Artikel filtreret på dato: januar 2017\nTirsdag, 31 januar 2017 00:00\nForrygende autocampersalg i 2016 i hele Europa.\nAutocamper salget fortsatte med at stige kraftigt i 2016. Hele 96.382 fabriksnye autocampere, blev det til i 2016, mod 81.490 autocampere i 2015, hvilket er et plus på ikke mindre end 18,2%. I Danmark blev salget øget med 45,5%, hvilket er 240 fabriksnye autocampere. Det er 75 flere end i 2015. Til sammenligning blev der solgt 35.135 i Tyskland, der er en stigning på 23,9%. Også vore Skandinaviske naboer har haft et forrygende salg. Sverige solgte 5.321, hvilket er hele 31,9% flere end 2015. Norge kom ud af 2016 med et salg på 3.052 autocampere, hvilket er 10,1% flere end i 2015.\nDette betyder at der nu er mere end 1,8 millioner autocampere i hele Europa, og det giver udfordringer til overnatningsmuligheder for alle disse autocampere, der kun i beskedent omfang benytter campingpladser. Til alle disse tal skal tillæges et øget salg af brugte autocampere.\nSet i forhold til campingvogne, bliver afstanden mellem salget af campingvogne og autocampere stærkt forøget. I 2016 blev der solgt 73.651 campingvogne i Europa, og dette er et beskedent plus på 1,9% i forhold til 2015. Salget blev 23.126 flere autocampere end campingvogne i 2016.\nPå trods af det danske afgiftsystem, har Danmark siden 2014 haft et mersalg på ikke mindre end 84,5% (FRA 130 TIL 240). Set ud fra forhandlere, der har problemer med bestilling af nye autocampere for sæsonen 2017, fordi der er udsolgt på fabrikkerne, bliver 2017 også et meget stort autocamper år.\nSøndag, 29 januar 2017 00:00\nKravet om miljømærker i Frankrig - Nye informationer\nSamlingen af miljømærker og Vignetter i forruden vokser. Miljømærker, Motorvejsvignetter, Brobizz ect.. Forsætter dette får man vel sagtens også snart en bøde for dårligt udsyn, blinde vinkler med mere. En ferietur rundt i Europa kræver flere og flere mærker og snart også motorvej´s Vignetter i Tyskland. Dette betyder også øgede udgifter,med mindre man undgår berørte områder med miljømærker og tager alternative veje uden for motorveje. Køretøjer der ikke er registreret i Frankrig, skal fra den 01.04.2017 betale for at køre i miljøzonerne. Zonerne er skiltet med skiltningen, Zones à Circulation Restreinte (ZCR).\nSkal du på bilferie i Frankrig? Så husk at tjekke om du får brug for det nye miljømærke "Crit'Air" til bilen. For at nedsætte forureningen har man flere steder i Frankrig indført særlige miljøzoner kaldet "ZCR" eller "Zones à circulation restrinte", hvor der er påbud om at have et Crit'Air-mærke på bilen og i øvrigt følge de gældende regler og restriktioner. Biler med et officielt handicapskilt er dog undtaget og har derfor ikke behov for et Crit'Air-mærke.\nHar man ikke et Crit'Air-mærke på bilen i ZCR-zonerne, kan man få en bøde. Det er dog først muligt at bestille et Crit'Air-mærke til køretøjer registreret uden for Frankrig fra 1. februar. Husk at bestille i god tid inden din ferie, da Crit'Air-mærkerne kun sendes med posten.\nEr du i tvivl om, om du skal igennem en ZCR-zone på bilferien og hvilke regler, der gælder? Så tjek http://sca.france.fr, hvor du kan finde alle nuværende miljøzoner i Frankrig.\nAvignon • Arras • Annemasse • Bordeaux • Cannes • Clermont-Ferrand • Champlan • Côte Basque-Adour • Dunkerque • Dijon • Epernay • Faucigny, Glières, Bonneville • Grenoble • Lyon • Lille • Le Havre • Montpellier • Paris • Reims • Rouen • Saint-Etienne • Strasbourg • Saint Maur-des-Fossés • Toulouse • Vallée de la Marne\nAutocampere: Autocampere under 3500 kg totalvægt, gælder som personbiler M1. Autocampere med 3,5 tons eller højere totalvægt, skal ses som lastbiler N1.\nKategori 0 - Grøn: Brint og elbiler\nKategori 1 - Lilla: Kun Euro 5 og 6 på Benzin\nKategori 2 - Gul: Diesel Campere < 3,5 t - Euro 5, 2011og 6. > 3,5 t - Euro 6, fra 2014\nKategori 3 - Orange: Diesel Campere < 3,5 t - Euro 4, 2006. > 3,5 t - Euro 5, fra 2009\nKategori 4 - Brun: Diesel Campere < 3,5 t - Euro 3, 2001. > 3,5 t - Euro 4, fra 2006\nKategori 5 - Grå: Diesel Campere < 3,5 t - Euro 2, 1997. > 3,5 t - Euro 3, fra 2001\nIngen Crit’Air: Diesel Campere < 3,5 t - Euro 1, til 31.12.1996. > 3,5 t Euro 1 og 2 og før 30.09.2001\nIndtil videre udfyldes en formular på hjemmesiden Crit-air.fr, og der medsendes en kopi af registreringsattesten, der indsættes i formularen. Prisen på Crit’Air er 29,65 Euro, der følger nummerpladen.\nNYT- indtaster du derimod på den franske miljøministeriets hjemmeside, slipper du med 3,70 Euro plus forsendelse. Her skal også vedhæftes en kopi af registreringsattesten del 1.\nDette pris spænd er ligesom ved køb af tyske miljømærker, hvor man kan købe f.eks på internet sider og bilorganisationers hjemmesider, hvor der betales mere end ved at køre forbi en TÜV station i Tyskland, hvor de købes for få Euro.\nTorsdag, 26 januar 2017 00:00\nFor nylig havde autocamper-info.dk en artikel om Norge, som vil gå andre veje for at gøre det muligt at føre en autocamper, med en totalvægt på 4.250 kg, nemlig ved at flytte vægten fra det tilladte påhængskøretøj for B kørekort på 750 kg over på et køretøj, og derved opnå 4250 kg, mod ikke at yderligere brug af påhængskøretøj på 750 kg.\nDette tema har været et emne de sidst 10 år, blandt andet med tyske Goldsmitt som front kæmpere. En regelændring i Tyskland har siden begyndelsen af 2015 gjort det muligt for personer med et kategori B-kørekort, at føre en eldrevet varebil på op til 4.250 kg. Dette skal evalueres i 2019.\nNu er der stillet forslag om dette i Danmark. Citat vedr. Beslutningsforslag nr. B 30 ”Regeringen pålægges senest den 1. februar 2017 at iværksætte de nødvendige ændringer af kørekortsbekendtgørelsen, så det bliver muligt for indehavere af kørekort, kategori B, at føre et køretøj på op til 4.250 kg, når køretøjet er eldrevet.\nMed forslaget pålægges regeringen at iværksætte de nødvendige ændringer af kørekortsbekendtgørelsen, så det bliver muligt for indehavere af et kategori B-kørekort at føre et køretøj på op til 4.250 kg, når køretøjet er eldrevet. Forslaget skal sikre, at elvarebiler i højere grad kan konkurrere med konventionelle varebiler og dermed medvirke til en større udbredelse af elbiler i varetransportsektoren.”\nAutocampere lider af samme problem der gør at last evnen til 3500 kg et tæt på en svær opgave at overholde, og den vil være helt ude umulig, når producenterne skal til at tænke Hybrid til autocampere med tunge elmotorer og tunge batterier.\nSiden 2011 har bla. Hymer og AL-KO udviklet Hybrid drevne autocampere, så der vil i fremtiden være en endnu større udfordring i at overholde vægten på 3500 kg. Hybrid-Prototypen, blev lanceret på Caravan Salon i Düsseldorf allerede i 2011 på en Hymermobil B 578, med AL-KO chassis drevet med EPC (EPC = Electric Power Chassis). Der var tale om såkaldt Parallel-Hybrid, med en konventionel Dieselmotor på forakslen og en luftkølet Elektromotor på bagakslen.\nIgen bliver autocamper forbigået. I dette tilfælde høre en permanent lovgivning i sidste ende ind under en ændring i det 3. kørekortsdirektiv. Det kunne såmænd også være autocampere der var prøveklud i en periode.\nParkering på p-pladser, hvad med det ? Ja muligheden med et P-skilt og en undertavle med symbol US7 - autocamper, giver muligheden for parkering af autocampere på både under og over 3500 kg, som Vejdirektoratet for nylig har bekræftet fortolkningen af.\nLink til forslag i Folketinget. Der var førstebehandling den 19. januar, 2017. ALKO Hybrid\nTirsdag, 24 januar 2017 00:00\nTurismemøde viser at autocamper turisme stadig er et overset potentiale.\nFredag den 20. januar var der turismemøde arrangeret af Danske Regioner, Turisterhvervets Samarbejdsforrum, Visit Denmark, Dansk Industri, Dansk Erhverv og Kommunernes Landsforening.\nIkke mindre end 250 turist interesserede var på deltagerlisten og blandt dem var AutoCamperRådet´s tidligere Formand Max Watson, der deltog i egenskab af medlem for autocamperforeningen - Dansk Autocamperforening - DACF, og på mødet repræsenterede foreningen.\nSom frygtet blev ordet autocamper ikke nævnt på mødet, hvorimod Campingpladserne har en udsøgt evne til være på på rette sted, når muligheden byder sig for at tale deres sag. Andre havde udtænkt konstruktive tanker om Sprogø og Pepperholmen som eksklusive turistdestinationer, hvilket fik Max Watson til mikrofonen for at fremsætte forslag om at man kunne starte forsøgsvis, med at benytte P-pladsen på Sprogø som Autocamperplads, da der i det mindste er af- og tilkørselsramper.\nSådan stiller man spørgsmål, for at tjekke et panels paratviden om autocamperturisme, og besvarelser på spørgsmål om emnet, viste at de såkaldte turisteksperters kendskab og mangel på interesse for emnet.\nPå mødet betød inputtet at Max Watson fik borgmester Erik Buhl, fra Varde kommune i tale og redaktør Lars Bo Axelholm fra Turisme.nu ville have et interview, hvor Max Watson fremlagde fakta om autocamperturisme og opfordrede til oprettelse af autocamperpladser. Se video og artikel HER\nDet er meget vigtigt at kende sin besøgelsestid, og deltage i seancer der giver mulighed for at komme til orde, og det er dette indslag et tydeligt bevis på. At skabe muligheder for autocamper turister, foregår i dialog med bla. kommuner og private, men ikke på sociale medier. Det foregår i høj grad også der der hvor folk med indflydelse på turisme og udvikling færdes, og det er der der skal gødes.\nDer skal succeshistorier til før autocamper turisme bliver til noget i Danmark. I vore nabolande hvor autocamperturisme er hot, tilpasses turismen, men ikke kun med overnatningsmuligheder. Når mulighederne er der for at tiltrække autocampere, så går det til gengæld stærkt. Autocamperpladser, ruter, arrangementer og meget mere. Det eneste kommuner og turistorganisationer skal gøre er at bukke sig ned og samle det enorme potentiale op der ligger lige for fødderne af dem. De bynære- og attraktionsnære overnatnings muligheder for autocampere bliver en mangelvare med det store salg i Europa af autocampere, ligesom pladser der kan “sluge” et større antal enheder.\nTuristfolket skal ikke engang opfinde den dybe tallerken. Det har de større autocamper rige lande gjort for mange år siden, som blandt andet Tyskland, der fik sin første rigtige autocamperplads i Rothenburg an der Fulda i 1991. En tilsvarende plads fik Danmark i Horsens i 1992 med tømning, vand, strøm og bad i lystbådehavnens bygning. Det var DACF´s daværende formand Birgit West Møller der kæmpede den igennnem. Siden da har det af forskellige årsager stået alt for stille, i forhold til indsatsen.\nLæs Turisme.nu artiklen og se interview med Max Watson\nFredag, 20 januar 2017 00:00\nNy autocamperplads på vej ved Kielerkanalen\nNy Autocamperplads ved Kanal-Cafés, Am Kamp Kanal in Osterrönfeld, er nu på vej. Planlægning tager tid, men nu er det så vidt, efter 2 års venten. Nord Ostsee Kanal eller Kielerkanalen kan se frem til en helt ny autocamperplads, beliggende ved Kanal-Café, Österrönefeld og helt ned til kanalen. Pladsen forventes færdig omkring påske og får plads til omkring 36 autocampere, placeret forskudt i “3 etager”. Ligeledes bygges et gæstehus med 10 værelser. En parkeringplads for gæster til Kanal-Café er ligeledes en del af projektet. Autocamperpladsen kommer til at ligge lige ved den gamle togbro, hvor svævefærgen der tidligere fragtede biler og gående, svævede over kanalen, indtil den blev påsejlet af et fragtskib.\nBag projektet står blandt andet Autocamper og Campingforhandleren, Spann An og Kanal-Café. Pladsen bliver opført som Komfort-plads med de faciliteter der høre til pladser i denne kategori. Span Ann har i forvejen ekspertise i autocamperplads drift, da de fra starten af WohnmobilPark Schacht-Audorf, var forpagter af denne plads, som Schacht-Audorf senere selv ville drive.\nDu kan følge, hvordan projektet skrider frem på Caravanpark Spann An´s Facebook side og på Kanal-Café´s Facebook side der næsten dagligt indsætter nye billeder fra projektet.\nLink: Kanal Café, Projekt\nTorsdag, 19 januar 2017 00:00\nBürstner Lyseo T 744 får Innovationsprisen 2017\n1.pladsen til European Innovation Award 2017 gik i år til Bürstner Lyseo T 744. Juryen fra European Innovation Awards har som begrundelse lagt følgende til grund: Med Lyseo T 744 har producenten - Bürstner formået at skabe et særligt miljø og udfoldelsesmuligheder, for de rejsende der ønsker at nyde denne mobile ferieform.\n12 redaktører fra kendte europæiske fag magasiner, har i forskellige kategorier uddelt prisen.\nMed over 100 bedømmelser, blev vinderen udvalgt med de mest attraktive nyskabelser. Her kunne Lyseo T 744, besætte 1. pladsen i den vigtige kategori.\nFor juryen var en af de afgørende vurderinger, at Lyseo T 744 med sin geniale planløsning, har skabt en køreklar “3 værelses lejlighed”\nDen generøse sænkeseng i bagerste del kan sænkes ved tryk på en knap, og derved ændre den hyggelige “stue” til et “soveværelse” for to og og om dagen igen en lounge “stue”.\nDen foreste del er “spisekøkken”. Her kan tilvælges en ekstra seng som sænkeseng der disket sidder under loftet. Denne sænkeseng danner rammen om soveværelse nummer 2, med 2 sovepladser.\nAlt dette sammenfattet giver en “føle sig hjemme” faktor, som har bidraget til 1. pladsen for Bürstner Lyseo T 744.\nOnsdag, 18 januar 2017 00:00\nAutocamperplads på første parket i Hesnæs havn på Falster\nHesnæs er et lille fiskerleje på det østlige Falster ved Hesnæs Vig og samtidig den eneste havn på Falsters østkyst. Landsbyen ligger i Guldborgsund Kommune.\nMed nedrivningen af bygningen, der har huset O.V. Jørgensen Hundested Fiskeeksport, er vejen banet til at havnen kan modtage autocampere på havnen. Havnen er vant til autocampere, men nu laves der facilitetet, således at autocamperne er “rigtige” gæster på havnen. Det er Det Classenske Fideicommis der i løbet af de de næste uger, vil forvandle havnen med en række til autocamper turister.\nKilde: Folketiende, Foto. Havneguide.dk\nKør på udenlandske plader i Danmark i maks. 30 dage\nAutocampere skal repareres i udlandet, hvor det tager flere dage. Det er nu ikke længere et must, at flytte på hotel eller andet mens camperen´s fejl eller skader udbedres, fordi det er ulovligt at køre på udenlandske nummerplader i Danmark. Læs her hvordan du skal forholde dig, og hvilke informationer der er nødvendige.\nReglerne for som dansker at køre på udenlandske plader i Danmark har tidligere være strengt forbudt. Reglerne er blevet ændret, så du må køre i en lånebil i Danmark.\nReglerne gælder, hvis du får repareret din bil på et værksted i udlandet, og du låner/lejer en bil, mens din egen bliver repareret på værkstedet.\nDu skal blot huske at fortælle det til SKAT først, ved at indtaste tidsperioden på SKAT´s hjemmeside, inden du ankommer til Danmark.\nNår SKAT er underrettet, skal du medbringe den elektroniske kvittering. Kørsel i Danmark i et indregistreret “værkstedskøretøj”, må ikke overstige 30 dage inden for 12 måneder\nLæs nærmere på FDM´s hjemmeside Her og på www.skat.dk/motor-udland. Vejledning på SKAT´s hemmeside\nUheldet kan være ude på den ene eller anden måde, således er der en mulighed for at køre hjem, ved længerevarige reparationer, eller skader.\nAutocamper salget i Tyskland slår alle rekorder.\nRegnestykket for salget af autocampere 2016 i Tyskland, er nu tilgængeligt. Tallene for alle Europæiske lande, må vente ca 1 måned endnu.\nAldrig før har tyskerne solgt så mange campingvogne og autocampere, som i 2016. 2016 er det 6. rekordår i træk. Opgørelserne viser at der ialt er solgt 54.883 autocampere og campingvogne, der er en fremgang på 16,4%. Hver for sig var fremgangen på 35.135 autocampere, en fremgang på +23,9% og de 19.748 campingvogne er en fremgang på +5,1%.\nMen det er ikke kun de nye autocampere der har kraftig medvind. De brugte er populære i Tyskland, som aldrig før. Ifølge Deutsche Caravaning Handels-Verband er stigningen på ca.6,4%. Dermed har ikke mindre end 136.200 brugte fritidskøretøjer skiftet ejere. Af dette tal er 72.100 campingvogne og 64.100 autocampere. Det samlede tal for salget af nye som brugte autocampere i 2016, er altså 99.235 stk, alene i Tyskland.\nBranche barometeret står forsat på en positiv stemning i 2017. Det øgede salg fortsætter. Se salget af nye i Tyskland Her\nIkke kun Tyskland sætter salgs rekorder. Vores broderland mod nord, Norge, satte i 2016 historisk rekord med hele 3052 nye autocampere. Det er en stigning på +10%.\nLørdag, 14 januar 2017 00:00\nPlads Tip - Ved floden Weser og med grillet vildsvin\nI den tyske by Hannoversch Münden eller slet og ret Hann. Münden, mellem Kassel og Göttingen, løber floderne Werra og Fulda sammen og bliver til floden Weser. Weser er 480 km lang og løber i nord-vestlig retning mod Bremen og og ud i Nordsøen ved Bremerhaven.\nWeser er et tilløbsstykker cykelrejsende, motorcykelrejsende, busture og ikke mindst autocampere. Der ligger tæppe af autocamperpladser hele vejen fra start til slut.\nDagens Plads Tip ligger ca 30 km fra Hann. Münden, hos den festlige og hyggelige vært Joachim Best, lige ved ved Deutschen Märchenstrasse (Den tyske eventyrrute), i Brdr Grims fodspor. I det naturskønne Weserbergland Ligger Landhotel “Zum Anker” - 37194 Wahlsburg-Lippoldsberg. Stedet er magnet for motorcykel tref, bil -, autocamper - og cykel turister.\nTil Landhotel “Zum Anker” høre en autocamperplads til 50 autocampere. Der serveres hver lørdag grillet Vildsvin, og naturligvis retter efter spisekort. Grupper til f.eks et tref, kan bestille Vildsvin på andre dage, ved minimum 20 personer.\nPladsen ligger idyllerisk mellem Weser, færge og byen. Den er indrammet af træer, plan bund og beliggende i det grønne i et roligt område.\nEn Biergarten høre ligeledes med til stedet. Landsbyen ligger kun 500 væk, hvor der er mulighed for for indkøb, en bager og et apotek. Der kan også bestilles morgenbrød på pladsen, som har åben hele året.\nPrisen er 9 Euro/nat/autocamper inklusiv en tilgode seddel på 2 Euro, som kan benyttes i restauranten eller tømning. Vand: 0,50 Euro/50 liter, strøm efter forbrug: 0,50 Euro/Kwh.\nFaciliteter: Ankomsttilmelding, Morgenbrød bestilling i restauranten, Tømning uden tilsætning af kemi, Friskvandsøjle, Offentlige toilethus på pladsen, Affaldscontainer, Møntdrevne strømsøjler til 30 autocampere.\nPladsen kan også findes i Top Platz bogen.\nLinks: die Deutsche Märchenstraße (Eventyrruten), Cykelrute - etaper, Weser Radweg, Hann Münden\nLandhotel Zum Anker,\nKontakt: Jochen Best,\nTelefon: +49 55 72/18 73,\nFax +49 55 72/22 66,\nGPS Koordinater: 51° 40' 03" N - 09° 37' 42" Ø


