes sejr. Med store tab til følge lærte vi den samme lektie i 1. verdenskrig. De omfattende konsekvenser af den amerikanske mobilisering i denne krig — som også strakte sig til fødevarekontrol og regeringens opsyn med jernbanetrafikken - understregede endnu engang nødvendigheden af et nært samarbejde mellem civile og militære, såfremt den militære politik skal være effektiv. Uheldigvis afsstedkom den gennemgående ønsketænkning med hensyn til en civil-militær adskillelse en meget streng politisk deling. I 1920erne var vi ikke i stand til at virkeliggøre en nedrustning, og vi var usikre og forvirrede, da vi blev stillet over for truslen om aggression, der ubønhørligt førte til 2. verdenskrig. I verden af idag kan vi ikke se bort fra det snævre kompagniskab mellem militære og civile myndigheder i al vor planlægning; det ville føre os ud i katastrofen. Den moderne, komplicerede krigsførelse stiller store krav til vor ydeevne på det videnskabelige og økonomiske område. Vi må producere hjerner og kapital såvel som udrustning. Idag - i paddehattens skygge - er der ikke råd til fejltagelser. Vi har ikke længere én udenrigspolitik, én forsvarspolitik, én finanspolitik og én socialpolitik; de er alle afhængige af - og aldeles uadskillige fra - De forenede Staters evne til at værne om vor frihed. Vi er nu optaget af problemet: at forme en national sikkerhedspolitik.\nCost effectiveness-analyse er én måde at anerkende denne sandhed på. Der gøres store anstrengelser for at finde frem til acceptable ligninger mellem behovet for udrustning og de finansielle midler, som vort samfund kan stille til rådighed. Dette er ikke stedet til en behandling af fordele og mangler ved cost effectiveness-analyse; hovedsagen er, at cost effectiveness er et stærkt udtryk for, at den civile og den militære faktor ikke kan deles i amerikansk politik. Et andet eksempel på militær-økonomisk afhængighed er balancen i regnskabet for den militære aktivitet. Tjenesten uden for USA har undergået mange forandringer, for at man kan få bedre balance i udgifterne - en balance, der givet ikke ville have eksisteret, hvis der kun blev taget hensyn til militære ønsker. Det er akkurat ligeså vigtigt for USA at have orden i økonomien som at have en effektiv militær sikkerhed.\n*) Et udtryk for opnåelse af størst mulig nyttevirkning inden for en given økonomisk ramme.\nSagen må også ses ud fra andre synspunkter. Der kan være psykologiske vanskeligheder, som f. eks. moralen hos de styrker, der gør tjeneste i udlandet, dersom det viser sig, at deres pårørende ikke kan følge med. Vi må også gøre indrømmelser over for politisk indblanding fra andre nationer - hvad ville følgen blive for vore allierede, hvis vi trak vore styrker hjem til USA? Beslutningerne på dette felt er faktisk et talende vidnesbyrd om, hvor sammensatte og komplicerede, operationerne i USA er idag. Det samme gør sig tydeligt gældende på andre områder på hjemmefronten. M ilitære anskaffelser har store økonomiske, sociale og politiske følger mange steder. Kontrakt-anbringelser lægger stærkt pres på ansættelsesmulighederne og på samfundets velfærd. Til tider berører de direkte politiske spørgsmål - og endog arten og kvaliteten af den uddannelse, der er nødvendig, og som er tilgængelig i et bestemt område. De problemer, der for nylig er opstået i forbindelse med den foreslåede nedlæggelse af flere militære installationer, beviser levende realiteten i disse andre betragtninger ved militær stillingtagen. Bekæmpelse af oprørsbevægelser er det, der tydeligst illustrerer nødvendigheden af det kombinerede økonomiske-sociale-poli- tiske samarbejde i alle de militære forholdsregler, der må tages for at imødegå sådanne uroligheder, f. eks. i de underudviklede lande. De anstrengelser, vi gør i Sydvietnam, er et klart bevis herpå. Problemet kan kun løses, hvis man kan imødegå oprørernes evne til at opnå eller fremtvinge et samarbejde med den lokale befolkning. Man må på en forsigtig - og sandsynligvis kostbar - måde ved økonomiske, politiske og psykologiske midler påvirke befolkningen således, at den samarbejder med loyale og ikke med oprørske styrker. Hvad resultatet end bliver af Vietnam- krisen, har vi lært, at disse elementer må indgå i USA’s politiske udspil mod de underudviklede folk, hvis vi vil undgå, at der skal opstå flere lignende situationer. Muligheden for omfattende ødelæggelser i tilfælde af en atomkrig vil - selvom der ikke var andre faktorer, der spillede ind - rent politisk kræve en sammensmeltning af civile og militære anliggender. Følgerne af udveksling af atomvåben ligger uden for menneskets fatteevne. Dog eksisterer i den spænding og voldsomhed, der hersker i verden idag, chancen for, at enhver mindre militær episode kan udvikle sig til en atomkrig.\nDen militære duelighed\nDet er ikke længere muligt for en civil myndighed at stille en opgave til en militær chef og helt og holdent overlade til ham at træffe beslutninger og udføre dem. Det er naturligt, at meget må bero på officerens eventuelle specialuddannelse - men detaljerne må altid inden for en vis grænse komme fra den øverste myndighed - og de er tit i modstrid med de mere erfarne officerers ønsker. At give et effektivt militært svar på nordvietnamesernes provokation er meget væsentligt, men det er ligeså påkrævet om muligt at undgå, at krigen escalerer, så Kommunistkina eller Sovjetunionen inddrages. USA’s præsident giver selv detaljerede direktiver vedrørende våben og operationernes gennemførelse, og han holder et vågent øje med forløbet af operationerne. I virkeligheden betyder besiddelsen af atomvåben, at man må vise en vis tilbageholdenhed i militære aktioner. Kun et makkerskab, hvor evner og formåen blandes og ansvaret deles, kan udfylde behovet ved så sammensat en politik. Amerikanske officerer har bevidst holdt sig uden for civile spørgsmål og bestræbt sig på at betragte deres egen viden som noget, der kan supplere, når og hvis det bliver krævet af deres civile overordnede. Men militær ekspertise er ikke mere noget særskilt; det er i stor udstrækning en del af andre politiske elementer - og omvendt. Specialet, og især dets store anvendelighed, er i høj grad betinget af andre faktorer, nemlig videnskabelige, internationale, økonomiske og psykologiske; og disse er hver for sig ligeså meget afhængige af de militære faktorer.