kom længere frem i pressen\nDansk Naturvidenskabsfestival er Danmarks store festival for naturvidenskab og teknik, som skal skabe begejstring for naturfagene blandt børn og unge. Festivalen blev i 2008 afholdt for syvende gang med aktiviteter på en tredjedel af landets grundskoler og over halvdelen af gymnasierne.\nPublikum Kommunikation stod for al PR. Opgaven var ikke mindst at få skabt nye tilgange med en ny friskhed i pressens oplevelse af festivalen, fordi arrangementet i sig selv ikke længere var nogen nyhed.\nDet lykkes at skabe fornyet presseinteresse ved at decentralisere pressearbejdet og promovere de mest spændende enkeltaktiviteter i hver enkelt af landets regioner kraftigt over for de regionale og lokale medier samt ved at skabe maksimal opmærksomhed omkring festivalens hovedarrangement, det såkaldte ”masseeksperiment”.\nI masseeksperimentet deltog over 25.000 danske skoleelever i danmarkshistoriens mest omfattende undersøgelse af børns og unges smagsløg. Forsøget viste blandt andet, at piger har en bedre smagssans end drenge, at drenge har en sødere tand end piger, og at børn og unge elsker fisk.\nI alt fik Dansk Naturvidenskabsfestival 2008 næsten 200 omtaler i trykte medier og internetmedier, heriblandt Berlingske.dk og Politiken.tv, plus indslag i TV 2 Bornholm, TV 2 Syd, TV 2 Øst, TV 2 Østjylland og TV 2 Nord.\nHistorien om masseeksperimentet gik blandt andet i TV-programmet Go’ aften Danmark og i TV 2 Nyhederne med skolereportage, deltagelse elever og en forsker.\nenergisalg havets frugter GPS klimamad importører holdningskampagne solvarme nyheder tomater teknik offentlig kampagne Bolius og Boliga.dk energibesparelse 1 ton mindre bil-navigatorer kundemagasin økonomikørsel Somalia Kommunikationskonsulent IP-telefoni SMS fusion IT-distributører vvs STARK sicilianske fødevarer journalistik miljørigtig kørestil kanalpartnere madbog


DLG's formand vil ændre egen bedrift – og gøre dansk landbrug til klimaforbillede\nSiden 1990 har 57-årige Niels Dengsø Jensen drevet landbrug ved Hjarbæk Fjord. Det er i dag en specialiseret kvæggård, men tanken er, at risikoen skal spredes lidt ud, ligesom den ene af sønnerne skal være en del af bedriften.\nNiels Dengsø Jensen driver en bedrift med 300 malkekøer og 300 hektar markbrug. Foto: Casper Dalhoff | Foto: Casper Dalhoff\nOffentliggjort: 06.12.19 kl. 11:57\nDer er ingen tvivl om, at formand for DLG, Niels Dengsø, først og fremmest er gårdejer. Siden 1990 har han drevet kvæggården Skralborg, der med udsigt til Hjarbæk Fjord ligger flot og idyllisk.\nMen selv om Niels Dengsø er landmand i sjette generation og taler varmt om sin gård, så kan han ikke løbe fra, at han i den brede offentlighed er mest kendt for sit virke som blandt andet formand for DLG.\nVekselvirkningen mellem eget landbrug og de store linje i bestyrelsesarbejdet er da også en af de ting, der for alvor driver Niels Dengsø:\n"Jeg kan godt lide dynamik og at blive udfordret af noget uforudset. Det driver mig."\nHelt uforudsigelig er fremtiden for Niels Dengsøs egen gård, der udover 300 malkekøer omfatter 300 hektar markbrug, 40 hektar skov og seks medarbejdere, nu ikke.\nFor selvom tiden er knap, så har Niels Dengsø fortsat blikket rettet på udvikling af bedriften, og her kommer sønnen ind i billedet. Det er nemlig tanken, at den ene af hans tre sønner skal ind i et generationsskifte på sigt. Han har uddannet sig som agrarøkonom og arbejder nu på en anden gård.