Forrige premierefilmThe Lovely Bones\nI 'From Paris with Love' lever James Reese (Jonathan Rhys Meyers) livet i Paris som assistent for den amerikanske ambassadør.\nReese holder i virkeligheden mere af sin tjans som stikirenddreng for CIA, og hans største ønske er at blive rigtig agent.\nCharlie Wax (John Travolta), en småanarkistisk, antiautoritetstro og skydeglad veteran, kommer til Paris for at standse et forestående terrorangreb.\nWax og Reese bliver partnere, og der går ikke mange minutter inden Reese drømmer om sit skrivebord igen.\n'From Paris with Love' er instrueret af Pierre Morel ('Taken').\nFrom Paris with Love Action med John Travolta\nVælg bedømmelseGive From Paris with Love 1/6Give From Paris with Love 2/6Give From Paris with Love 3/6Give From Paris with Love 4/6Give From Paris with Love 5/6Give From Paris with Love 6/6Fortryd bedømmelse\nDin bedømmelse: Ingen (377 votes)\n"... der er ikke meget af handlingen, der giver mening, bortset fra at være de to hovedpersoners undskyldning for at slå ihjel. ... en ligegyldig bagatel." (Ann Lind Andersen) ()\n"... ikke stor filmkunst. Men den dynamiske blanding af fransk action og amerikansk agentfilm garanterer en glad aften i biffen." (Henning Høeg) ()\n"Der er ikke meget nyt under solen i Pierre Morels 'From Paris With Love' - selv titlen lyder som noget, man har hørt før. Således virker filmen en smule uambitiøs, selvom alle sejl er sat rent produktionsmæssigt." (Katrine Sommer Boysen) ()\n"Det er mere til grin end morsomt, og de afstumpede drab i rasende tempo er så talrige, at det kun er trivielt at følge John ’Rambo’ Travolta fyre den af med sin fjottede makker..." (Erik Jensen) ()\nDejlig og sjov action\nJeg blev positivt overrasket over denne film. Den har ikke et vildt dybt plot, men med en række underholdende actionscener og en virkelig god og anderledes præstation af John Travolta, så formår den at udvikle sig til en ganske fornuftig actionfilm!\nhan bliver ved\njohn travolta kan bare det der, som en sej skydegal person,og det gør han godt.\ndet er en ganske fornuftig actionfilm.\nJohn Travolta i en helt anden rolle end man plejer at se ham i, en rigtig skydegal agent.\nSå er man til action og skyderi så er det helt klart en film man skal se\nHistorien er tynd.\nMen actionscenerne er lige i skabet. Travolta og et lille tvist i slutningen redder filmen.\nmartinuser/8739 10 år siden\nIMBA niiiice film\nden film er super god, og den film kan jeg godt anbefale!!!!! :D\nI starten er der lidt for meget skyderi uden nogen grund. Filmen er ganske god, når historien kommer ordentligt igang og så er John Travolta altså bare lidt sjov deri :)\nDer var da ihvertfald gang i den!! Og det var en noget anderledens rolle som helt skallet, nærmest crazy som John Travolta spiller men han gør det virkelig godt! Det er altid interessant at se nogen opfører sig skørt!!;D\nJeg synes det er en god film, men jeg ikke så interesseret i at købe den på DVD..\nKan anbefales andre at se denne film.


Shea Moisture Raw Shea Butter Restorative Conditioner – Curls by M\nDenne balsam giver krøllerne pleje og fugt, samtidig med at den modvirker frizz og filtret hår. Den forbygger overbelastet hår og specielt god til dig der har kemiskødelagt og tørt hår. Den indeholder havtang og argan olie, som er kendt for at reparerer skadeligt og tørt hår. Indeholder fugt.\nKom en passende mængde i hånden og fordel produktet i nyvasket hår. Lad balsam sidde i 2 - 3 min og skyl her efter ud.


Kommuner klar til at lægge arm med Haarder | Indland | fyens.dk\nKommuner klar til at lægge arm med Haarder\nPubliceret 24. februar 2010 kl. 09:58\nDet bliver en armvridning, der vil noget, forudser kommunernes kommende formand, Jan Trøjborg (S), om forhandlingerne med indenrigsminister Bertel Haarder (V).\nDet er et varmt sæde Bertel Haarder (V) onsdag indtager Indenrigsministeriet. Ikke mindst kommunerne er klar til at holde den erfarne minister i gang, når forhandlingerne om kommunernes økonomi om kort tid går i gang.\n- Bertel Haarder har den styrke, at han kan stå på mål og gennemføre de aftaler, vi laver. Det vil jo være en stor styrke i sig selv. Og det kan der i høj grad blive brug for, siger den kommende KL-formand, Jan Trøjborg (S), med slet skjult henvisning til blandt andet januar måneds kaos om madpakkeordningen.\nHer har kommunerne allerede varslet, at de vil sende regningen for måneders planlægning og ombygning af køkkener videre til regeringen, når forhandlingerne skydes i gang. Omvendt har finansminister Klaus Hjort Frederiksen (V) på forhånd sagt, at kassen er lukket for kommunerne - såkaldt nulvækst i kommunerne.\n- Vi ser frem til vanskelige, men også spændende forhandlinger med regeringen. Der er lagt op til serviceforringelser fra finansministerens side, og det kan jo ikke undgås, at det koster på antallet af medarbejdere, der er til at betjene borgerne, siger Jan Trøjborg og fortsætter:


Kørebog til model S | Tesla Forum\nTMD Oct 30 '14\nJeg skal køre en hulens masse km på statens takster for mit firma, og jeg søger derfor efter en kørebog, som er egnet til at holde øje med mine firma-kilometer. Er der allerede en egnet funktion i Tesla'ens software, eller skal jeg finde en ios-udgave?\nForummets indlæg er redigeret af TMD Oct 30 '14\nKiefer Oct 30 '14\nJeg tvivler på der er en sådan i Teslas software, jeg er ikke stødt på nogen, til gengæld findes der et hav af sådanne løsninger i App store til IOS...\nTesloid Oct 30 '14\nTMD: Jeg søger præcis det samme. Har overvejet en web side med erhverv/privat knap på. Når man trykker registreres location (via tesla browseren). Så hver gang du starter bilen skal du klikke på knappen. Hvis API tillader at udlæse km stand, kunne backend hente denne information direkte fra bilen. Jeg har overvejet at bygge det som en service alle kunne få gavn af, men jeg tvivler på jeg når det inden bilen er fremme. Nogen frivillige ?\nLauer Oct 30 '14\nEt af mine første projekter med Tesla, er at lave en kørebog/timeregistrering, da det kan spare mig for meget tid. Får forhåbentlig min Tesla i november måned og så skal der kodes løs.\nPlanen er at oplysningerne skal direkte ind i vores ERP system (Dynamics NAV).\nKS Oct 30 '14\nAPI tillader hentning af rigtigt mange data. Har logget alt fra min siden den dag jeg fik den..\nAPI kan findes på nettet, og jeg giver gerne lidt support med hvad der er muligt\nLauer: Du må meget gerne dele. Så kan vi andre måske rette til, så vi kan få csv export eller andet. Ken: Bruger du andet end VisibleTesla ?\nForummets indlæg er redigeret af Tesloid Oct 30 '14\n@Holbech: Bruger ikke VisibleTesla men TeslaMS og har yderligere derovenpå kodet mig en scheduler, som kan kalde bilen, starte ladning, varme m.v. når jeg har brug for det.\nKen: Jeg synes ikke jeg har kunnet få TeslaMS til at fungere i forhold til min bil, det var samme problem jeg til at starte med havde med VisibleTesla, men det fik udvikleren rettet, det ser ikke rigtig ud til at der sker ret meget udvikling på TeslaMS?\nJesper Nov 5 '14\nLauer: Det med NAV er en god idé. Hvilken version tænker du på? Der er måske nogle nye muligheder i 2013/2015..\nFrederikC Nov 5 '14\nNu har jeg kørt med VisibleTesla i et par uger, og den fungere fint til HVAC, men logning af kørsel det er den dælme ikke god til.\nEks. turen til arbejde imorges på 70 km, der har den kun logget de sidste 7,2 km.\nKiefer Nov 5 '14\nProblemet med VisibleTesla er at den får sine data fra Tesla, og det går ikke så godt, udvikleren er klar over det, men kan ikke rigtig gøre så meget ved det.\nchristfort Nov 30 '14\nJeg får min tesla sidst i december, og har også brug for kørebogsfunktion, er der nogen der har fået dette til at fungere?\nKristian70k Nov 30 '14\nnæ :) exel ark er min løsning..\nmove Nov 25 '15\nNogen der har noget nyt ift kørebog og Tesla?\njpkofoed Nov 25 '15\nJeg abonnere på linkmytesla.dk, der udvikles af en studerende i Aalborg (koster 240/år, men kan prøves gratis nogle dage). Dette giver on-the-fly stats (i webbrowser), mulighed for at kategorisere ture, og eksport til Excel-fil. Plus udvikling er i gang, og påvirkelig.\nDet ser umiddelbart ud til at 'fange' langt defleste km ogture, selvomdenogsåfår data via Tesla.\nLauer Nov 26 '15\nJeg kan tilføje at der er 14 dages prøvetid på Linkmytesla og hvis man skal bruge mere tid til at prøve det, så er jeg sikker på Mikkel kan ordne det. Jeg bruger selv programmet til kørebog og eksporterer dem til en CSV fil som igen indlæses i vores ERP system.\nMen sjov tråd der er før jeg selv fik min Tesla. Her ville jeg selv igang med at lave en kørebog, men det blev så min egen søn (Mikkel) som overhalede mig i udviklingen med Linkmytesla. Men en glæde at være med på sidelinjen i udviklingen af programmet. Jeg kan altid få lov til at lave lidt hjælpetekster eller lignende til programmet :-)


Stormflodsordningen bør også dække havne - Danske Havne\nStormflodsordningen bør også dække havne\nStormen Bodil tog også godt fat i en række havne. Selvom havne ligger i de områder, der er erklæret stormflodsramte, er der ingen hjælp at hente. Danske Havne mener, det er forkert. Havne har naturligt en udsat placering, og derfor tager man forholdsregler. Men når katastrofen rammer, skal havne naturligvis også være dækket\nNår en naturkatastrofe rammer, træder forsikringen tilbage og Stormflodsordningen i kraft. Men ordningen er måske ikke altid så dækkende, som mange troede. Det har vist sig rundt omkring i landet, at mange er kommet i klemme. Derfor vil erhvervsministeren fremsætte forslag om, at folk også skal kunne få dækket omkostninger til genhusning mv.\nMen også nogle havne har haft forholdsvis store tab, der truer deres drift og udvikling. De midler, der skal bruges her, skal i stedet gå til at udbedre skader. Danske Havne mener, det er forkert. Danske Havne bad derfor også den tidligere erhvervsminister se på loven. Ja, havne har i natur en udsat placering og kan ikke flyttes. Det kan ikke ændres. Derfor tager havnene også deres forholdsregler. Men stormflod rammer tilfældigt. Når skaderne så er undtaget både fra forsikring og stormflodserstatning, er der kun tilbage at hente pengene i havnen og hos kunderne.\nDanske Havne opfordrer ministeren til at igen at inkludere havne i stormflodsordningen, når den revideres i nær fremtid. Se Danske Havnes høringssvar her.


skrevet af hvordan man kan give fingeren silikone bryster efter amning\nen pige, sådan som hun rent faktisk ser. Besøg blog 7 lifehacks som gør at du kan overleve livet som. En gang. Følg med i debatten cember 2009. Det er næsten ligemeget hvad det er, for alle kroppe er forskellige, men vis noget af dig, som er dig. Du kan sagtens tage et billede som ikke indeholder brystvorte eller ret meget af selve brystet hvis det er grænseoverskridende. Du vil måske også kunne lide Næste indlæg "Hvordan formår du altid at være så glad Anne?" What? Det tyder på at være ved sin ende da Nadia-Shila ikke længere tilgiver sin mor, men holder kun kontakten grundet familie relationen. Om det egentlig handlede om specifikt Gud, eller om jeg bare var meget autoritetstro, ved jeg ikke helt. Og jeg er endt ud med virkelig naturlige bryster som jeg ønskede. I dag er han faren til vores lille Tinderbaby fra Juli 2015. De har tydeligvis ikke læst Læs mere. Ligger dine indenunder musklen eller over? Det positive i det var så, at hendes mælkeproduktion stoppede meget hurtigt efter hun indstillede amningen, så hun slap for at døje med mælkespændte bryster efter ret kort tid. I hvert fald er jeg i dag rigtigt glad for, at jeg aldrig fik puttet silicone ind i kroppen, for som årene gik blev jeg og mine bryster rigtigt gode venner. Alligevel har jeg aldrig overhovedet overvejet at få gjort mine bryster større. 22:47 #3 Luk Medlem siden 99 startede debatter 1307 skrevne indlæg Online Luk Medlem siden 99 startede debatter 1307 skrevne indlæg Online Godt skrevet 0 @ Zayra: ja men det at alt mælken løber til gør at brysterne bliver voldsomt forstørret på meget kort tid. Men de er lovlige, og det er mens VI levers bryster ikke.\nKan, amme Med: Hvordan man kan give fingeren silikone bryster efter amning\nhvordan man kan give fingeren silikone bryster efter amning 684\nStrapon freundin amazone stellung Glædespiger københavn hotel des nordens tilbud\nNordjysk computerservice sex jylland 544\nHvordan man kan give fingeren silikone bryster efter amning Alt for meget hud og de sidder ca 20 cm lavere end før. Jeg havde de flotteste bryster før jeg blev gravid, næsten alle troede at det var Silikone, hvordan man kan give fingeren silikone bryster efter amning men det var det ikke jeg havde bare været heldig. Går der hul i den inderste hinde, vil silikonen kun komme ud i saltvandslaget. By clicking on or navigating the site, you agree to allow us to collect information on and off Facebook through cookies.\nHvordan: Hvordan man kan give fingeren silikone bryster efter amning\nTagged med: hvordan får man større bryster dobbeltlumen Bryst, hvordan du får en pige til at sprøjte video hvordan får man en pige til at sprøjte hvordan for man større bryster kan man sprøjte sig til fastere bryster større bryster hvordan efter amning. Jeg ved det ikke, kan ikke helt finde ud af det. Forvent en masse inspiration, lidt for ærlige indlæg, alt for meget foodspam og en blog skrevet, lige fra hjertet. Mine ligger indenunder og jeg fik ik ret meget i, hmm mener det var 200 i hver, det er nok 5 år siden jeg fik mine lavet. Jeg ved ikke præcis hvornår jeg fik udnævnt mig selv som am(me)bassadør for ammende kvinder, men et eller andet sted midt i det hele hejste jeg flaget og tog kampen.\nAfslappet teen sex redyube\nDansk cam sex ninas wellness


19. juni 2019 Hans Christian Bøgehøj\nHar du et projekt i din virksomhed, du gerne vil teste af og se, hvad det kan føre med sig? Har du ikke selv tid til at føre dit projekt i mål, så kan du gøre brug af projektledelse. Det kan være, at du allerede har en projektleder ansat, som ville være god til opgaven, ellers kan du finde ud af, hvordan du finder en god projektleder lige her.\nSådan finder du en god projektleder\nNår det kommer til projektledelse, så er det vigtigt at finde en projektleder med et godt overblik, men også med en masse erfaring. Hvis det er et stort projekt, så er det vigtigt, at du kigger efter en projektleder, der har erfaring med store projekter, som kan sikre dig, at dit projekt bliver først godt i mål. Det kan være, at du skal kaste en del penge efter projektet, og så er det især vigtigt, at du sikrer dig, at du får den absolut bedste projektleder, som har god erfaring, men som også ved noget om området, så du kan sikre dig det bedste resultat.\nEn god projektleder har uddannelse eller kurser indenfor området, og har erfaring, som både kan være arbejdsrelateret, men også frivilligt. En god projektleder brænder for at teste en idé af og føre projekter i mål, uanset om de får penge for det eller ej. Derfor kan det være en god idé at kigge på projektledere med erfaring indenfor frivilligt arbejde, da det viser en masse passion og drive fra personen.\nDette er vigtigt når du vil have dit projekt i mål\nHvis du har en idé eller et projekt, som du gerne vil have i mål som en succes, så er det vigtigt, at du laver en klar plan for, hvordan det skal føres i mål. Det kan være svært at finde ud af, hvordan du sørger for, at dit projekt bliver en succes, men du kan starte med en idé til at føre det ud i livet, og så kan det altid rettet hen ad vejen.\nDet er også vigtigt, at du har en dygtig projektleder, som kan være tovholder på hele projektet, og som er med til at motivere medarbejderne. For hvis det er et svært projekt, så kan der være dage, hvor der ikke er særlig meget motivation, og så er der brug for en projektleder med godt humør.\nDet kan være, at du synes det er svært at finde en dygtig projektleder, eller at du har en medarbejder, der måske ville være god til jobbet, men som ikke har erfaring indenfor projektledelse. Så har du mulighed for selv at tage et kursus eller sende en medarbejder på kursus.\nPå den måde kan du give en bonus til en dygtig medarbejder i form af et kursus i projektledelse og give din medarbejder en mulighed for at prøve noget nyt af. Det er noget, som vil give din medarbejder en masse, og som vil gøre dig til en god chef.


Svar på spørgsmål Jackpot Express slot\nMin 18 år, regler- vilkår gælder, spil ansvarligt. Herunder har vi listet nogle aktuelle jackpots spil, som giver en idé om hvad man kan være heldig at vinde hos Spilnu Casino. Inspector — jackpot: Dimond Express — jackpot: Side Show — jackpot: Auction Day — jackpot: Deep Blue — jackpot: Gold Rush — jackpot: Haunted House NYT spil — jackpot:\nMan kan finde store gevinster gennem diamanterne. Spillet er spækket med spænding, man 3 valser har hele 8 linjer hvor gevinsterne gemmer sig! Diamond har blandt andet disse sjove features: Branche flash: Spillet opnås igennem tre identisk symboler der ligner hestesko 3 x hestesko.\nSkrill Via SMS Du har derfor aldeles masse forskellige muligheder, og du kan vælge den metode, som du sensor dig tryggest ved. Udbetaling foregår på samme måde som indbetaling, og man vælger den metode, som du sensor dig tryggest ved. Generelt så er vores erfaringer desuden at Videoslots er flinke til at foretage rimelig hurtige udbetalinger af de gevinster som de vinder. Det er altså ikke noget med at man skal vente pr. dagevis på at pengene går ind på ens konto, som det desværre er tilfældet på nogle af man andre online casinoer, som man stodder på. Så det er noget hvordan man kan glæde sig over.