\nOfficerer er blevet medinddraget i planlægning, formulering og gennemførelse af den officielle politik. De har kendskab til og viden om mangfoldige ting. Videnskabeligt arbejde, forskning og udvikling er en meget betydningsfuld del af den militære organisation og spiller en stadig større rolle. Antallet af politisk-militære stillinger øges i såvel Forsvarsministeriet, på tjenestestederne som i de allierede stabe. Den politisk-militære funktion spiller en gennemgående rolle i beslutningsprocessen. Der findes officerer, tjenstgørende i Det hvide Hus, udenrigsministeriet samt på adskillige andre civile kontorer, og der kan nævnes mange andre civile poster, der udfyldes af militære. På den anden side er der en voksende civil deltagelse i den militære beslutningsproces. Forsvarsministeriet spiller her en vældig rolle. Udenrigsministeriet har et kontor for politisk-militære sager, flere udenrigsministerielle embedsmænd gør tjeneste i Forsvarsministeriet, og de overordnede kommandoer med internationalt ansvar har politiske rådgivere. Koordinationen af de militære relationer til offentligheden ledes nu af en viceforsvarsminister. Videnskabsmænd samt civile eksperter på økonomi, ingeniørvirksomhed, arbejdsledelse og mange andre områder er med, når der idag skal tages vigtige militære beslutninger. Der skal opretholdes en stadig forbindelse med Kongressen, og kongresmedlemmernes interesser må på bedste måde tilgodeses ved flere af de militære beslutninger. USA’s\npræsident og medarbejderne i Det hvide Hus griber dybt ind i al militær planlægning.\nDet politiske ansvar, som var målet med den doktrin, der underkastede det militære system en civil myndighed, er faktisk vokset under det nye system. Politisk ledelse er meget mere integreret og langt bedre i tråd med de militære realiteter. Efter således at være blevet klar over den politiske ledelses interesser, kan officerer nu med større indsigt og på en mere effektiv måde stille den nødvendige militære specialviden til rådighed. Muligheden for militær dominans er næppe tænkeligt i en tidsalder med et så øjebliksvirkende kommunikationssystem, som det, der eksisterer idag. Den nationale sikkerhedspolitik formes og gennemføres under nøje og stadig offentlig bevågenhed. Udover de næsten daglige offentlige kommentarer fra de politiske ledere får offentligheden gennem TV eller radio kontakt med præsidenten og de ansvarlige civile ledere, når der opstår betydningsfulde situationer som f. eks. Cuba- krisen i 1962 eller de nordvietnamesiske angreb. Rent bogstaveligt bliver præsidenten og deltagerne i afgørelserne således ansvarlige over for folket på en måde, man ikke har kendt, siden man mødtes på bytinget i gamle dage. Det er muligt, at mange af vore løbende organisationsproblemer og vor utilfredshed afspejler vort behov for at tilpasse vore procedurer til den nye tids krav om makkerskabet ved udformning af vor politik. Det tjener os måske bedst at tænke i retning af et mangesidet makkerskab. Militærets rolle er blevet større, vi har ikke »degraderet« militæret. I virkeligheden er der nutildags større muligheder for officerer til at spille en rolle ved omformning af en fredsbevarende politik, end der nogensinde før har været.\nOfficerer udstrækker deres viden og indflydelse på mange andre områder; der eksisterer et tilsvarende behov for eksperter fra andre områder i beslutningsprocessen. Forstået på denne måde betyder denne udvikling ikke, at der foregår en uberettiget civil indtrængen på militære sagsområder. Når vi endvidere erindrer os, at vi har med nationens sikkerhed at gøre, er det forståeligt, at de politiske lederes interesser vil trænge direkte ind i den militære organisation. I et samarbejde med deres civile ligemænd kan officerer nu gøre brug af deres evner på en mere effektiv måde, end tilfældet var tidligere, hvor militær ekspertise var en klart adskilt og underordnet funktion. Balancen mellem civil og militær deltagelse i afgørelser er for tiden lidt usikker; på mange områder kan der være grund til at hæve den militære røst. Strukturerne i samarbejdet mellem officeren og den civile myndighed vil sikkert til stadighed ændres og vil naturnødvendigt blive vanskeligere at definere. Det er vigtigt ikke at fejle med hensyn til strenghed. Vi vil ikke have opdelingen igen - adskillelsen af den militære fra den civile leder er hverken realistisk eller\nrigtig mere. Vi ønsker et nært og enigt makkerskab. Vi ønsker at anvende vore evner til at værne om og bevare friheden midt i en indviklet og farefyldt verden.


Den store tråd for cykelsport - Side 142 - Svingninger.dk\nDen store tråd for cykelsport\nSide 142 af 171\nRe: Den store tråd for cykelsport\n#1411 Indlæg af Jensth » 12 jul 2019 18:50\n#1412 Indlæg af Broder Salsa » 12 jul 2019 18:50\n#1413 Indlæg af fabriz » 13 jul 2019 09:58\nDrømmer om Trentin i dag. Odds 9 i top 3 og 41 som vinder. En flot sejr i den (gyselige) Europamestertrøje.\n#1414 Indlæg af æsmet » 13 jul 2019 10:21\nEnig i det hele. Især det med Trentin ... Og det med Tennis. I går må gå hen i historien som en af de mest forglemmelige dage. Helt ærlig, mand. To mænd, der ligger ude foran og ikke kan træde i seks timer, og så kommer Groenewegen og vinder over en punkteret Viviani. Haha. Vi har ikke set vildt meget cykelløb endnu. Der var lige tredje etape. Holdløbet havde også sin charme. Kom nu med en ægte vild dag. Trentin er sgu et godt bud. Kom nu også Kragh. Skid da hul i uduelige Matthews. Hvis Valgren ikke laver noget i dag, er hans tilstedeværelse latterlig.\nVi skal nok trækkes med Wellens og hans bjergtrøje igen.\n#1415 Indlæg af dreambydream » 13 jul 2019 12:35\nI dag bliver spændende, tror jeg. Han går nok ikke med i udbruddet, men Alaphilippe prøver da helt sikkert at distancere Ciccone og generobre trøjen på den sidste stejle knold femten kilometer fra mål. Og det kunne åbne op for et mindre klassementslag også. Skulle Fuglsang ikke med i det ryk? Der er en af de der latterlige bonusspurter på toppen af den. Kunne det være et incitament til at kontrollere udbruddet? – Næppe, men finalen kunne godt blive hård alligevel. Og temmelig sikkert for svær for Trentin, hvad enter han befinder sig foran eller i feltet.\nDet er et godt råd med tennis, ja. Der er jeg nok også mere for utilfredsheden end beundringen sådan i al almindelighed.\n#1416 Indlæg af æsmet » 13 jul 2019 13:27\nGode ord igen. Så har vi noget at se frem til. Satme lidt røv med de Gendt i udbrud igen. Jeg havde det lige så godt med, at vi var sluppet af med Chavanel. Nåmen, ham der ikke ville stoppe med at være den forreste med 20 km/t i går, kører rundt og brækker sig i dag.\nEdit: Hatten af for De Gendt.\nTilmeldt: 29 mar 2017 22:12\n#1417 Indlæg af Poste » 15 jul 2019 14:12\nJeg har i mange år mobbet elskere af cykelsport, men i år debuteret jeg altså som Tour-entusiast. Alle anekdoterne er for så vidt nye for mig, men jeg kan forstå, på dagens etape, at Würtz har et stykke af Hurtige Hænder (Minds-schlager) tatoveret på armen, velsagtens til lige at presse den sidste km ud af benene, og at Chris Anker (tror jeg) rigtig godt kan lide Knud som er død, mens en tredje (journalisten?) var til en rigtig god koncert på NorthSide for nogle år tilbage. Det er godt nok ekstremt hyggeligt. 'Subsonisk' ligefrem, for nu at citere de hurtige hænder\n#1418 Indlæg af andreassyr » 15 jul 2019 16:55\nSå skete der satme noget. Sidevind!\n#1419 Indlæg af Ungfugl » 15 jul 2019 16:59\nDejligt med lidt kaos. Har også været et pænt gaaaberen løb ind til nu.\n#1420 Indlæg af andreassyr » 15 jul 2019 17:06\nSå melder Kruijswijk og Buchmann sig måske lige pludselig ind.