\n"Da jeg kom ind i 1990, havde vi både kvæg, svin og planteavl på gården. Det fik vi snævret ind. Min søn og jeg taler meget om, at vi gerne vil tilbage og stå på flere ben, så vi kan sprede risikoen lidt ved at gå ud i andre produktioner," siger Niels Dengsø.\nHan er meget opdaget af nicheprodukter til at supplere mælkeproduktionen med. Det kan både være afgrøder og dyr, og det er i de baner, at familien Dengsø Jensen tænker.\nNiels Dengsø Jensen er sjette generation landmand i familien. Hans far var også meget aktiv i andelsbevægelsen | Foto: Casper Dalhoff\nNiels Dengsø er uddannet landmand og har især hentet en del af sin erfaring under uddannelsen i udlandet med ophold i Holland, Tyskland og Israel.\nUdviklingen af Skralborg er også præget af især tiden i Holland.\n"På det tidspunkt var Holland 10-15 år foran Danmark. Det inspirerede mig til at gå hjem og lave en bedrift, som de gjorde i Holland. Og siden har vi bygget bedriften op. Vi er nok kommet frem til, at vi ikke vil have dobbelt så mange køer, men vi skal udnytte ejendommens potentiale og finde nicheprodukter," siger Niels Dengsø.\nTidligere har bedriften satset på maltbyg, men tørken var hård ved foderlageret, og derfor er markbruget i år bygget omkring græs og majs til foder på egen gård. Men ifølge Niels Dengsø er det planen igen at sælge specialafgrøder som maltbyg.\nBig data er afgørende\nPå Skralborg arbejdes der meget med digitalisering og især big data. Bedriften har lige investeret i helt nye malkerobotter. Det giver andre muligheder for at arbejde med nye målsætninger i mælkeproduktionen.\n"Det er helt epokegørende. De seneste år er big data eksploderet. Her på stedet mødes vi hver mandag og gennemgår data og kigger på, om vi skal ændre noget. Det giver en helt anden ledelse, fordi jeg er opdateret hele tiden. Jeg ved mere om mine køer nu, end dengang jeg var hjemme hver dag," siger Niels Dengsø.\nHan tilføjer, at der hele tiden bliver tilknyttet mere og mere data på bedriften. Senest er fodervognen også koblet på, så de ansatte kender til foderforbruget hos køerne.\nBestyrelsesarbejde og landbrug går hånd i hånd\nUd over sin egen bedrift så sidder Niels Dengsø i spidsen for DLG som bestyrelsesformand. Dertil er han formand for AP Pension og bestyrelsesmedlem i Agro Business Park.\nDet giver ifølge Niels Dengsø en god vekselvirkning i hverdagen. Han bruger både input fra bestyrelsesarbejdet på sin bedrift og erfaringer fra bedriften i bestyrelseslokalet.\n"Forandringer driver mig mest, og det har det altid gjort. Jeg får at vide, at jeg er født med lyst sind. Jeg tror, at negative forandringer og udfordringer er det, vi lærer mest af," fortæller Niels Dengsø.\nSiden 2007 har han været bestyrelsesformand for DLG. Foto: Casper Dalhoff | Foto: Casper Dalhoff\nIsær inspirationen fra den finansielle verden har åbnet hans øjne for nye måder at tænke og arbejde på.\n"Jeg opdagede, at de ansatte i den finansielle verden fokuserer meget på de udfordringer, som de ikke ved, hvad de skulle gøre ved. I landbruget gemmer vi det væk og finder en løsning en senere," siger Niels Dengsø, som selv tog tankegangen til sig.\n"Vi har brugt det i DLG, hvor vi skiftede fokus fra de ting, der ikke var en del af kernen i DLG, og i stedet satsede på vores kerneforretning," siger Niels Dengsø med henvisning til, at andelskoncernen i 2014 lancerede strategien 'Tilbage til kernen', hvor fokus var på at frasælge aktiviteter, der ikke var knyttet til grovvareforretningen.\nNiels Dengsø Jensen, 57 år.\nGårdejer af Skalborg.