Kommentar til Politifolk lider under elendige it-løsninger: Spilder i snit 45 min. om dagen Tirsdag, 23. juni 2015 - 14:26\nJeg er begyndt at benytte min egen smartphone Hvad søren er det lige man skal have adgang til gennem webbrowseren i egen smartphone?\nKommentar til Nu kommer USB-stikket, du ikke kan vende forkert Onsdag, 13. august 2014 - 15:15\nKommentar til Naboens signalforstærker giver dig dårlig dækning - og er pivulovlig Tirsdag, 22. april 2014 - 16:12\nKommentar til Sådan ser indmaden i Playstation 4 ud Mandag, 18. november 2013 - 9:34\nMen der er jo stadig solgt flest playstation 3. XBOX360: Worldwide 79.4 million as of September 30, 2013 PS3: Worldwide 80 million (as of November 2, 2013) Iflg. Wikipedia. Det er tæt. :-)\nKommentar til Famous last words... Tirsdag, 30. juli 2013 - 9:41\nKommentar til Danmarks to sværeste job at besætte: Programmør og systemudvikler Mandag, 7. januar 2013 - 13:37\nKommentar til Danmarks to sværeste job at besætte: Programmør og systemudvikler Mandag, 7. januar 2013 - 13:29\nDer er ca. 166 arbejdstimer pr. md Hvis man ikke indregner helligdage, feriedage, sygedage, evt. omsorgsdage og uddannelse. Reelt er der nok noget i stil med 130 timer/mnd ~ 52 tDkk/mnd. Det giver en indtjening på 312 tDkk/halvår. Jeg synes ikke at det er prangende for en selvstændig.\nKommentar til 10 grunde til stadig at elske desktop-pc'en Fredag, 2. november 2012 - 15:56\nKommentar til Amazon Kindle: Nej Tak Mandag, 22. oktober 2012 - 16:56\nDermed er hun stort set afskåret fra at bruge retssystemet til at få nogen form for retfærdighed, for hun kan ikke sagsøge Amazon når hun ikke ved hvad hun skal sagsøge for. Der var nogle brugere, som vandt (indgik forlig) en retsag mod Amazon ifbm 1984 miseren. Det kan godt være at jeg er blev...\nKommentar til ZX Spectrum fylder 30 Mandag, 23. april 2012 - 23:19\nJeg synes, at der var mange rigtig gode ting ved Spectrum'en. Først og fremmest havde jeg råd til at købe een. Den havde farver, og Manic Miner. Det var fantastisk. ;-) Og den indbyggede Basic havde egentlig også en anden fordel siden den i noget omfang kun tillod korrekt syntaks. Det var vis...\nKommentar til Google bruger software-rendering til hurtig 3D på gamle pc'er i ny Chrome Tirsdag, 14. februar 2012 - 9:14\nRef rast har heller aldrig\nRef rast har heller aldrig været kendt for at være hurtig.\nKommentar til Hvor er Windows ? Fredag, 30. september 2011 - 12:52\nHver gang nogen installerer Windows på en Mac er der en enhjørning, der dør! Så det er derfor, at jeg ikke har set en eneste levende enhjørning i dag.\nKommentar til Sonys deroute... Tirsdag, 3. maj 2011 - 13:06\nMan bliver jo ikke frikendt bare fordi man ikke har en anelse. Hvis de havde en anelse, så gav de nok hr. Hotz, Anonymous eller andre en stabel penge for at redde deres eRøv hurtigst muligt. Eller i det mindste forsøge. ~ 50 millioner CPUer... Den slags burde nok være under våbenloven.\nKommentar til Amanda, hvordan fik du dig rodet ud i det? Søndag, 27. februar 2011 - 16:13\nKommentar til Død over antivirusmafiaen Torsdag, 24. februar 2011 - 13:45\nPoul-Hennning, Man kan kun pakke .NET programmer ind med .NET, så jeg får nok lidt svært ved at gøre noget ved programmer skrevet i C/C++. Du kan da godt få et eksempel på hvordan man afvikler kode uden eksempelvis fil i/o eller socket permissions, fra et program som har nævnte permissions. El...\nKommentar til Død over antivirusmafiaen Torsdag, 24. februar 2011 - 10:36\nOm noget er trivielt at implementere er vel ikke et argument for at Windows ikke har tilsvarende muligheder som capabilities. Helt enig. Jeg skriver netop, at man kan bruge .NET's sikkerhedsmodel til at opnå den ønskede opdeling. Det er endda ekstremt nemt at gøre. Så jeg kan ikke se der er d...\nKommentar til Død over antivirusmafiaen Tirsdag, 22. februar 2011 - 14:23\nDet er egentlig lidt snyd at sammenligne med .NET's CAS. .NET programmer kører altid i en sandkasse, og det er trivielt at instantiere yderligere sandkasser med færre rettigheder. Det hjælper dog ikke en tøddel, når sandkassen kun gælder .NET. Men men.. Windows 6+ indeholder jo faktisk noget s...\nKommentar til (Næsten) frit FPS spil til Linux -> AssaultCube Torsdag, 6. januar 2011 - 19:23\nHer spilles der konkurrencer\nWarsow Enemy Territory\nKommentar til Farmville-firma vokser med 1000 servere om ugen Mandag, 27. september 2010 - 9:37\n"Zynga's current monthly revenue has been estimated at $50 million per month, according to an analysis by entrepreneur Steven Carpenter. He estimates Zynga's margins at 30%, which would mean Zynga generates roughly $15 million per month in pure profit. Carpenter also estimates that Zynga...\nKommentar til Hvordan tester du din dokumentation? Onsdag, 5. maj 2010 - 15:05


Nyhedsbrev januar 2014 - finnebarn.dk\nUdgivet den 14. januar 2014 14. januar 2014 af jarmo\nAllerførst tak til de mange medlemmer som i den travle juletid alligevel havde fundet tid til at skrive en julehilsen til Helga og mig. Nogle med et ”gammeldags” julekort og andre med det mere moderne e-mail.\nVi siger mange tak for, at I tænker på os, og jeg må beklage, at alle afsenderne ikke får et personligt svar, men må nøjes med denne kollektive TAK.\nJeg – og også alle andre medlemmer i foreningen – skylder også en tak til en person, som mange sikkert husker fra årsmødet i Svendborg i 2006, nemlig Carl Aage Jensen. Hvis navnet ikke siger dig noget, skyldes det måske, at du ikke var med til årsmødet dengang, men det var Carl Aage Jensen, som gjorde det muligt, at vi dengang kunne afvikle et af de allerbedste møder med en deltagerbetaling, som vi aldrig siden har været blot nede i nærheden af. Carl Aage Jensen betalte dengang et beløb for hver deltager, foruden sejlturen på Svendborg Sund, busturen tilbage til hotellet efter besøget på Rådhuset, og endelig også underholdningen om aftenen.\nDet, vi skylder ham og hans hustru Anette, som jeg havde fornøjelsen af at have som borddame ved Dansk/finsk Forenings fest d. 6. december, tak for denne gang, er følgende brev, som jeg modtog d. 3. januar. Der står blot én linje, nemlig denne:\nGodt Nytår. Vedlagt check på kr. 10.000 til dækning af en printer til foreningen ”Finnebørn i Danmark.”\nSe, det er det, jeg kalder en glædelig overraskelse!\n(Her i brevet kom det til at fylde 2 linjer!)\nJeg har sat mig i forbindelse med XEROX, som for et halvt års tid siden skrev, at vores nuværende maskine ville blive udrangeret indenfor en overskuelig tidsramme, så det er sikkert lige op over nu. Jeg havde besøg at en sælger torsdag d. 9. januar, og han vil sende et par forslag i løbet af den følgende uge, som bestyrelsen så vil tage stilling til, men beløbet på 10.000 kr. slår næppe til, idet det jo ikke er en printer, men en kopimaskine, vi skal have udskiftet. Forhåbentligt finder jeg en eller flere andre sponsorer, som vil støtte – det er da lykkedes tidligere!\nOgså vores bank, Jyske Bank, har set med venlige øjne på vores forening, idet de igen i år sponsorerer portoen til 50 medlemsbreve her i januar. Det når naturligvis slet ikke op i højde med Carl Aage Jensens sponsorat, men 50 x 14,00 kr., som den nye B-takst er fra 1. januar på indenrigsbreve op til 100 g, bliver dog til 700 kr. Det er kun på brevene til medlemmer i Danmark, portoen er steget, mens brevene til medlemmer i Finland, Sverige og USA koster uændret i forhold til 2013.\nSelv om der er kommet penge udefra til foreningen, så er det nødvendigt, at medlemmerne også betaler kontingent! Det er også i 2014 200 kr. ligesom i en række år efterhånden. Der er ca. 15 medlemmer, som allerede har betalt, men der er desværre også 12, som endnu ikke har betalt for 2013, hvilket jeg håber, de vil gøre sammen med det nye kontingent for 2014. Med her i brevet er der en side om betalingsmåder, og hvis jeg skulle have overset en tidligere indbetaling fra et medlem, så skal jeg nok sige pænt undskyld, når jeg bliver gjort opmærksom på det.\nEsteri Andersen (2640 Hedehusene) har endnu engang taget initiativ til at arrangere et lørdagsmøde. Selv om det er et uofficielt møde – vi har jo vedtaget at indskrænke mødeaktiviteten til generalforsamling og et lørdagsmøde i Vest – så vil jeg da gerne opfordre til at komme alligevel.\nHelga og jeg tager turen til Hedehusene – det giver os en undskyldning til at besøge børn og børnebørn i Virum! Og måske kan der atter komme lidt i foreningens pengekasse, når medlemmerne køber et eller andet i ”selvbetjeningsbutikken”.\nKortet på bagsiden af invitationen kan forhåbentligt bruges, selv om I tilmelder jeg ved hjælp af sedlens nederste del. Det er forhåbentligt stadig nogenlunde tydelig, efter at jeg har forstørret det lidt.\nVort 3.generationsmedlem, René Väyrynen, besøgte for lang tid siden, byarkivet i Nykøbing F., hvor han fik kopier af avisartikler fra dengang, hans bedstefar kom dertil som finnebarn. Jeg bragte dengang det meste af det stof, som René sendte, men en af artiklerne var i så mørk og dårlig tilstand, at jeg ikke kunne kopiere den. Nu har jeg – efter at have forstørret den og læst dele af den gennem et forstørrelsesglas renskrevet den, stadig med den gamle staveform, så det er ikke en fejl, at navneordene er med stort, og at ”på” bliver skrevet som ”paa”.\nMange andre burde opsøge byarkivet i den by, I er kommet til, og der få kopier af de avisartikler, som blev skrevet om finnebørns ankomst. Det kræver naturligvis, at man kender den omtrentlige ankomstdato.\nHvis I finder noget, vil jeg naturligvis gerne have kopier, for nu kniber det efterhånden med at finde stof til brevene!!!\nDet viser sig, at jeg slet ikke er den eneste formand blandt finnebørnsforeningens medlemmer, idet Carl-Eric Westerholm (66900 Nykarleby) er formand for finnebørnsforeningen i Wasa län i Vestfinland. Han har sendt en artikel fra de finske krigsbørns centralforenings medlemsblad, ”Sotalapsi”, hvor de fleste artikler er på finsk, men da Wasaforeningen rummer mange svensktalende medlemmer, så er denne artikel også på svensk. I får begge med, så de finskkyndige medlemmer i vores forening kan øve sig!\nDen nye medlemsliste fylder godt i brevet, og jeg håber, at adresseændringer m.m. er kommet med, så der ikke er alt for mange fejl – dog har jeg set, at der mangler enkelte telefonnumre, idet flere medlemmer har skiftet til mobiltelefon fra fastnet. Lad mig høre fra dig, hvis der er noget, der skal rettes, så jeg kan gøre det straks, så listen kan blive revideret til næste udgave.\nI Politiken blev der d. 28. december anmeldt ikke mindre end to bøger om Finland. Det var dels en roman af Jenni Linturi ”For fædrelandet” og dels en mere videnskabelig bog om Finlands 3 krige fra 1939 til 45.\nDen sidste har den lange titel ”Finland og den totale krig 1939-45”, men avisens overskrift er kort og godt ”Det finske mirakel”. Priserne er måske ret høje, hvilket skyldes, at bøger i Danmark er belagt med 25% moms, og så er der endda en trykfejl ved bogen ”For fædrelandet”, idet prisen blev 357,13 kr. og ikke 279 kr. som skrevet i avisen.\nI USA er bøger meget billigere, så man kan erhverve Jeanette Shaws bog ”The War Yo-Yo Kid” for under 200 kr. (150 kr. + porto). Den er ganske vist på engelsk, men da kapitlerne er korte og koncentreret om en enkelt ting, så er den meget mere letlæst, end jeg havde forventet – og så er der masser af billeder i bogen.\nHvis nogen ønsker bogen, så vil jeg sørge for en fælles bestilling og derved fordele portoudgiften på flere, men man kan naturligvis også selv klare det ved henvendelse til de salgssteder, som er nævnt.\nP.S. Husk årsmødet 13.-15. juni!!\nMed venlig hilsen og GODT NYTÅR til jer alle\nForrige indlægForrige Nyhedsbrev november 2013\nNæste indlægNæste Nyhedsbrev marts 2014