Bestil container med undervisningslokale - Salg og leje i hele Danmark\nContainer med undervisningslokale\nDC-Supply A/S producerer og leverer komplette nøglefærdige mobile containere med undervisningslokale. Med vores modulopbyggede pavilloner har vi har løst adskillige opgaver for både private virksomheder og offentlige institutioner, hvor behovet for undervisningslokaler blev imødekommet på allerbedste vis med en specialcontainer.\nTil EUC Nord har vi leveret en mobil modulbaseret løsning i form af containere med undervisningslokaler til erhvervsuddannelser. For at minimere de økonomiske omkostninger, var kundens ønske at løsningen kunne flyttes efter ønske, hvilket vi imødekom på bedste vis. I dette tilfælde blev løsningen etableret i form af containere, der hurtigt kunne opstilles og samtidig tilsluttes institutionens eksisterende infrastruktur.\nDa man i Aalborg Kommune opdagede skimmelsvamp på en af kommunens skoler, opstod en akut mangel på undervisnings faciliteter. Således var der behov for hurtigt at få etableret en både effektiv og økonomisk optimal løsning, som midlertidigt kunne sikre børnenes skolegang med mindst mulige forstyrrelser. DC-Supply A/S leverede 11 specialtilpassede containere med undervisningslokale med et samlet areal på 150 m2.\nHos DC-Supply A/S vejleder vores erfarne team af eksperter dig gerne, hvis din virksomhed har brug for containere med undervisningslokaler. Søger du inspiration eller har du brug for konkret vejledning og rådgivning, er du altid velkommen til at kontakte os.


Museet søger en booking- og salgsmedarbejder - Designmuseum Danmark\nMuseet søger en booking- og salgsmedarbejder\nAnsøgning, cv og referencer sendes via e-mail senest 14.12.18 kl. 12 til Henriette Falkenberg på hfa@designmuseum.dk. Ansøgningen må fylde max. 1 A4-side.\nSamtaler forventes afholdt 18.-20. december.\nYderligere oplysninger om stillingen kan fås ved henvendelse til udviklingschef Kristian Rise på kri@designmuseum.dk\nDedikeret booking- og salgsmedarbejder til Designmuseum Danmark\nKan du skabe den bedste velkomst og værtskab? Vi søger en udadvendt, serviceorienteret og struktureret kollega til museets booking og modtagelse. Designmuseum Danmark modtager omkring 300.000 besøgende om året. Som blæksprutte bag vores booking bliver du omdrejningspunktet for at skabe gode oplevelser for skoler, virksomheder, konferencegæster og private grupper. Du er ofte den første person, som vores kunder møder, og du stortrives med at binde husets mange tilbud sammen og sætter en ære i at yde support og skabe optimale strukturer og procedurer.\nDu skal arbejde meget selvstændigt med vores booking, billetsystem og loyalitetsprogrammer og indgår i husets administrative team med ansvar for bl.a. daglige kundehenvendelser, fakturering i samarbejdet med vores bogholder og vagtplanlægning i samarbejde med vores publikums- og undervisningsteam. Du refererer til museets udviklingschef og er i tæt dagligt samarbejde med vores publikumsteam, butik, kommunikations- og undervisningsteam, økonomi, tekniske drift samt caféforpagter.\nBooking og kundeservice – via online booking, telefon og mail\nSalg og kunderådgivning – samt koordinering af vores pakketilbud, årskort og loyalitetsprogrammer\nGuide skoler og uddannelsesinstitutioner til at finde det rigtige undervisnings- og værkstedsforløb\nVagtplanlægning for frontpersonale, undervisere og guider samt lokalebooking, fakturering og administration\nBidrage til at videreudvikle vores booking-, salgs- og vagtplansystemer, så vores kunder oplever et strømlinet flow fra start til slut\nDu har erfaring fra lignende stilling, hvor du er vant til at arbejde med et højt serviceniveau samt administrative og koordinerende opgaver fra butik, hotel, reception, lufthavn eller lignende\nDu har indsigt i og flair for bookingsystemer, kalender- og resursestyring, vagtplanlægning mv., der systematiserer hverdagen\nDu har nemt ved at formidle og sælge oplevelser og produkter\nDu har evnen til at bevare overblikket i hektiske situationer og går altid konstruktivt og løsningsorienteret til opgaverne\nDu arbejder struktureret og positivt både i teams og individuelt\nDu kommunikerer flydende på dansk og engelsk, mundtligt såvel som skriftligt\nDet er lige dig, vi søger, hvis du kan sende kunder videre med en ekstra oplevelse og det allerbedste indtryk af et af Københavns mest besøgte museer. Stillingen er som udgangspunkt en treårig projektstilling med mulighed for forlængelse. Den ønskes besat 01.01.2019 eller snarest herefter. Løn efter kvalifikationer.\nArbejdstiden er 32 timer ugentligt inden for museets åbningstid.\nDesignmuseum Danmark er landets nationale museum for design og kunsthåndværk, og har samlinger fra Vesten, der tidsmæssigt strækker sig fra renæssancen til vor tid, og dertil kommer betydelige samlinger fra især Kina og Japan. Med ’Strategiplan 2017-2020’ har museet søsat en række ambitiøse initiativer, der bl.a. indbefatter produktion af store forskningsbaserede udstillinger, en dynamisk udstillingspraksis, hvor den righoldige samling i højere grad kommer i spil i skiftende udstillinger samt et ønske om at nå ud til et bredere publikum med vedkommende og engagerende udstillinger og aktiviteter.\nMuseet er midt i en rivende udvikling, hvor besøgstallet er mere end femdoblet på seks år og interessen for dansk design er stærkt stigende nationalt og internationalt. Intentionen er at nytænke og udvikle museets vigtige rolle i samfundets udvikling.