\nStudent fra Viborg Katedralskole\nBestyrelsesformand for DLG siden 2007\nBestyrelsesformand for AP Pension siden 2013\nBestyrelsesformand for Vilofoss siden 2014\nBestyrelsesposter i Agro Business Park, DanHatch,\nLandbruget er specialiseret\nNiels Dengsø har med stor interesse fulgt udviklingen både i landbrug herhjemme og i udlandet. Han fremhæver sin egen bedrift som et billede på den specialisering, der er sket i dansk landbrug. En udvikling, han mener, har været den rigtige for at flytte erhvervet.\n"Da jeg startede, var der 30.000 mælkeproducenter, men der er sket en konsolidering. I dag ejer vi hele kirkesogne på de enkelte bedrifter. Jeg ser lyst på vores fremtidige muligheder. Det er trist, at mange må forlade erhvervet, men det er positivt bedrifterne bliver større og større," siger Niels Dengsø.\nHan fremhæver også dansk landbrugs klimaftryk som noget af det, erhvervet kan være stolt af, selvom man ikke er i mål.\n"Vi er godt i gang. Danske landmænd er blandt de mest ressourceeffektive i verden. Det skal vi være stolte af, og det er en historie, vi skal være langt bedre til at fortælle. I dansk landbrug er vi gået forrest, og det skal vi blive ved med. Vi skal stå sammen og fokusere på at skabe de bæredygtige løsninger, som gør, at vi kan komme endnu længere. Der vil altid være udfordringer især i forhold til indtjeningen. Vi skal have de bæredygtige tiltag til at gå hånd i hånd med en bæredygtig økonomi på bedrifterne," siger Niels Dengsø.\nSå du mener godt, at man kan jonglere mellem bundlinje og klimahensyn?\n"Det er en forudsætning, at vi kan tjene penge, men det er to sider af samme sag. Det skal være en business at være klimaneutral. Der er sat ambitiøse mål, som kan være svære at nå, hvis vi ikke samarbejder om det. Min kongstanke er, at det som kommer til at flytte os, er samarbejde mellem landmændene, andelsselskaber og Landbrug & Fødevarer. Vi skal have en fælles værktøjskasse, som vi kan plukke fra," forklarer Niels Dengsø.\nHan ser også andre fordele ved, at landbruget har fået øjnene op for klimadebatten. Ifølge Niels Dengsø bliver landbrugets fremtidige finansiering nemlig i høj grad båret af, at den finansielle verden kan se, at landbruget kan blive mere klimavenligt.\n"Det vil blive nemmere at blive ratet ud fra et lavere klimaaftrykket, fordi det vil være lettere for den finansielle verden at have med landbrug at gøre. For selvom renten er lav i dag, er det svært at låne penge", siger Niels Dengsø og tilføjer:\n"Bæredygtighed betyder meget for, hvor folk vil investere deres penge. Vi skal løse den opgave, for det giver os en mulighed for at være forrest i klassen," siger Niels Dengsø.\nAndelstanken spiller ind\nAndelstanken er et middel til at nå et mål. Det er ikke et mål i sig selv. Det er en praktisk måde at tjene penge på. Hvis vi fjerner det, så fjerner vi sammenhængskraften, som gør os til en succes\nNiels Dengsø, bestyrelsesformand i DLG og gårdejer\nOg ifølge Niels Dengsø spiller andelsselskaberne en stor rolle i landbrugets mulighed for at reducere klimaaftrykket. Han mener, der givr ham en fordel, at landmændene selv ejer hele værdikæden.\n"Hvis vi skal løse klimaudfordringerne som erhverv, så er det andelsselskaberne, der skal drive det."\nDengsø mener, det er i tidens ånd, at der tænkes i retning af andelstanken andre steder end landbruget i form af deleøkonomi, som vinder frem i landets store byer. Men ifølge DLG-formanden kan det blive et problem, at færre landmænd ejer andelsselskaberne.\n"Andelstanken er et middel til at nå et mål. Det er ikke et mål i sig selv. Da andelsbevægelsen i sin tid opstod var det jo ud fra en tanke om, at vi er stærkere sammen. Hvis vi fjerner det, så fjerner vi sammenhængskraften, som gør os til en succes," siger Niels Dengsø Jensen.\nNiels Dengsø er gift med direktør i Landbrug&Fødevarer, Anne Arhnung. | Foto: Casper Dalhoff