Hvordan Kangana Ranaut ødelagde Karan Johar, og alt hvad han står for, på Koffee With Karan - Television | Juli 2022\nHvordan Kangana Ranaut ødelagde Karan Johar, og alt hvad han står for, på Koffee With Karan\nKaffe med Karan: Kangana Ranaut var ikke bange for at sige, at hun ikke har nogen interesser i at arbejde med khanerne.\nKangana Ranaut bad Karan Johar om at skrive et kapitel om nepotisme i hendes biografi.\nDet ser ud til, at Rangoons Jaanbaaz Julia Kangana Ranaut også lever op til titlen på sin karakter i det virkelige liv. Den dristige og smukke skuespiller nægter at leve efter industrikonventioner, og hendes ærlige udtalelser om hendes påståede forhold til Hrithik Roshan var beviset. Da hun optrådte på Koffee With Karan, var det med samme ærlighed og take-no-prisoners tilgang.\nSelvom vi ikke forventede mindre af den selvsikre skuespiller, men lidt vidste vi, at Queen-skuespilleren vil tage føringen fra det øjeblik, hun sætter sig på den frække sofa. Selv Bollywoods Nawab Saif Ali Khan, der ledsagede Kangana på showet, fandt hans tilstedeværelse forgæves. Man hørte ham sige, hvad laver jeg overhovedet på showet.\nSe |Kangana Ranaut: Bollywood ikke klar til kvinder, der siger deres mening\nUden frygt afslørede Kangana, hvad hun hadede ved sine Rangoon-medstjerner Shahid Kapoor og Saif Ali Khan. Hun talte om Shahid og sagde, at han er en humørsyg person, der vil se på dig, som om du er en selvmordsbomber på hans dårlige dage. Og om Saif hader hun det, når han forsøger at fange al opmærksomheden. Ikke at hun gav ham en chance for at gøre det på Koffee With Karan.\nDa Karan Johar afsluttede sin lange indledende påskønnelsestale for den tredobbelte National Award-vinder, takkede Kangana filmskaberen for hans venlige ord og mindede ham i samme øjeblik om, hvordan han hånede hendes engelsk i samme show. Hun takkede endda værten og filmskaberen for at have gjort grin med hende, da det drev hende til at arbejde på sin dialekt og bevise hendes evner i branchen.\nLæs også | Kangana Ranauts trussel om at give Sugandha Mishra en lussing kommer fra mange års mobning, hun tog i Bollywood?\nHun nævnte endda, hvordan en anden dygtig filmskaber Aditya Chopra kaldte hende til sit kontor og tog sine egne ord tilbage. Han fortalte hende, at det var forkert, at han forudsagde, at Kangana aldrig vil komme til A-listers of Bollywood. Hun sagde, det var jeg meget glad for at høre. Han behøvede ikke at gøre det.\nSE VIDEO | Betragt mig selv som heldig at have arbejdet med Saif, Shahid i 'Rangoon': Kangana Ranaut\nKærlighed-had-forholdet mellem skuespilleren og instruktøren gik et hak højere, da Kangana bad Karan om at skrive et kapitel om nepotisme i hendes biografi. I en meget subtil tone sagde Queen-skuespilleren: I min biografi, hvis den nogensinde bliver lavet, vil du spille den stereotype Bollywood-biggie, der er som du ved...meget snoet og fuldstændig intolerant over for outsidere, flagbærer af nepotisme, filmen mafia. Karan, der lider af verbal diarré, blev ifølge Kangana efterladt målløs.\nHvem ville nogensinde have forestillet sig, at en lille bypige fra Himachal Pradesh ville være så modig til at være kritisk holdning i en industri, der er kendt for sit diplomati?\nDette sluttede ikke her. I modsætning til hendes samtidige, der nægter at kommentere på kontroverser, der opstår på KJos show, tog Kangana et direkte skud på værten. Da Karan forsøgte at fordreje Alia Bhatts kommentar til hendes lufthavnsudseende, forklarede Kangana, Karan lægger ord i hendes (Alias) mund! Det så ud som om, at Kangana var der for at vise et spejl til Karan Johar.\ntony stark og natasha romanoff\nSe| Kanganas bud på kærlighed\nKangana Ranaut har et ret excentrisk syn på livet og kærligheden! #KoffeeMedKangana pic.twitter.com/EI5LStpO9b\n— Star World (@StarWorldIndia) 19. februar 2017\nDen uhøjtidelige dame var ikke bange for at sige, at hun ikke har nogen interesser i at arbejde med khanerne. Hvorfor så? For hun vil gerne arbejde i en film, hvor hun får en ligeværdig rolle, og det er ikke muligt med khanerne. Ved at sige det gjorde Kangana det meget klart, at hendes succes i Bollywood aldrig vil blive drevet af nogen af khanerne.\nKaran Johar, hvis film er en spektakulær visning af rigdom, spurgte Kangana, om hun kunne tænke sig at være fattig og forelsket eller rig, men uden kærlighed. Til dette, svarede Kangana, Karan, din idé om fattigdom er meget anderledes end min. Karans reaktion? Han kunne kun nå at smile og tage showet videre.\nNu i en branche, hvor folk kan lide at være søde og søde over for store filmskabere, undrer vi os over, hvad der er i vente for Kangana, efter hun angreb Karan på det nationale tv.\net roligt sted del 2 cast\nfotos af jennifer lawrence lækket\nsom døde i slaget ved Winterfell


Velkommen. Kl Afrunding og afslutning - PDF\nVelkommen. Kl Afrunding og afslutning\nDownload "Velkommen. Kl. 15.55 Afrunding og afslutning"\n1 Velkommen Eftermiddagens program: Motivationsværktøjer til at få kolleger/medarbejdere på (efter-)uddannelse Uddannelsessystemet hvad findes der af muligheder for (efter-)uddannelse Kl Afrunding og afslutning\n2 Projektets mål Bag projektet står: Aalborg Handelsskole AMU Nordjylland Erhvervsskolerne Aars EUC Nord EUC Nordvest Frederikshavn Handelsskole Nordjyllands Landbrugsskole SOSU Nord Tech College Aalborg Tradium Thy-Mors HF og VUC VUC Nordjylland Projektmål virksomhedsbesøg 400 partnerskabsaftaler 200 uddannelsesambassadører Projektets effektmål IKV forløb kursister (AMU) FVU-forløb 400 kombinerede AMU-FVU-forløb\n3 Motivation - værktøjer Kollegaer/medarbejders potentiale Barrierer og løftestænger Motivation Coaching / spørgeteknik\n4 Potentiale Potentialeorientering p = P b præstation = Potentiale - barriere *\n5 Barrierer/løftestænger Barrierer for voksen og efteruddannelse: Motivationsbarrierer (indre/ydre) Livsformsbarrierer Modstandsbarrierer Kollektive barrierer\n6 Barrierer/løftestænger Løftestænger for voksen og efteruddannelse: Kender ikke uddannelsesmulighederne (og økonomi) For nogle kan det første kursus være det, der sætter uddannelsesspiralen i gang Manglende udbud på et fag område Uformel kontakt mellem kollegaer kan være en løftetang for uddannelse gennem at bidrage med motivation af kollegaer\n7 Livsformsbarrierer En afledt og uhensigtsmæssig effekt af lønarbejderdyder er fraværet af karriereaspirationer og opstigen på arbejdsmarkedet. Det vigtige er ikke, hvad man kan blive, men hvad man har. Udfordringen er, at se, at uddannelse er nøglen til at beholde det man har.\n8 Livsformsbarrierer TR:..vores nye chef startede for halvandet år siden og begyndte at snakke om kompetenceudvikling vores medarbejdere sagde neej stop, det vil vi ikke INT: Hvorfor vil de ikke det? TR: (om kollegaernes reaktion) Jamen hvorfor skal vi det, og hvad skal vi bruge det til? Jeg er så gammel, jeg går på efterløn om to år. Er det nu nødvendigt? Det er da så trælst, for så skal vi hjemmefra.\n9 Modstandsbarrierer En bevidst adfærd, personer der har svære betænkeligheder ved at skulle på skolebænken igen måske ligefrem frygter det. Det kan være læse/skrive problemer. Typisk dygtige medarbejdere til at håndtere maskiner, indgå i teams og løse opgaver i arbejdslivet.\n10 Modstandsbarrierer TR Har man haft nogle problemer i folkeskolen, tidligere tider, så glemmer man det ikke( ) Når man engang har været taberen i det system, så vil jeg ikke sige man er det hele vejen igennem, men det sidder i én på en eller anden måde.\n11 Kollektive problemstillinger Vedrører grupper af ansatte på en arbejdsplads. Faggrænser og hierarkier kan være barrieren. En faggruppe ønsker monopol på en opgave, og derved holder andre gruppe væk fra uddannelsesmuligheder. Forskellige overenskomstforhold kan besværliggøre kompetenceudvikling.\n12 Kollektive problemstillinger TR:.en del af kollegaerne vil faktisk gerne uddanne sig men det er der ikke mulighed for. INT: Er tilbuddene der ikke? TR: Nej, det er faggrænserne, og man er bange for, at vi skal tilegne os en viden, som nogen af de andre grupper også har. INT: Er der nogen grupper der holder på deres viden? TR: Jamen, det er sygeplejerskerne, de bestemmer suverænt meget herude,\n13 Motivationsmodel Jørgen Lægaard: Organisationsteori Motivation og tilpasning, side 12.\n14 Den skandinaviske kultur Motivationsfaktorer Primære behov Sekundære behov Selvaktualisering Selvagtelse Anerkendelse/status Social kontakt Tryghed og sikkerhed Fysiologiske behov Værdier / mening Beføjelser / kompetence Prestige Gruppetilhør Sikkerhed Løn *\n15 Coaching handler om at reflektere potentialet! * If we did the things we are capable of doing, we would literally astound ourselves Thomas Edison\n16 Coaching /Effektive spørgsmål Lukkede / åbne spørgsmål HV spørgsmål Uformel coaching (interesseområde) Mod til at stille spørgsmål tålmodighed til at lytte til svarene Tonefald og kropssprog Ideer til spørgsmål\n17 Ideer til spørgsmål Hypoteser Hvad ville der ske hvis? Hvad nu hvis? Adfærd Hvad vil du først gøre noget ved? Hvem kan hjælpe dig med at fastholde din beslutning?\n19 Coachuddannelse i AMU Anerkendende ledelse Mål: Deltageren har viden om anerkendende ledelse, herunder hvilken rolle kommunikation og dialog spiller i anerkendende ledelse. Deltageren kan i forlængelse heraf operationalisere de kommunikationsformer, der er karakteristiske for anerkendende ledelse. Deltageren kan anvende den anerkendende tilgang som et operationelt dialogredskab til udvikling af medarbejdernes faglige og personlige kompetencer. Det kan fx være gennem MUS-samtaler og coaching. Derudover kan deltageren anvende den anerkendende tilgang til at sikre en fremadrettet, konsensusorienteret og løsningsorienteret tilgang til problemer og konflikter. Varighed: 2,0 dage.\n20 Coachuddannelse i AMU Coaching som ledelsesværktøj Mål: Deltageren kan på et grundlæggende niveau planlægge og igangsætte coachingaktiviteter på det operationelle niveau som én af metoderne i personaleudvikling. Deltageren kender og kan anvende korrekte coachingmetoder i forskellige situationer f.eks. i forhold til grupper/enkeltpersoner og formel/uformel coaching. Deltageren kan afdække forudsætningerne for at skabe et optimalt miljø for coaching på det operationelle niveau, og implementere metoden overfor medarbejdere. Varighed: 3,0 dage.


DF-politiker: Politiets budget skal firedobles | fyens.dk\nDF-politiker: Politiets budget skal firedobles\nFolketingskandidat Dorthe Ullemose (DF) vil hæve politiets og PET's samlede budget til 32,7 milliarder kroner om året. Hun har dog ingen finansieringsplan\n02 mar. 2015 kl. 21:00\nDavid Bernicken (dabe@faa.dk)\nDansk Folkepartis sydfynske folketingskandidat Dorthe Ullemose vil firedoble politiets og PET's bevilling på finansloven.\nDet skrev hun i et debatindlæg i Fyns Amts Avis. Indlægget blev bragt mandag 2. marts.\nHun har dog været lidt hurtigt ude, viser det sig.\nBaggrunden for hendes politiske melding er de seneste ugers debat om radikaliseringen af unge muslimer i Danmark. En debat, der er opstået efter de to angreb mod henholdsvis kulturcaféen Krudtønden samt den jødiske synagoge i Krystalgade i København i weekenden 14.-15. februar.\nPengene skal ifølge Dorthe Ullemose bruges på, at komme radikaliseringen blandt muslimerne til livs.\nEn halv femernforbindelse\nDet er mange penge, hun vil tilføre politiet og PET. Konsekvensen ville nemlig blive, at der skulle findes omtrent 24,5 milliarder ekstra, når finansloven skal forhandles på plads i løbet af efteråret. Det vil bringe politiets og PET's samlede budget op på 32,7 milliarder kroner. Det svarer til halvdelen af budgettet for Femernforbindelsen.\n- Jeg mener, der skal sættes massivt ind over for radikaliseringen, men nej, jeg har ikke en model til en finansiering klar. Det har jeg ikke tænkt over, siger Dorthe Ullemose, der dog ikke mener, at begrebet tulliarder, som Socialdemokraterne lancerede i fjor i et angreb mod DF's forslag til ufinansierede udvidelser af de offentlige budgetter, kan tages i brug her.\n- Nej, men jeg har altså bare ikke undersøgt, hvordan vi kan gøre det. Jeg ved bare, at det er det, vi gerne vil. Måske var det et lige lovligt stort beløb, jeg vil sætte af, siger hun.\nPå spørgsmålet om, hvorvidt hun forsømmer sit ansvar som politiker og folketingskandidat for at holde debatten på et lødigt og kvalificeret niveau, svarer hun:\n- Det ser ikke godt ud. Det er erkender jeg. Jeg vil undersøge sagen nærmere, konstaterer hun.