BOGANMELDELSE: Kængurudrømmen af Charlotte Blay | Bogrummet\naf Catrine d. 15. oktober 2008\nPete var flyttet til Australien, hvor han mødte Tony. I sommerferien tog Pete og Tony ud i ørkenen. Der mødte de Matilda, som hjalp med at gemme dem for politiet, fordi Tony skød en mand i armen. Tony, Pete og Matilda gik rundt i ørkenen og fulgte alle drømmestierne, som Matilda også fortalte mange historier om. De skulle hen til det sted, hvor Matilda boede. Da de endelig nåede stedet, skulle de finde Matilda’s bedstefar. Derfor blev Pete nød til at gå op i nogle huler, hvor han bl.a. mødte en der hed Charlie. En dag da Pete var kommet tilbage, kom politiet og skød Tony, som faldt ned og døde. Pete fortsatte så sin rejse og kom hjem til Sidney igen, hvor han senere mødte Charlie og Matilda, som var rejst hen for at se hvordan det gik.\nHistorien’s temaer er:\nKærlighed, sorg, fjendskab, venskab, spænding og glæde.\nI starten synes jeg den var rigtig kedelig, fordi der ikke skete så meget i den. Men senere hen i bogen blev den mere og mere god, fordi der skete mere og den blev mere spændende. Jeg vil ikke sige den blev rigtig god til sidst, men den blev bedre end man tror i starten. Jeg tror hun er en god forfatter, og vil gerne læse flere af hendes bøger.\nAustralienreligionetniske minoriteterminoriteterfremmede kulturernaturfolk


Prioriteringen skal forstås på den måde, at hver gang to parametre konkurrerede, skulle den parameter, der stod højest, nyde fremme. Her blev følgende parametre valgt til at afspejle målsætningen, nemlig at illustrere den funktionelle værdi af båden som en indgang til en øget forståelse af datidens samfund og samtidigt bidrage til den stadig voksende forståelse af udviklingen af bådkonstruktioner i oldtiden.\nDe fem parametre er anbragt i prioritetsorden, og deres indhold er illustreret nedenfor. Lad os imidlertid først vise et eksempel på virkningen af prioriteringen. Vi skulle på et tidligt tidspunkt vælge hvilket materiale, bådens planker var syet sammen med. Tro mod parameteren Seriøsitet studerede vi litteraturen for at se hvilke materialer, der typisk var anvendt til snore i jernalderen. Det syntes som om snore fremstillet af lindebast var meget anvendt i hele oldtiden. Konservator G. Rosenberg, der havde udgravet båden i 1922 og beskrevet og tolket fundet i 1937, havde foreslået lindebastsnore, ikke mindst fordi der var fundet et bundt snore af dette materiale som en del af fundet. Nogle snore blev fremstillet og en trækprøve viste tilstrækkelig styrke.\nDe seneste tolkninger, udført af Nationalmuseets Marinarkæologiske Undersøgelser (NMU) antydede imidlertid, at anvendelsen af birkerødder kunne være en løsning. Argumentationen for denne sidste løsning syntes os imidlertid ikke overbevisende, hvorfor vi til sidst fastholdt lindebastsnore som den valgte løsning. Et eksempel på en anden prioritering end den her valgte kan aflæses i bogen ”Roar Linde”, hvor en spejdertrop i 1971 byggede en kopi af Hjortspringbåden sammen med folk fra Vikingeskibshallen i Roskilde. Her må prioriteringen have været (hvis vi bruger de samme fem parametre):\nTidsplan (og penge).\nDenne parameter blev den væsentligste gennem hele forløbet af projektet, i bådbygningen såvel som i de øvrige gruppers arbejde.\nEn sund accept af bemærkninger fra arbejdsfællen vedrørende kvaliteten af ens eget arbejde udviklede sig og resulterede i et højt niveau af raffinering af båden og dens detaljer. Den samme effekt havde de månedlige møder, hvor forsamlingen med “hjertelig bramfrihed” kommenterede de enkelte gruppers rapporter.\nBaggrunden for valg af løsninger hidrørte ofte fra andre dele af båden eller fra andre både.\nNogle få valg var så revolutionerende, at de blev benævnt hypoteser, altså foreløbige teorier, og valgets værdi skulle siden undersøges under afprøvningen af den færdige båd.\nBaseret på litteraturen blev værktøj fremstillet, afprøvet og ændret.\nDe første par år inspicerede folk fra Nationalmuseets maritime afdeling i Roskilde to gange om året bådbygningen for at kommentere løsningerne. Medlemmerne af det videnskabelige netværk modtog medlemsmappen og løbende de udsendte rapporter.\nI det foregående er beskrevet de forskellige medier, der blev anvendt som dokumentation. Senest har lauget udsendt en hjemmeside, der beskriver historie og aktiviteter. www.hjortspring.dk.\nFokus på dokumentation havde en afgørende indflydelse på kvaliteten af arbejdet.\nIngen har lyst til at skrive en rapport, der beskriver lemfældige valg.\nTidsforbruget ved fremstillingen af båden blev løbende noteret, sådan at forstå, at når folk kom for at arbejde på båden, skrev de sig ind i logbogen, ligesom de skrev sig ud, når de forlod værftet igen for at gå hjem


Bedemand Tranbjerg | Forbrugertest af bedemænd\nUndgå at betale for meget hos bedemanden i Tranbjerg og omegn\nDu skal være opmærksom på, at bedemænds priser kan være meget vekslende i Tranbjerg og dens omegn. Det er derfor vigtigt at være godt orienteret om hvad det koster at gå til bedemanden førend man gør det.\nUdover prisen for bedemandens arbejde kommer en række udgifter du ikke må glemme at medregne – dette kan være udgifter til blomster, gravsten, gravplads, indrykning af dødsannonce, gravkaffe osv. Dette betyder, at den samlede pris for en fuldtafsluttet begravelse hurtigt kan ende i et prisleje på mellem 30.000 og 50.000 kr. For at være så oplyst om disse ting som muligt anbefaler vi dig at kontakte en af vores dygtige rådgivere, så vi kan hjælpe med at finde den rette bedemand.\nDu kan altid ringe og høre, hvilke bedemænd vi anbefaler i Tranbjerg og omegn på 78 72 16 00.\nDet er forståeligt, at det kan føles som en meget stor opgave at skulle vælge bedemand og dertilhørende forløb. Mange pårørende har ikke megen erfaring med området og ender derfor med at vælge den nærmeste, eller med blot at sammenligne priserne på de lokale bedemænd. Denne fremgangsmåde kan dog desværre medføre, at valget af bedemand falder på en som ikke lever op til forventningerne.\nDine særlige ønsker for begravelsen samt din økonomiske situation, påvirker naturligvis hvilken bedemand i Tranbjerg, der er den bedste for dig. Dog skal du være opmærksom på, at det også kan være fordelagtigt at lede efter bedemænd udenbys, da disse kan være både billigere og bedre i din situation.