Effekten af idræt og fysisk aktivitet på grundforløbet Et pilotprojekt. Stig Guldberg - PDF\nEffekten af idræt og fysisk aktivitet på grundforløbet Et pilotprojekt. Stig Guldberg\nDownload "Effekten af idræt og fysisk aktivitet på grundforløbet Et pilotprojekt. Stig Guldberg"\n1 Effekten af idræt og fysisk aktivitet på grundforløbet Et pilotprojekt Stig Guldberg\n2 Effekten af idræt og fysisk aktivitet på grundforløbet et pilotprojekt Forfatter: Stig Guldberg Alle fotos: ABCFilm for Ministeriet for Børn og Undervisning, 2012 Professionshøjskolen Metropol Nationalt Center for Erhvervspædagogik Februar\n3 Effekten af idræt og fysisk aktivitet på grundforløbet et pilotprojekt 3\n4 Indhold Forbemærkning... 6 Resume Indledning Projektets baggrund Sigte og udfordring Projektets indhold, design og forløb Eleverne, den fysiske træning og idrætten Fokuspunkter og effektmålingernes art Målinger og observationer Projektets forløbsplan Fase 1: Ultimo maj - medio august Fase 2: Medio august - ultimo august Fase 3: Primo september - medio december Fase 4: Medio december - ultimo december Fase 5: Primo januar - ultimo februar Fejlkilder og usikkerhedsmomenter Blodsukker og blodtryk Fedtprocent, muskelmasse og taljemål Udholdenhedstest Klassernes sammenlignelighed Køn og alder Elevernes forskellighed og antal Fastholdelse og frafald Årstidens indvirkning på vaner og fysik (motion, kost mv.) Træningens indhold og sigte Kontinuitet og volumen Tidshorisonten Eksterne faktorer (motion, kost, rygning mv. uden for skoletiden) Deltagerudsagnenes troværdighed Observatørernes øjemål Valg og fortolkning af indikatorer Effekter på de fysiske sundhedsfaktorer\n5 4.1 Profiltesten (sundhedsprofiler) Resultater af effektmålingen Muskelmasse Taljemål Kondital Udholdenhed Fedtprocent og øvrige områder Effekter på elevernes trivsel, læringsadfærd og sociale samspil Observationsguide og indikatorer Interviews Referenceklassen Testklassen - effekter på trivsel, læringsadfærd og socialt samspil Elevernes observationer og udsagn Lærernes observationer og udsagn Opsummering resultater og perspektiv Bilag Bilag 1. Sundhedsprofiler m. spørgeskema 7.2 Bilag 2. Observationsguide 7.3 Bilag 3. Sundhedsprofiler - vejledning 7.4 Bilag 4. Sundhedsprofil. Eksempel 7.5 Bilag 5. Referenceværdier og anbefalinger 7.6 Bilag 6. Sammentælling, sundhedsprofiler 5\n6 Forbemærkning Projektet om effekten af idræt og fysisk aktivitet på grundforløbet er gennemført i sidste halvår af 2012 på grundforløbet i autoafdelingen ved Aarhus Tech med bistand fra faglærerne Svend Erik Knudsen og Jes Foss Christensen. Undervisningen i idræt og fysisk træning samt målinger af fysiske sundhedsfaktorer (sundhedsprofiler) er foretaget af Anders Rieks og Mette Bjerregaard, Projektafdelingen ved Idrætsdaghøjskolen IDA i Aarhus. Lektor Stig Guldberg, NCE Metropol, har varetaget projektets ledelse og rapportering. Desuden har lektor Jens Andersson, NCE Metropol, medvirket i projektarbejdet. Projektets gennemførelse er sket i dialog med Ministeriet for Børn og Undervisning. Projektets resultater er præsenteret på FoU-konferencen i februar 2013 og rapporten om projektet publiceres på EMU.dk. Februar 2013 Stig Guldberg, Lektor NCE, Professionshøjskolen Metropol 6\n7 Resume Formålet med projektet har været at undersøge, om man kan påvise en effekt på elevers sundhed, trivsel og læring af 2 timers ugentlig idræt kombineret med 1 times fysisk træning og ergonomi. Undersøgelsen har karakter af et pilotprojekt, der har omfattet to hold erhvervsskoleelever på grundforløbet inden for samme uddannelse. Det ene hold har haft idræt og fysiske aktiviteter på skemaet, det andet ikke, men fungeret som kontrolgruppe. Eleverne er fulgt over et semester ud fra det overordnede spørgsmål: hvilke positive effekter kan identificeres ved at satse på idræt og fysisk træning? Fokus har været rettet mod såvel fysiske sundhedsfaktorer (vægt, BMI, fedtprocent, taljemål, blodsukker, kolesterol, muskulær udholdenhed og kondition), som indikatorer knyttet til elevernes trivsel, læring og sociale samspil. Gennem forløbsperioden over 20 uger er de to klasser blevet fulgt med målinger og observationer. Der er udarbejdet sundhedsprofiler for alle elever i den første og i den sidste uge og undervejs er elevernes udvikling fulgt gennem en kombination af observationer, spørgeskemaer og interviews. Undersøgelsen gør resultatet op i form af effekter på henholdsvis fysiske sundhedsfaktorer og indikatorer knyttet til elevernes trivsel, læring og sociale samspil. Med forbehold for en række mulige fejlkilder og usikkerhedsmomenter, som undersøgelsen redegør for, peger projektets resultater på, at der hos eleverne i klassen med idræt kan iagttages en mærkbar positiv effekt på fire områder: 1) Fysiske faktorer: muskelmasse, taljemål, kondital og muskulær udholdenhed 2) Trivsel: mere energi, bedre humør og stemning i klassen, mere ro i krop og hoved og større selvtillid 3) Læringsadfærd bedre koncentrationsevne, større modtagelighed og ro i undervisningen samt bedre evne til at arbejde vedholdende og til at samarbejde 4) Sociale relationer: bedre evne til at fungere sammen, bedre evne til at handle med overblik, større gensidig forståelse, forbedret holdånd og fællessskab. 7\n8 1. Indledning 1.1 Projektets baggrund Idrætsaktiviteter og sundhed er de seneste år kommet i fokus på erhvervsskolerne. Det har i hovedsagen baggrund i fire forhold: for det første, at idræt og fysisk træning hidtil ikke har spillet en nævneværdig rolle i undervisningen og skolemiljøet; for det andet at mange erhvervsskoleelever lever usundt, har problemer med fedme, dårlig kondition og lignende; for det tredje, at mange elever trives dårligt i og udenfor skolen og at en stor del af dem falder fra inden uddannelsen er afsluttet og for det fjerde, at idræt og bevægelse i undervisningen erfaringsmæssigt synes at have en positiv indvirkning på elevernes trivsel og læringsadfærd. Det første udviklingsprojekt, der rettede blikket mod integration af sport og sundhedsfremme i erhvervsuddannelserne, var projektet "Rum til drengene", der blev gennemført i i et samarbejde mellem Nationalt Center for Erhvervspædagogik, Aarhus Tech og Nordsjællands Erhvervsskole 1. Projektet handlede alene om drenge og deres særlige vanskeligheder og udfordringer. Dette projekt indikerede imidlertid klart, at en ændring af elevernes skolehverdag med mulighed for fysisk udfoldelse havde effekt på elevernes fysiske velbefindende, trivsel og sociale samspil. Projektet med drengene er senere fulgt op af motions- og sundhedsprojekter ved flere andre erhvervsskoler. I skolernes arbejde med projekterne har hovedvægten været lagt på udviklingsdelen, altså spørgsmålet om projekternes målsætning, organisering, planlægning, gennemførelse og evaluering. I projektet "Rum til drengene" blev der også gennemført fysiske test af deltagerne, men ellers har der ikke været sat særskilt fokus på målinger af fysiske og andre effekter (vaner, holdninger og bevidsthed) i forbindelse med projekterne. 1.2 Sigte og udfordring Ideen med nærværende projekt er at etablere et forsøg i lille skala, der sigter specielt på at måle de mulige effekter af en målrettet indsats med idræt og sundhedsfremme. Kan der skabes evidens for, at idræt har effekt på elevernes fysik, trivsel og læring? Forsøget har karakter af et pilotprojekt i miniature og begrænses til at omfatte to hold erhvervsskoleelever på grundforløbet inden for samme uddannelse. Det ene hold har idræt og fysiske aktiviteter på skemaet, det andet har ikke, men fungerer som kontrolgruppe. Den korte periode er naturligvis en udfordring for effektmålingen, særligt i relation til faktorer, der fordrer påvirkning over længere tid. Dette er imidlertid en omstændighed, som undersøgelsen er sig bevidst, men som samtidig vanskeliggør en evt. sammenligning med gymnasieelevers sundhedstilstand og effekten af idræt i gymnasiet. Med dette vilkår in mente sigter forsøget mod at afdække mulige positive effekter af en satsning på idræt og sundhed i undervisningen hos elever på et grundforløb. Fokus rettes mod såvel fysiske sundhedsfaktorer (vægt, BMI, fedtprocent, taljemål, blodsukker, kolesterol, muskulær udholdenhed og kondition), som indikatorer knyttet til elevernes trivsel, læring og sociale samspil. 1 Projektet "Rum til drengene" (UVM 2010) er dokumenteret med filmklip, se: uvm.dk/uddannelser-ogdagtilbud/erhvervsuddannelser/fakta-om-erhvervsuddannelserne/forsoeg-og-udvikling-i-erhvervsuddannelserne/idraetsprojektpaa-erhvervsuddannelserne 8\n9 2. Projektets indhold, design og forløb 2.1 Eleverne, den fysiske træning og idrætten Undersøgelsen omfatter to hold elever på grundforløbet i auto-uddannelsen på Aarhus Tech, begge udelukkende bestående af drenge i aldersgruppen år. Det ene hold (testklassen) får som supplement til den almindelige undervisning ugentligt 2 lektioner idræt suppleret af en 60 min. lektion med fysisk træning og ergonomi, her med vægt på forebyggelse af slitage og skader som følge af belastende arbejdsstillinger. Det andet hold (referenceklassen) fungerer som kontrolgruppe og har ikke hverken idræt eller fysisk træning på skemaet. De første 2 lektioner omfatter almindelige idrætsaktiviteter i en idrætshal, mens den fysiske træning og ergonomien gennemføres i elevernes værksted (en stor autohal), i klasselokaler og på et nærliggende udendørs areal. I den sidstnævnte del udføres øvelser og træning i elevernes almindelige arbejdstøj, altså uden omklædning. Det sker for at spare tid og lette overgangen fra den almindelige undervisning til den fysiske træning. Det er også legitimeret af træningens indhold, der ikke vægter voldsom fysisk udfoldelse. Den fysiske træning består af styrkeøvelser og ergonomi, tilrettet så den ergonomiske del har relevans i forhold til de fysiske krav og arbejdsstillinger i autofaget. Som supplement indgår der også lege og øvelser, som giver eleverne mulighed for at have sjov og som samtidig styrker deres evne til at samarbejde og kommunikere 2. Idrætsundervisningen foregår på mere traditionel vis. Her indgår forskellige boldspil som bl.a. hockey, fodbold, ultimate, stikbold, høvdingebold samt cirkeltræning og stafet med samarbejdsopgaver. Vægten lægges på spil som f.eks. hockey, hvor eleverne bidrager på mere lige fod og med mere fælles begejstring end i mere prøvede discipliner som f.eks. fodbold, hvor der på forhånd er stor forskel på elevernes færdigheder. Udover den fysiske træning lægges der vægt på, at eleverne styrker deres forståelse for og evne til at samarbejde og kommunikere, tage ansvar, vise hensyn, følge spilleregler mv. Inddragelsen af disse aspekter betyder samtidig, at der ikke er satset ensidigt på at forbedre elevernes kondition. Det er vigtigt at have in mente i relation til effektmålingerne og vurderingen af idrætsundervisnings potentialer. Klasselæreren deltager i både den fysiske træning (værkstedet) og idrætsundervisningen og lærerne lægger vægt på, at samarbejde og kommunikation indgår som tema i undervisningen generelt. Hensigten er at bringe de idrætslige værdier i spil også udenfor idrætshallen, så de kommer til at spille en aktiv rolle for elevernes ansvarlighed og samvær. Idrætten og den fysiske træning placeres på forskellige tidspunkter i ugeskemaet (henholdsvis tirsdag og torsdag) og ledes af en professionel idrætslærer. 2 Elevernes træning i værkstedet er dokumenteret med filmklip i projektet "Motion, sundhed og trivsel eksempler og inspiration til erhvervsskoler" (UVM 2012). Filmklippene kan ses på emu.dk under afsnit (Aarhus Tech), se 9\n10 2.2 Fokuspunkter og effektmålingernes art Projektet går nu ud på at måle effekten af indsatsen ud fra flere parametre: fysiske sundhedsfaktorer (vægt, BMI, fedtprocent, blodsukker, kolesterol og kondition) læringsadfærd og læringsudbytte (motivation, koncentration, fastholdelse, kompetencer) ergonomisk bevidsthed og praksis fysisk og psykisk trivsel motionsvaner rygning bevidsthed om egen sundhed selvværd socialt samspil problemadfærd. Undersøgelsens horisont indebærer, at effektmålingen må omfatte målinger af forskellig art: a) fysiske målinger og test (sundhedsprofiler af de enkelte elever i begge klasser med tal for vægt, BMI, fedtprocent, blodsukker, kolesterol og kondition) b) afdækning af elevernes motions- og rygevaner gennem spørgeskemaer, interviews og observationer c) afdækning af elevernes ergonomiske bevidsthed og praksis gennem observationer og interviews (værkstedsbaseret) d) afdækning af elevernes bevidsthed om egen sundhed gennem spørgeskemaer og interviews e) afdækning af elevernes selvværd, sociale samspil og trivsel gennem observationer og interviews 10\n11 f) afdækning af elevernes læringsadfærd og evt. problemadfærd gennem observationer, evaluering og interviews. Målinger og observationer gennemføres i begge klasser. De fysiske målinger foretages ved forsøgets begyndelse og afslutning. Eleverne får her udarbejdet en individuel sundhedsprofil, der muliggør dokumentation af fysiske effekter (se bilag 1). De øvrige indikatorer observeres og evalueres undervejs og ved projektets afslutning. Observationer og interviews sker her med udgangspunkt i projektets observationsguide, der henvender sig særskilt til eleverne, klasselærerne og idrætsinstruktøren (se bilag 2). Observationsguiden består af en række spørgsmål, der udgør en ramme og ledetråd for de observationer, som henholdsvis eleverne, lærerne og idrætslæreren skal gøre sig undervejs om evt. ændringer som følge af idrætten og den fysiske træning. Guiden sætter samtidig dagsordenen for de opfølgende interviews. 2.3 Målinger og observationer Metodisk kombinerer projektet en kvantitativ og en kvalitativ tilgang. Målinger af elevernes sundhedsprofiler baserer sig på kvantitative data (blodtryk, vægt, kondition mv.), mens afdækningen af indikatorer knyttet til elevernes trivsel, læringsadfærd og relationer sker på basis af spørgeskemaer, observationer og interviews. Denne del af afdækningen involverer og kombinerer således observationer og udsagn fra elever, klasselærere og idrætslærer. Spørgeskemadelen knytter sig til målingerne af den fysiske sundhedsprofil. I forbindelse med målingerne i starten og slutningen af forløbet besvarer eleverne her en række spørgsmål vedr. livsstil (kost, rygning, alkohol, fysisk aktivitet og egenvurderet sundhedstilstand) og vurdering af eget helbredsniveau. Det sidstnævnte sker i form af et SF-8 skema (Short-Form Health Survey), som består af spørgsmål fra alle 8 kategorier i det omfattende i SF-36, som er anvendt og valideret til måling af generelle helbredsbegreber i internationale og danske befolkningsundersøgelser. Observationerne tager udgangspunkt i observationsguidens spørgerammer for henholdsvis elever, klasselærer og idrætslærer. Observationerne retter sig mod indikatorer for elevernes trivsel, læringsadfærd og relationer og foretages løbende gennem hele projektforløbet. Interviewene tager ligesom observationerne udgangspunkt i observationsguidens spørgerammer. De gennemføres i starten, midtvejs og til slut med henholdsvis elever (to grupper på fem fra hver klasse), klasselærere og idrætslærer og har karakter af erfaringsinterviews. Formålet er at italesætte observationerne og at nå frem til formuleringen af bærende og dækkende udsagn. Målingerne af elevernes sundhedsprofiler udføres af projektafdelingen ved IDA, Idrætsdaghøjskolen i Aarhus, der har stor erfaring på dette område. 11\n12 2. 4 Projektets forløbsplan Projektet har omfattet fem faser og er forløbet efter følgende plan: Fase 1: Ultimo maj - medio august 2012 Forberedelse og organisering af forsøget (2 klasser, deres lærere samt IDA, Idrætsdaghøjskolen Aarhus) Fastlæggelse af undersøgelsens parametre (sundhedsprofiler, kost- og rygevaner, motivation for læring, ergonomisk bevidsthed, trivsel, socialt samspil, koncentration, adfærd mv.) Udarbejdelse af observationsguide til elever, klasselærere og idrætslærer. Fase 2: Medio august - ultimo august 2012 Fysiske test og målinger samt udarbejdelse af sundhedsprofiler (1. måling) Interviews med udgangspunkt i observationsguides (elever, klasselærere, idrætslærer). Fase 3: Primo september - medio december 2012 Observationer og elevsamtaler parallelt med undervisning/idrætsaktiviteter/fysiske aktiviteter Interviews med udgangspunkt i observationsguides (elever, klasselærere, idrætslærer) Dokumentation med filmklip fra undervisningen i fysisk træning. Fase 4: Medio december - ultimo december 2012 Fysiske test og målinger samt udarbejdelse af sundhedsprofiler (2. måling) Interviews med udgangspunkt i observationsguides (elever, klasselærere, idrætslærer). Fase 5: Primo januar - ultimo februar 2013 Opsamling og analyse på resultaterne af fysiske test og målinger samt observationer og interviews Udarbejdelse af rapport, der redegør for undersøgelsens forløb og resultater. 12\n13 3. Fejlkilder og usikkerhedsmomenter Til målinger, observationer, interviews og fortolkning af data knytter der sig en række mulige fejlkilder og usikkerhedsmomenter, som det er vigtigt at være opmærksom på. Det er faktorer, som projektet forsøger at tage højde for, eller hvor det udtrykker forbehold med hensyn til resultatet. De potentielle fejlkilder er af forskellig art og betydning og angives her i en uprioriteret rækkefølge. 3.1 Blodsukker og blodtryk Eleverne har inden målingerne til hver af de to sundhedsprofiler fået udleveret et sæt retningslinjer og modtaget instruktioner i forhold til at kunne leve op til dem (se bilag 3 ). Formålet med retningslinjerne har været, at eleverne skulle møde bedst muligt forberedt til sundhedsprofilerne, så vi på den måde kunne minimere fejlkilder og eventuelle fejlmålinger. Blodsukkeret er meget påvirkeligt, og hvis eleverne ikke lever op til kravet om ikke at indtage et større måltid inden for to timer før sundhedsprofilen, eller hvis de har indtaget noget sukkerholdigt kort før, vil målingen ikke blive valid. Blodtrykket er ligeledes en meget påvirkelig værdi, og en smule nervøsitet, stress eller blot let fysisk arbejde (let gang, værkstedsarbejde eller lignende), vil kunne påvirke målingen i negativ retning. Rygning, kaffe osv. kan også påvirke blodtrykket. Derfor er det vigtigt, at eleverne har levet op til retningslinjerne. Selvom dette er forudsat, kan det ikke udelukkes, at der optræder fejlkilder her. 3.2 Fedtprocent, muskelmasse og taljemål For at minimere fejlkilder har vi valgt at operere med en fejlmargen. Fedtprocent: Stigende eller faldende tendens markeres først ved mere end 0,5 % forskel fra 1. til 2. måling. Muskelmasse: Stigende eller faldende tendens markeres først ved mere end 0,5 kg forskel fra 1. til 2. måling. Taljemål: Stigende eller faldende tendens markeres først ved min. 2 cm forskel fra 1. til 2. måling. 3.3 Udholdenhedstest Vilkårene for måling af sundhedsprofilerne og for udholdenhedstest har været sådan, at det har været nødvendigt at teste flere personer i samme rum. Meningen med testene var, at eleverne skulle udføre fem små øvelser og i hver enkelt øvelse lave så mange gentagelser som overhovedet muligt eller holde en given position i så lang tid som muligt. Da de to test udføres i henholdsvis august og december er elevernes påklædning forskellig fra 1. til 2. måling, hvilket kan have en effekt i forhold til resultaterne. Specielt betyder fodtøjet noget i forhold til øvelsen static squat. 13\n14 Desuden kan mange elever huske deres resultat fra første test, og de har derfor en gulerod at gå efter i stedet for at koncentrere sig om testen i sig selv. Det vil også kunne påvirke resultatet. Med hensyn til de statiske øvelser (skulderøvelse og static squat): Det har her betydning, hvordan eleverne bliver parret, da de ikke laver testene alene, men i små grupper på 2-4 personer. Det betyder, at de vil kunne måle sig med hinanden, hvilket ligeledes vil kunne influere på resultatet. 3.4 Klassernes sammenlignelighed De to klasser, der følges over 20 uger, er valgt efter at de er formeret, dvs. at de ikke er sammensat til formålet. Det betyder, at der vil kunne optræde skævheder set i forhold til klasser sammensat efter en normalfordeling med hensyn til alder, fysik, kost- og motionsvaner mv. Tvingende logistiske omstændigheder betød desuden, at de to klasser kom til at bestå af henholdsvis et 40-ugers (testklassen) og et 20-ugershold (referenceklassen). Der er i begge tilfælde tale om elever (drenge) på grundforløbet til autouddannelsen, men det kan ikke udelukkes, at holdsammensætningen kan påvirke de to gruppers sammenlignelighed. 3.5 Køn og alder Undersøgelsen omfatter alene drenge i alderen og udsiger således kun noget om effekten på elever af hankøn. Elevernes alder spiller ind på den måde, at faktorer som fedme, forhøjet blodtryk, forhøjet blodsukker og dårlig kondition ikke optræder så hyppigt som det ville have været tilfældet, hvis eleverne havde været ældre. Det må derfor også antages, at drengenes unge alder og sundhedstilstand udgør faktorer, der kan indvirke hæmmende på de målelige effekter af den fysiske træning. 3.6 Elevernes forskellighed og antal Det må antages, at de målelige effekter af idræt og fysisk træning er betinget af elevernes forskellighed i udgangspunktet med hensyn til kondition, vægt, fysisk og mental sundhedstilstand, motions- og kostvaner mv. Da klasserne er tilfældigt sammensat og der alene er tale om et meget begrænset antal elever, betyder det, at man ikke uden forbehold vil kunne generalisere på resultaterne. Hertil fordres et langt større antal elever og en undersøgelse i en helt anden skala. I resultaterne fra sundhedsprofilerne angives elevtallet i første og anden måling til henholdsvis 16 (referenceklassen) og 15 (testklassen). Tallene angiver alene de elever, der optræder ved begge målinger. Det betyder, at elever, der ikke har været til stede første eller anden gang, ikke er talt med her. 3.7 Fastholdelse og frafald Opgørelsen viser at der pr. 20/ var 24 elever i testklassen og 22 i referenceklassen. Pr. 21/ var tallene faldet til henholdsvis 21 og 16. Frafaldet er altså større i referenceklassen. Umiddelbart kunne dette muligvis forlede til en slutning i retning af, at idrætten så har en gunstig effekt på elevernes fastholdelse. Vi afholder os imidlertid helt fra at slutte i den retning på ovennævnte baggrund, da vi ved, at en række forskellige faktorer kan spille ind i forhold til elevernes frafald og de konkrete tal. 14\n15 3.8 Årstidens indvirkning på vaner og fysik (motion, kost mv.) Testene bliver udført på to forskellige årstider, hvilket kan betyde en hel del for den enkelte elevs vaner med hensyn til bl.a. motion og kost. Generelt ved man, at folk er en anelse tungere i vinterperioden end i sommerperioden, hvilket bl.a. kan begrundes i andre kostvaner (man spiser generelt lettere om sommeren) og motionsvaner (man er generelt mere aktiv om sommeren end om vinteren). Årstiderne kan derfor udgøre en fejlkilde i forhold til måling af konditionstallet og evt. også udholdenhedstesten. 3.9 Træningens indhold og sigte Projektbeskrivelsen til dette projekt har været bred og derfor har indsatsen ikke kun været målrettet mod at forbedre elevernes fysiske tal. Fokus har også været på at styrke elevernes bevidsthed om ergonomi, fremme deres trivsel og implementere værdierne fra idrætten. Bl.a. er der blevet arbejdet med værdier som kommunikation, samarbejde, gruppedynamik og roller. Denne vægtning har givet haft indvirkning på de rent fysiske effekter, som må antages at ville have været større, hvis indsatsen havde været mere målrettet mod det fysiske Kontinuitet og volumen Udgangspunktet hed 2½ times undervisning (svarende til 3 lektioner) om ugen i 17 uger, men undervisningen blev på grund af praktikker og ferier aflyst i sammenlagt 5 uger, hvilket betød, at det gennemsnitligt kun blev til 1¾ times undervisning om ugen. I og med at undervisningen derfor er blevet afbrudt gentagne gange henover efteråret, er det gået ud over kontinuiteten i undervisningen. Der er grund til at antage, at bruddet på kontinuiteten og den nedsatte volumen i træningen har haft en hæmmende indvirkning på de målelige effekter af specielt den fysiske træning Tidshorisonten Pilotprojektet forløber over et interval på sammenlagt 17 uger som er en begrænsende tidshorisont set i forhold til muligheden for at opnå målelige effekter Eksterne faktorer (motion, kost, rygning mv. uden for skoletiden) Effektmålingerne retter sig mod udbyttet af idrætten og den fysiske træning på grundforløbet, men inkluderer ikke hvordan og i hvilket omfang påvirkninger uden for skoletiden evt. indvirker på elevens kondition, trivsel og sundhedstilstand. Nogle elever dyrker sport i fritiden, andre motionerer dagligt ved at køre på cykel og lign., og det er naturligvis faktorer, der kan indvirke på elevernes sundhedsprofiler på linje med positive eller negative ændringer i deres vaner med hensyn til kost, rygning og alkohol Deltagerudsagnenes troværdighed Vurdering af effekterne på elevernes trivsel, læringsadfærd, sociale relationer mv. baserer sig delvis på elevernes udsagn i spørgeskemaer og interviews. Selvom der ikke forlods er grund til at betvivle elevernes oprigtighed, når de udtaler sig om deres trivsel, velbefindende, vaner og lignende, er det vigtigt at være 15\n16 opmærksom på, at spørgerammens dagsorden spørgsmålet om de målelige effekter muligvis kan påvirke elevernes oplevelser og udsagn i en for undersøgelsen positiv retning Observatørernes øjemål På samme måde som elevernes oplevelser og udsagn kan være farvet af undersøgelsens intention om at afdække positive effekter gælder dette observatørernes øjemål. Der kan være en risiko for, at man observerer det, man helst vil se. Det er en omstændighed, som undersøgelsen er bevidst om og tager højde for ved at krydse udsagn, så vurderinger af effekter baseres på mere end en kilde Valg og fortolkning af indikatorer Valget af indikatorer i den del af undersøgelsen, der baserer sig på observationer og interviews er naturligvis styrende for undersøgelsen. Der er lagt vægt på, at horisonten ikke er begrænset til fysiske målinger, men indbefatter effekter i forhold til elevernes trivsel, sociale relationer, læringsadfærd, bevidsthed om egen sundhed mv. De målelige effekter på disse faktorer er vanskeligere at gøre op, end når det handler om sundhedsprofiler baseret på puls, vægt, blodsukker mv. Undersøgelsen bestræber sig derfor på formuleringen af udsagn, der baserer sig på en kombination af indikationer, observationer og interview. 16\n17 4. Effekter på de fysiske sundhedsfaktorer 4.1 Profiltesten (sundhedsprofiler) Projektet blev påbegyndt og afsluttet med en sundhedsprofil af eleverne i begge klasser. Sundhedsprofilen bygger på elevernes besvarelse af spørgeskema om deres helbredstilstand og livsstil kombineret med en række målinger og test (se bilag 4). Profiltesten omfatter fire områder: 1. Elevens vurdering af egen helbredstilstand 2. Fysiske målinger (blodtryk, BMI, fedtprocent, kolesterol, blodsukker, konditionstal og taljemål) 3. Livsstil (kost, rygning, alkohol, fysisk aktivitet og egenvurderet sundhedstilstand) 4. Udholdenhedstest. Resultatet af sundhedsprofilerne giver mulighed for at udmåle effekterne i to dimensioner, henholdsvis relativt og sammenlignende. Resultaterne kan således både gøres op i form af evt. ændringer, der er sket undervejs fra 1. til 2. måling, og i form af en sammenligning af resultaterne de to klasser imellem (se bilag 5 og bilag 6). Begge dimensioner indgår i opgørelsen af resultaterne nedenfor. 4.2 Resultater af effektmålingen Når resultaterne gøres op, viser der sig en forskel på 4 områder: muskelmasse taljemål kondital udholdenhed Muskelmasse Her gør der sig en markant forskel gældende, idet 53,3 % af eleverne i testklassen (dvs. 8 af 15) opnår en stigning i muskelmasse mod blot 20 % i referenceklassen (3 af 15) Taljemål Her kan iagttages en tilsvarende forskel, idet 66,7 % af eleverne i testklassen (dvs. 10 af 15) udviser en faldende tendens mod blot 20 % af eleverne fra referenceklassen (3 af 15) Kondital Med hensyn til analysen af konditallet i de to klasser er der taget afsæt i en faldende tendens frem for en stigende tendens grundet at elevernes fysiske aktivitetsniveau typisk er faldende fra sommer til vinter. Her kan vi notere, at ingen af de elever fra testklassen, der lå i grupperne meget lav eller lav kondition er faldet i kondition. Videre er der taget udgangspunkt i elever med et lavt udgangspunkt ( lavt eller meget lavt kondital ), ud fra den vurdering, at den svageste/dårligste gruppe har særlig relevans i forhold til sundhedstiltag på erhvervsskolerne. Elever med et godt eller højt kondital er som regel aktive i idræt, og vil derfor sjældent opleve en målelig effekt på konditallet som følge af 3 timers ekstra ugentlig fysisk aktivitet. Resultatet fra 1. til 2 måling viser, at der er en markant større gruppe af elever med et dårligt udgangspunkt ( meget lav eller lav kondition ), der har forbedret sig 10 % eller mere i testklassen (60 % svarende til 6 af 17\n18 10) sammenlignet med referenceklassen (0 % svarende til 0 af 9). Tilsvarende er der også et markant fald i antallet af elever i kategorien meget lavt kondital fra 1. til 2. måling i testklassen (fra 50 til 18,8 %) sammenholdt med referenceklassen (fra 46,7 til 33,3 %) Udholdenhed Også i udholdenhedstesten er der en tendens til at testklasseeleverne har forbedret sig mere end eleverne i referenceklassen. Man kan se en tendens til en lidt større andel i testklassen, der har forbedret sig i de dynamiske test (armstrækninger, kropshævninger og maveøvelse), hvor eleverne arbejder én ad gangen. Det gælder hvis vi kigger på en absolut forbedring i antallet af gentagelser, men også hvis vi ser på procentvis forbedring på hhv. 10 og 20 % Fedtprocent og øvrige områder Udover de 4 områder kan der også være grund til at hæfte sig ved en tendens vedr. fedtprocent. I måling af fedtprocenten i henholdsvis 1. og 2. måling er der i kategorierne undervægtig, normalvægtig, overvægtig og meget overvægtig ingen nævneværdige forskelle på eleverne i de to klasser, men der kan iagttages et større antal elever, hvis fedtprocent er faldet i testklassen (46,7 %, svarende til 7 af 15, mod 26,7 %, svarende til 4 af 15 i referenceklassen). På alle de øvrige områder i den fysiske del af sundhedsprofilen (dvs. BMI, blodsukker, kolesterol og blodtryk) og punkterne under livsstil (dvs. kost, rygning, fysisk aktivitet og egenvurderet sundhedstilstand) er der stort set tale om status quo fra 1. til 2. måling. 18\n19 5. Effekter på elevernes trivsel, læringsadfærd og sociale samspil 5.1 Observationsguide og indikatorer Denne del af undersøgelsen er baseret på observationer og interviews, der inddrager alle projektets aktører: eleverne, klasselærerne, idrætsinstruktøren, testerne og projektlederne. Der er her taget udgangspunkt i observationsguiden udformet til henholdsvis eleverne, klasselærerne og idrætslæreren (jvf. bilag 2). I observationsguiderne har der været fokus på en række spørgsmål og indikatorer, som vi har anset som relevante for at kunne følge evt. ændringer. Følgende er eksempler på gennemgående indikatorer for elevernes trivsel, læringsadfærd og relationer, som elever og lærere har skullet være opmærksomme på: Velbefindende (fysisk og psykisk) Humør Energi Selvtillid Fremmøde Evne til at koncentrere sig Evne til at deltage aktivt i undervisningen Evne til at arbejde vedholdende Evne og vilje til samarbejde Samvær med de andre Udbytte af undervisningen. Guiderne og de enkelte indikatorer er blevet introduceret og diskuteret på indledende og særskilte møder med henholdsvis lærerne (klasselærerne for de to klasser), idrætsinstruktøren og eleverne (en gruppe på 5 elever fra henholdsvis testklassen og referenceklassen). Eleverne i de to grupper er valgt efter målingen til den første sundhedsprofil og således, at de udgør et repræsentativt udsnit med hensyn til alder, fysisk form og livsstil. 5.2 Interviews Der har derefter været gennemført interviews i tre omgange undervejs i forløbet i starten, midtvejs og ved projektets afslutning 19 uger senere. Interviewene har haft karakter af erfaringsinterviews og er gennemført særskilt med de enkelte aktører (dvs. klasselærerne, idrætsinstruktøren og hver af de to elevgrupper) og har været ledet af projektlederne. Hvert interview har haft en varighed af min. Under interviewene er der taget udgangspunkt i spørgsmålene i de enkelte observationsguides. Derudover har de interviewede haft lejlighed til at tilføje yderligere iagttagelser. I interviewene ved starten af forløbet var de medvirkendes udsagn naturligt præget af nogen usikkerhed. Undervisningen havde kun været i gang i 2 uger og det prægede selvsagt muligheden for at observere og besvare spørgsmålene, specielt vedrørende effekten af idrætten og den fysiske træning. I interviewene midtvejs og i særdeleshed ved afslutningen af forløbet var situationen ikke overraskende anderledes og præget af langt flere og sikrere observationer. Det gjaldt for alle interviewede. 19\n20 5.3 Referenceklassen Referenceklassen og dens klasselærer frembød imidlertid en særlig udfordring, idet spørgsmål og observationer her ikke kunne omfatte erfaringer med effekten af idræt og fysisk træning. Observationerne var derfor alene rettet mod elevernes trivsel, læringsadfærd og sociale samspil. Det betød, at referenceklassens funktion som grundlag for sammenligning ikke var anvendelig på samme måde som det var tilfældet med de fysiske målinger. Referenceklassen var fra starten en relativt velfungerende og homogen klasse, hvor der ikke forekom mærkbare ændringer undervejs på de områder, vi observerer. Som sådan kan klassen imidlertid tjene som baggrund for en profilering af testklassen og de ændringer, der forekommer her. 5.4 Testklassen - effekter på trivsel, læringsadfærd og socialt samspil I opsamlingen på interviewene samlede interessen sig om testklassen og spørgsmålet om der kunne observeres effekter af idrætten og den fysiske træning. Når det gælder elevernes vaner med hensyn til rygning, alkohol og sundhedstilstand, er deres egne udsagn helt entydige: her oplever de ikke ændringer undervejs eller som følge af undervisningen. Eleverne er blevet mere optaget af deres egne fysiske evner (udholdenhed og kondital), men det er ikke en bevidsthed, der har sat sig mærkbare spor i ændret adfærd. Kan eleverne ikke observere en effekt på deres sundhed og vaner, er de til gengæld klare i mælet om effekten på en række andre faktorer, der vedrører deres trivsel, læringsadfærd og sociale relationer Elevernes observationer og udsagn Eleverne fremhæver følgende: Den enkeltes humør og stemningen i klassen Begge dele påvirkes positivt, både af selve aktiviteten (mens den foregår) og af eftervirkningen. Den fysiske aktivitet kombineret med lege og spil fremmer glæden. "Vi har det sjovt og ens humør og stemningen bliver bedre af det", som det formuleres af en elev. Mere energi Eleverne fremhæver, at deres energi bliver boostet, de dage hvor de har haft idræt eller træning. En elev udtrykker sig således "Jeg plejer at være dorsk og lægge mig, når jeg kommer hjem fra skolen. Nu har jeg energi til at lave noget i stedet for." Ro i krop og hoved Eleverne oplever, at den fysiske udfoldelse fjerner uro i kroppen og samler tankerne. En elev udtrykker sig sådan: "Normalt får jeg bobler i kroppen efter et par timer og har svært ved at sidde stille. Jeg har også svært ved at slappe af og koncentrere mig. De dage, vi har sport, kører det meget bedre og jeg har heller ikke så tit hovedpine" Evnen til at koncentrere sig i de øvrige timer Eleverne giver udtryk for, at de har lettere ved at koncentrere sig og flere bemærker, at de kan holde koncentrationen længere. En elev formulerer sig på denne måde: "Jeg har svært ved at koncentrere mig, når vi har teori og opgaver, men det hjælper, når vi har idræt. Jeg er helt sikkert blevet bedre til det." Alle kan fungere sammen Eleverne giver udtryk for, at de taler meget sammen uden kliker og er opmærksomme på hinanden. Der 20