Kloakservice Tølløse: Find dygtig autoriseret kloakmester i Tølløse på 3 sekunder\nKloakservice i Tølløse\nVi giver dig overblik over autoriserede kloakmestre, som udfører kloakservice i Tølløse. Kloakservice må nemlig i mange tilfælde kun udføres af autoriserede kloakmestre. Denne oversigt gør det hurtigt og nemt for dig at finde en autoriseret kloakmester, hvis du fx har brug for akut kloakservice i Tølløse. Du kan også prøve at indhente 3 tilbud fra kloakmestre. Det er en service fra 3byggetilbud, som vi reklamerer for.\nDer er selvfølgelig også mange andre typer af kloakservice og kloakarbejde, som en kloakmester i Tølløse kan hjælpe dig med.\nAkut kloakservice i Tølløse hele døgnet rundt\nAf og til opstår der situationer, hvor man kan få brug for akut kloakservice i Tølløse.\nHar du brug for en autoriseret kloakmester i Tølløse?\nRent praktisk kan du betragte autorisationen som din garanti for, at kloakmesteren udfører det pågældende kloakservice i Tølløse efter de gældende regler og standarder uanset, hvilken for for kloakarbejde der er tale om. En autoriseret kloakmester vil for øvrigt også altid være forsikret, så du er godt dækket ind, hvis noget går galt, når der bliver udført kloakservice på din ejendom.\nHar du spørgsmål angående kloakservice i Tølløse?\nDu kan også finde nyttig information om, hvad du selv må og ikke må på Sikkerhedsstyrelsens hjemmeside. Her kan du også finde en helt opdateret oversigt over autoriserede kloakmestre, som kan tilbyde dig kloakservice i Tølløse. Som fagmand kan man søge om at blive autoriseret hos Sikkerhedsstyrelsen, når man har bestået en praktisk og teoretisk eksamen. Det kan du læse meget mere om hos Danske Kloakmestre.\nVi hjælper dig med at få hurtig kontakt til en kloakmester, som kan udføre kloakservice i Tølløse.


Mødelokale indretning - Mani Pine\nVores 5 bedste tips til indretning af mødelokalet\nPrøv at visualisere et mødelokale. Hvad ser du? Et anonymt lokale med et bord i midten og stole placeret rundt om – og ikke så meget andet? Det er det, de fleste ser for sig, og det er ikke så underligt. For det er desværre sådan, de fleste mødelokaler ser ud.\nDet kunne vi godt tænke os at gøre noget ved, så derfor har vi her samlet vores bedste tips til indretning af mødelokalet. Med den rette indretning kan du øge produktiviteten og komforten – og du kan med fordel bruge indretningen til at afspejle din virksomheds identitet og værdier. Læs her hvordan.\n1: Overvej, hvilken type møder skal der holdes i lokalet\nEt møde er ikke bare et møde. I et mødelokale kan der foregå alt fra onlinemøder til workshops og brainstorms. Det skal indretningen afspejle. Bliver mødelokalet brugt til kreative workshops, idegenereringer og brainstorms, kan du overveje udstyr som whiteboards og opslagstavler, hvor de gode ideer kan visualiseres og gemmes.\nForegår der ofte onlinemøder, kan det betale sig at investere i det rigtige udstyr til at give både lyd og billede en god kvalitet. Også rummets indretning kan bidrage til den gode lyd – du kan for eksempel indrette med akustikpaneler, der forhindrer lyden i at blive kastet frem og tilbage. Det er i øvrigt ikke kun en fordel i forbindelse med onlinemøder, men også generelt i større mødelokaler med plads til mange deltagere. Mange mødelokaler har en eller flere glasvægge, der sjældent giver lyden gode betingelser, og her kan en akustikvæg også veje op for dem.\n2: Din indretning af mødelokalet skal afspejle mødernes længde\nHar du tit brug for at holde korte møder – og har du brug for, at de ikke udvikler sig til lange møder? Så skal du også tænke det aspekt ind i indretningen af mødelokalet.\nTil de hurtige, uformelle møder er høje borde geniale. Barstole og et højt bord skaber dynamik og inviterer til hurtige beslutninger uden spildtid. Er møblerne for komfortable, og indbyder de i for høj grad til en afslappet og henslængt siddestilling, trækker møderne lettere ud.\nOmvendt skal du også tage hensyn til det, hvis lokalet faktisk er beregnet til de længere møder. Her skal der være komfort i stolene, og de må meget gerne være så fleksible, at det er muligt at skifte siddestilling undervejs. En polstret stol, der kan dreje rundt, er et godt bud. Når stolen kan dreje, undgår du også, at mødedeltagerne skal vride nakken af led, når der er brug for at følge med på en skærm eller et whiteboard for enden af mødebordet.\n3: Farve- og materialevalg har betydning for rummets stemning\nFuld fart på farverne og kreativiteten eller et luksuriøst og elegant mødelokale? Også når du vælger farver og materialer, skal du have mødelokalets formål for øje. Hvis det er her, marketingafdelingen får alle deres gode ideer, må indretningen gerne afspejle det sjove og kreative. Er det her, bestyrelsen mødes og gennemgår alle de kritiske nøgletal, er der intet, der signalerer seriøsitet som et eksklusivt mødebord i mahogni omkranset af elegante stole med læderbetræk.\n4: Dine gæster skal have det godt i dit mødelokale\nMedarbejderne skal – selvfølgelig – føle sig godt tilpas i mødelokalet. Men det skal dine kunder og gæster også. Har du eksterne møder i dit mødelokale, er det måske endda det eneste lokale, gæsterne kommer til at være i. Derfor må du gerne gøre det lidt hjemligt.\nSørg for det første for en stumtjener eller nogle knager på væggen, så gæsterne ikke skal hænge deres overtøj på stolene. Det kan også være en fordel at tænke opbevaring ind som en del af mødelokalet – det kunne for eksempel være en custom made reol til opbevaring af kaffekopper, termokander, vandkarafler, og hvad man ellers kunne få brug for til et møde.\n5: Brug din mødelokale-indretning til at fortælle virksomhedens historie\nDit mødelokales primære funktion er selvfølgelig at danne rammen for vellykkede møder. Men du kan sagtens give det endnu en funktion; nemlig at fortælle virksomhedens historie. Det kan du gøre på mange måder. Har virksomheden nogle genkendelige farver, kan du lade dem gå igen i mødelokalets indretning. Du kan også bruge billeder eller plancher på væggene til at fortælle jeres historie.\nFokuserer I på bæredygtighed, kan du lade indretningen afspejle det ved at vælge naturlige og organiske materialer – for eksempel er et stort plankebord et fantastisk mødebord og samtidig et lækkert blikfang, der uden tvivl vil imponere eksterne gæster til mødet.\nIdeer til indretning af stue Indretning af lille lejlighed


Forside » Flyselskabsnyheder » Southwest Airlines flyver direkte til Nashville og Raleigh / Durham fra San Jose International Airport\nSommerrejsende har flere grunde til at vælge Mineta San Jose International Airport (SJC) med Southwest Airlines lancering i går af direkte flyvninger til både Nashville og Raleigh / Durham i går. Daglig service året rundt til Nashville er kun billetten til at få rejsende til at synge en ny melodi med alt, hvad den musikalske by tilbyder for første gangs og tilbagevendende besøgende. Søndag, sommersæson, service til Raleigh / Durham er også en efterspurgt forretningsdestination.\n”Vi er taknemmelige for Southwest Airlines og deres teams fortsatte fokus på at levere de direkte destinationer, som Silicon Valley-rejsende har bedt om, især i tide til højsæsonen,” sagde SJC luftfartsdirektør John Aitken. "Lufthavnen er parat til at understøtte Southwests løbende vækst og tilbyde en fortsat let og effektiv oplevelse for alle rejsende ved at levere nye porte i Terminal B i denne uge."\n"En direkte rejse til Music City slår den rigtige tone hos både vores forretnings- og fritidskunder i South Bay," sagde Andrew Watterson, Southwest Executive Vice President & Chief Revenue Officer. ”Ud over vores øjeblikkeligt succesfulde Hawaii-service, der blev tilføjet i maj, arbejder vi for at levere relevant service til Silicon Valley, som både privilegium og muliggør vores position som SJCs førende ruter og som det flyselskab med det største fodaftryk af service i Californien. ”\nDe nye Nashville- og Raleigh / Durham-fly følger Southwests lancering af service fra SJC til Hawaii - Honolulu, Oahu og Kahului, Maui - som startede i maj 2019.


Galaterne 6 - Bibelen på hverdagsdansk :: BibleServer\nBibelen på hverdagsdansk\tLøft hinanden op, ikke jer selv1 Hvis nogen af jer kommer til at gøre et fejltrin, skal I andre, som er stærkere i Ånden, hjælpe vedkommende op igen, men gør det nænsomt. Glem ikke, at det kunne have været jer selv, som faldt for en fristelse.\n2 Vær med til at bære hinandens byrder. På den måde opfylder I Kristi kærlighedslov.\n3 Hvis I tror for meget om jer selv, bedrager I jer selv.\n4 I må hver især vurdere jeres egne handlinger. Er I tilfredse med dem, kan I være glade. Men lad være at sammenligne jer med hinanden.\n5 I må tage det ansvar på jer, som I hver især har fået.\nMan høster, som man sår7 Bedrag ikke jer selv. Tag ikke Guds godhed for givet, for hvad et menneske sår, skal det også høste.\n8 De, der investerer i deres eget selviske begær, vil høste død og ødelæggelse, men de, der investerer i det, som Helligånden ønsker, vil høste evigt liv ved Helligånden.\n9 Lad os ikke blive trætte af at gøre det rette, for det vil resultere i en rig høst, når tiden er inde, blot vi ikke giver op.\n10 Lad os derfor bruge enhver anledning til at gøre godt mod alle mennesker, men især mod dem, vi hører sammen med i troen på Kristus.\nAfsluttende formaninger og hilsen11 Det her skriver jeg selv.1 I kan kende min håndskrift på de store bogstaver.\n12 De, der gerne vil gøre jøderne tilpas, prøver at tvinge jer til at blive omskåret. De ønsker nemlig ikke at blive forfulgt på grund af budskabet om, at Gud accepterer mennesker alene ved tro på Kristus, uden omskærelse.\n13 De jødekristne, som lægger så meget vægt på omskærelse, overholder ikke selv alle de jødiske love, men de vil gerne have jer omskåret, så de kan prale af jeres omskærelse over for andre jøder.\n14 Men hvis jeg skal prale af noget, bliver det kun af, at Jesus Kristus, vores Herre, døde på korset for vores skyld. På grund af hans død er verden som død for mig, og jeg er som død for verden.\n15 Om man er omskåret eller ej har intet at gøre med at blive accepteret af Gud. Det, der betyder noget, er, om et menneske har modtaget det nye, åndelige liv.\n1 Paulus havde normalt en hjælper, der skrev brevene ned efter diktat, men denne afslutning ville han selv skrive. Se Rom.16,22.Copyright © 2002, 2006, 2011 by Biblica, Inc.®


Vita som barf-hund? - Hunde - Jubii Debatten\nVita som barf-hund?\nStartet af vildevita, dec 29 2006 21:12\nSkrevet 29 december 2006 - 21:12\nJeg har lige læst en masse om barf-fodring og nu vil jeg godt høre nærmere fra jer barfere.\nHvor tit fodrer I og hvorfor?\n(Vita bliver pt fodret een gang om dagen+godbidder hist og pist) Faster din hund? Eller hvorfor ikke?\nHvordan går jeg blidest fra tørfoder og stegt lever/laks/tun til at fodre udelukkende at barfe?\nFår hunden maden i en skål eller?\nOg hvordan er det lige med de kødben - og kan hunden tåle det? (jeg har altid hørt at nogle/mange hunde ikke kan tåle kødben - de får dårlig mave)\nSikke mange spørgsmål.\nVenter i spænding.\nSkrevet 29 december 2006 - 22:31\nJeg ved ikke om du har læst nogle af de tråde herinde, men ellers er der link til et par stykker her:http://debat.jubii.d...ad.php?t=381265http://debat.jubii.d...ad.php?t=362675http://debat.jubii.d...Jeg fodrer med kødfulde ben hver morgen efter morgen turen og med grøntsagsmix hverdag efter eftermiddags turen. Nogen gange går vi indmads spor og det er så også råt.Jeg bruger æbler, bananer og gulerødder som godbidder ved træning.Min hund faster ikke og tror ikke der er fordel ved det.Jeg skiftede direkte over og der var absolut ingen problemer. (Husk på at eks. dåsetun ikke er råt mad)Ben spiser hun i haven eller på et tæppe i stuen hvis det regner.Grøntsagsmix får hun i sin skål, hun vil helst spise ude.Puk har ingen problemer med rå ben og har altid dejlig fast og tør afføring. Det kan ske hun kaster op, men det gør alle hunde jo engang imellem og det sker ikke så tit som da hun var på tørfoder og engang imellem fik et råt ben. Selv kyllinge skrog ryger ned uden problemr. Forresten så prutter hun slet ikke mere efter vi er gået over til BARF. Hos mennesker er prutter ofte tegn på man spiser forkert ( for meget hvid mad) og jeg tror det også gælder hos hunde.