Hayman’s Berry Press – masser af bær og gin! | Sjønnes Barskab\nHer er der bær-power for alle pengene! Friske bær kombineret med dyb og rund slåen-gin og klassisk london dry gin – så er der dømt sol og sommer!\nHer har jeg brugt Hayman’s London Dry, Hayman’s Sloe gin og lemonade der trækker med bær i en stempelkande, så man ender med læskende og bærsød sommerdrik.\nDet er egentlig en idé jeg har tyvstålet – altså det med stempelkanden. Jeg var sammen med en masse andre bloggere inviteret til menu-launch på Hard Rock Café i København. Selve maddelen har fået et kæmpe løft ifht. tidligere tiders lidt blakkede turistfælde-ry. Gode burgere og en helt åndsvagt lækker sandwich med langstidstilberedt brisket… mums!\nJeg valgte at deltage primært pga. nyhederne på cocktailkortet, i håb om at møde lidt kant og nyskabelse, men jeg blev desværre lidt skuffet. Personligt er jeg til mere klassiske cocktails uden for meget lir. Her var der stort næsten i alle cocktails, flere slags sirup med frugtsmag, og det er ikke lige min kop the.\nDer var dog et sjovt påfund med en stempelkande hvor gæsterne selv står for at gøre cocktailen færdig ved bordet.\nMin udgave af en ‘Berry Press’ er baseret på endnu mere bær. En kombination af Hayman’s London dry gin og Hayman’s Sloe Gin – ultraklassisk og ren london dry møder sødme og frugt fra en af de bedst afstemte sloegins jeg har smagt.\nSlåen-gin er en lidt sjov diciplin, og lidt glemt. Prøv at bruge den som erstatning for grenadine i klassiske opskrifter, eller giv den en chance i dessertkøkkenet – det virker!\nJeg brugte følgende som fyld i stempelkanden:\n4-5 jordbær (skåret både i halve, kvarte og små stykker), en håndfuld hindbær, et par både citron og et par kviste mynte.\nBær, citron og mynte røg op i stempelkanden og overhældt med 4 cl Hayman’s London Dry Gin, 1 cl Hayman’s Sloe Gin og toppet op med ca. 15 cl lemonade. Her har jeg brugt Fever-trees lækre sicilian lemonade.\nJeg lod det trække lidt og pressede stemplet i bund og lod det trække lidt igen. Alt efter hvor mange gange man gentager presningen, ændrer sødme og bærsmagen sig selvfølgelig. Den fik ca. 5-6 presninger.\nHele herligheden blev hældt over is i et glas og nydt!\nbær, Gin, Hayman's gin, hindbær, jordbær, lemonade, london dry, mynte, slåen, sloe gin\nHar prøvet at lave denne, men får overhoved ikke samme mængde væske som på billedet. Skal den toppes med noget?\nHar du husket lemon sodavanden ?