\nSamojede/labrador tæve født d. 5.12.2003.\nPuk den gode ven.\nJapansk Spids tæve født. d. 17.02.2007\nAya den frække\nBoss håber du nyder de evige jagtmarker.\nSkrevet 29 december 2006 - 22:53\nTusind tak for dit svar casmila - det er altid rart at høre om andres erfaringer.\nJeg har allerede læst barf-trådene - man er vel nysgerrig, men tak alligevel.\nJeg ved ikke om Vita vil spise æbler, bananer og gulerødder som godbidder men det er da værd at prøve. (plejer at bruge skinketern, pølsestykker og kvarte frolicer.) Skal lige høre - får Puk råt kød(benet undtaget) hver dag? Og hvor meget får hun?\nIndmadsspor - hvad betyder det? Jeg har ikke gået spor med Vita men vil forfærdelig gerne så fortæl fortæl.\nEr glad for at høre at alle barf'ere ikke faster - fik ellers det indtryk... Synes også det virker underligt -der er jo nok mad.\nOg så ville det da være rart at slippe for Vitas gasslip - addrrr. Det er egentlig ikke så tit hun prutter men når det sker så....\nSkrevet 29 december 2006 - 23:01\nJeg har rå-fodret min vovse i ca. ½ år, så jeg er ikke ekspert, men er kommet over de værste begyndervanskeligheder.Jeg har ikke været på nogle kurser, men jeg har læst en masse på internettet, blandt andet på den danske barf-liste: http://pets.groups.y...up/barfdanmark/Jeg har også læst Billinghurst's bog give your dog a bone og så har jeg i øvrigt prøvet mig frem og brugt min sunde fornuft.Jeg fodrer ca. en gang om dagen. Det betyder at det er forskelligt om jeg fodrer morgen eller aften og jeg springer helt over en gang i mellem (nok ca hver 10.-14. dag). Grunden til at jeg ikke fodrer på samme tid hver dag, er at min hund er ekstremt madglad. I starten fik hun maden om aftenen, hvilket betød at hun var ulidelig at være sammen med, indtil hun fik sin aftensmad. Nu ved hun aldrig hvornår maden kommer, så der er ikke noget med at sidde i køkkenet og tigge hele eftermiddagen Ja, jeg er en meget ond hundemor.Nanna får sin mad i en skål, benene slæber hun ud af den og vil helst have dem ind i sengen eller sofaen, så hun kan ligge og tygge på dem der. Vi er dog efterhånden nået til en enighed om at de skal spises på et særligt tæppe der er lagt ud i køkkenet.Jeg startede op fra den ene dag til den anden, med ben og grøntsager og det hele og har ikke haft maveproblemer. På barflisten anbefaler de at man starter op med meget kallun og derefter går over til een slags kød og ben, eksempelvis kyllling.Vi bruger meget sjældent kallun, jeg syns det lugter og jeg skal ud og køre for at få fat i det.Som du nok kan læse af mit lange indlæg er jeg meget glad for det rå hundemad og hunden har aldrig set bedre ud. Hun er heller ikke nær så sulten som hun var da hun fik tørfoder, så der ryger ikke helt så mange franske hot-dog ender og andet klamt ned når vi går tur Held og lykke med råkosten og godt nytår,Randi Tilbage til toppen\nSkrevet 29 december 2006 - 23:17\nTusind tak for dit svar casmila - det er altid rart at høre om andres erfaringer.Jeg har allerede læst barf-trådene - man er vel nysgerrig, men tak alligevel.Jeg ved ikke om Vita vil spise æbler, bananer og gulerødder som godbidder men det er da værd at prøve. (plejer at bruge skinketern, pølsestykker og kvarte frolicer.) Skal lige høre - får Puk råt kød(benet undtaget) hver dag? Og hvor meget får hun?Indmadsspor - hvad betyder det? Jeg har ikke gået spor med Vita men vil forfærdelig gerne så fortæl fortæl.Er glad for at høre at alle barf'ere ikke faster - fik ellers det indtryk... Synes også det virker underligt -der er jo nok mad.Og så ville det da være rart at slippe for Vitas gasslip - addrrr. Det er egentlig ikke så tit hun prutter men når det sker så....Indmads spor er som et alm. spor, men med råt hjerte eller andet i enden af sporet. Nogen gange sætter jeg en snor i et helt hjerte og trækker det gennem højt græs og efterlader noget af hjertet for enden af sporet under en sten eller en plastic bøtte. Så er det bare at bede til hun finder vej, inden der kommer andre og snupper gevinsten. Hun elsker at gå disse spor og er utrolig hurtig... jeg har hende ikke i snor når hun søger men en god sele og lang line er en god ide i starten.Puk får den grøntsags mix som er beskrevet i en af de tråde jeg lavede link til. Der er fisk/fjerkræ eller kød i. Grøntsager, frugt, æg, olie, tykmælk og indmad. Hun får ca. 300 g hver dag. Ben mængden er aldrig ens, men er nok ca. 300 g om dagen i snit. Nogen dage får hun ikke ben, alt efter hvor lys hendes afføring er. Mængden af fedt, æg og grøntsager regulere jeg efter hendes vægt. Er hun sulten (hun bliver rastløs og slikker skålen) så får hun gerne lidt ekstra blendet frugt og grønt med lidt tykmælk.\nSkrevet 29 december 2006 - 23:36\nHvor langt skal sporet være første gang og skal det bare gå lige ud?\nSkal vidst lige læse den tråd en gang til - har bare læst alt muligt om barf og er pt lidt forvirret. Jeg kan godt høre at der er mange måder at gøre det på.\nEr alle ben lige gode eller er der nogle ben der er dårlige for hunden?\nSkrevet 29 december 2006 - 23:49\nVi bruger alle slags ben vi kan få fat i (kylling, kalkun, and, kanin, lam, ko, svin), men holder dog lidt igen med svinebenene, da de nemt giver hårs mave. Vi bruger mest lammeriben, kyllingevinger og halse. Mest fordi de er nemme og få fat i og de er små nok til at min lille hund kan tygge dem.\nMed hensyn til godbider bruger jeg pølser, frikadeller, frolic, hjemelavede levergodbider, ost mm. Er ikke fanatisk med at det skal være råt.\nSkrevet 30 december 2006 - 00:13\nHvor meget mad giver du så og hvordan regner du det ud?\nSkrevet 30 december 2006 - 08:17\nHer er en Boxerhj.side med en god artikel om Barf :http://www.123hjemme...aardens/2566887Mine hunde får ikke Barf, men jeg kunne godt finde på at lade dem prøve det.\nLykkelig ejer af 1 dejlig Boxerpige.\nSkrevet 30 december 2006 - 09:48\nDa jeg startede med at barfe den første hund, skiftede jeg stort set lige fra den ene dsag til den anden.\nEllers skulle kylling være den blideste introduktion til råt.\nMen hvis en hund kun har fået et enkelt foderprodukt hele sit liv, bliver maven sart overfior andre typer mad og så er det, hunden får dårlig mave.\nHer i huset er det to - tre måltider dagligt, ben næsten dagligt.\nJeg fodrer med ALT stort set.\nIngen fastedag her.\nGrøntsagsblanding giver jeg i skål og ben på tæppe eller udenfor.\nJeg har nogenlunde faste fodertidspunkter fordi det er mest praktisk her i huset.\nDet er med BARF fodring som med alt andet, man kan være mere eller mindre "fanatisk" mht. hvad, hvordan og hvorfor.\nSelv fodrer jeg mere efter, at min hund skal have RENT foder end at det absolut skal være råt.\nJeg vil kunne se, hvad det er jeg fylder i ham.\nOg det er en stor tilfredstillelse at se sin hund blomstre efter lidt tid på ren mad/BARF\nJeg elsker kampen med hunde citat Cesar Millan


MNF’s hjemmeside har omkring 2000 besøgende om måneden. Vi har bl.a. opbygget et kartotek over udstationeringssteder, så folk kan se, hvad man laver som militærnægter. Der er også rådgivning om, hvordan man nægter og mulighed for at læse om militærnægtelse i andre lande. Siderne kan blive endnu bedre både mht. til indhold og layout, og du har måske nogle flere ideer.\nNår der er session, stiller vi os foran indgangen og deler pjecer ud til dem, der møder op. De fleste er glade for at få en pjece med ind og nogle stiller et par spørgsmål. Der er sessioner overalt i landet, så du kan sagtens være med, selvom du ikke bor i Københavnsområdet. Vi har en liste over hvor og hvornår, der er session. I København er der session næsten hver eneste dag, mens det sker sjældnere andre steder i landet.\nDanmark er blandt de lande i verden, der behandler militærnægtere bedst. Derfor føler vi en moralsk forpligtelse til at hjælpe militærnægtere i andre lande. I øjeblikket fokuserer vi på at hjælpe militærnægtere fra bl.a. Serbien, Israel. Her laver vi f.eks. pressemeddelelser, støtteaktioner og underskriftsindsamlinger. Vi støtter også militærnægtere i andre lande – f.eks.Tyrkiet og Grækenland. Her begrænser vi os i øjeblikket til at sende protestbreve til myndigheder og støttebreve til de – ofte – fængslede militærnægtere.\nVores kontorer i Århus og København skal bemandes. I Århus har vi åbent mandag til fredag mellem 12 og 15, og i København holder vi åbent tirsdag og torsdag mellem 18 og 20. På kontoret besvarer vi henvendelser fra folk, der ringer eller skriver. De fleste skal have tilsendt materiale, så der er altid brug for en ekstra hånd til at pakke. Der masser af andre småopgaver med at læse og arkivere post, ajourføre adressekartoteker, o.s.v.\nDet er rart, hvis du kan tegne dig for en fast dag, men du kan sagtens nøjes med at komme en gang eller to om måneden.\nNogle gange om året tilmelder vi os et motionsløb og stiller op i vores karakteristiske nægterT-shirts.\nDet er god reklame for nægtersagen, og vi får god motion ud af det. Du behøver absolut ikke være eliteløber for at være med – vi er både gode og dårlige løbere. Og der er distancer fra 5 til 42 km.\nRedaktionen har masser af ideer til artikler – f.eks. interviews med kendte nægtere eller beretninger om begivenheder i udlandet. Så du behøver bare at have lyst til at skrive. Det kan også være du har lyst til at tegne, tage billeder eller lave layout. Der er brug for dig under alle omstændigheder.\nSend et e-brev til MNK@FRED.dk. Du kan også ringe 32 57 67 25 - indtal navn og telefonnummer på vores døgnåbne telefonsvarer, hvis du ringer uden for åbningstiden.


American Barbecue - Southern Style - velkommen til Pop's\nPops American BBQ\nTag en lille tur omkring de amerikanske stater med Pop’s American BBQ’s all american southern style barbecue med bl.a. fried chicken, briskets, steaksandwich og spareribs.\nMad fra staternes egne baghaver. Pops American Barbecue har plantet den største smoker marked (såvel som plads) i deres container. De smoker spareribs, briskets og oksemørbrad til deres Philly Cheese Steaksandwiches. Når kødet er smoket blir’ det marineret efter behov, evt. i deres hjemmelavede barbecue-sovs. Direkte på grillen og videre på tallerkenen. Det er ikke kompliceret mad, men det er velsmag, grillsmag og barbecuesmag lige efter hjertet.\nSides – The Americana Way\nTil alle gode amerikanske grill-eventyr hører sig “sides” – små retter der komplimenterer kødet. Pops har taget fat i nogle af de helt store klassikere såsom corn-on-the-cob, majskolber vendt i smør og saltet, mash potatoes (altså kartoffelmos) og ikke mindst kroketter. Når nu f.eks bestiller en tallerken med smoked spareribs eller briskets – så følger salat og sides helt automatisk med. Læn dig tilbage og nyd en bid GREASY amerikansk mad.\nCheese Steaksandwiches med Barbecue\nVi bevæger os lidt væk fra sydstaterne – mod nord – og Philadelphia. Pop’s har en serie af sandwiches, hvor kronen på værket må siges at være deres originale take på en KÆMPE amerikansk klassiker: “Philly Cheese Steaksandwich”. Den er ikke helt som originalen, men det er stadigvæk med oksemørbrad, ost og løg i centrum. Naturligvis med en ubetinget greasy mængde barbecue i midten.\nHold det helt og holdent Amerikansk med Milk Shakes fra Vorfor Vaffel – eller gå den nemme og klassiske vej med en burger fra Burger Anarchy Street Food.\nKøkken#barbecue, #amerikansk, #comfortfood