TraktorTech - 6.000 så på Amazone-grej\n6.000 så på Amazone-grej\nOprettet 30.05.18 kl. 13:41\nDen tyske producent Amazone havde omkring 6.000 besøgende på det traditionsrige Amatechnica. Blandt nyhederne var fjerde generation af AmaTron 4 terminalen.\nAmazone-nyhederne blev kørt frem og beskrevet foran de mange besøgende.\nGanske ligesom i 2016, da arrangementet blev holdt sidste gang, blev også dette års storstilede Amazone-arrangement, Amatechnica, ved Amazone-fabrikken i Hasbergen-Gaste forleden besøgt af omkring 6.000 mennesker - landmænd, maskinstationer og producentens forretningspartnere.\nSom navnet på arrangementet antyder, gik det hele ud på, at de besøgende kunne stifte et nærmere bekendtskab med de nyheder, som Amazone viste på Agritechnica i Hannover sidste efterår, ligesom fabrikken også havde andet nyt i ærmet, blandt andet en ny og fjerde generation Isobus-terminal, AmaTron 4 i tablet-størrelse.\nTemaet for Amatechnica i år var »Go for Innovation«, og dagene bød på både fabriksbesøg, oldtimer-show, online-auktion med brugte maskiner og ikke mindst fremvisning og demonstration af Amazones nyheder og øvrige program.


Genmab: Endnu et investeringsselskab satser på kursfald | Berlingske Business\nFredag d. 15. december 2017, kl. 12.02\nArkivfoto. Foto: Genmab-PR Lars Møller\nDet britiske investeringsselskab AHL Partners satser nu også på kursfald i aktien i biotekselskabet Genmab.\nDet fremgår af en indberetning til Finanstilsynet, som skal adviseres, hvis en sådan position overstiger 0,50 pct. af selskabets kapital.\nDen grænse blev krydset torsdag og ligger på 0,51 pct., fremgår det af en meddelelse fredag.\nDet har tidligere været fremme, at den amerikanske hedgefond AQR Capital Management siden 15. november har opbygget en shortposition i aktien på 0,70 pct.\nFor abonnenter Genmabs hollandske professor har skabt en supersællert\nFørste gang, hvor AQR blev registreret som "short"-spekulant i aktien, var 15. november, hvor der ligeledes blev indberettet en position på 0,51 pct. - som så siden er blevet udbygget yderligere.\nAt gå kort betyder, at en investor låner en aktie, som sælges i markedet, med et håb om at den på et senere tidspunkt kan købes tilbage til en lavere kurs.\nHerigennem kan en investor tjene på et fald i aktien, hvis kursgevinsten vel at mærke overstiger det gebyr, det koster at låne aktierne fra begyndelsen.\nGenmabs aktie har i forvejen været på en stor rutsjetur på det seneste, hvor aktien siden medio oktober er faldet fra over 1400 kr. til et niveau omkring 1033 kr., som er kursen fredag formiddag.\nGenmab opnår milepæl med kræftmiddel og opjusterer forventninger


Office 365 åbner op for en helt ny verden af muligheder - WorkPoint\nHome Oversigt over WorkPoint nyheder Office 365 åbner op for en helt ny verden af muligheder\nOffice 365 og hvad så? Mange virksomheder bruger Office 365 alene til at bruge deres Office-licens i skyen.\nIslandske Spektra deler deres erfaringer med, hvordan Office 365 åbner op for en helt ny verden af muligheder – ikke mindst opbygning af en forretningskritisk løsning til projektledelse\nInterview med Þór Haraldsson, CEO, Spektra, Island\nHvad er værdien af Office 365?\n“Værdien ved at have Office 365 er, at det er nemt at implementere, og du kan komme i gang på få minutter. Office 365 opdateres meget hurtigere. Du modtager nye funktioner og opdateringer hver 2-3 måned. Microsoft opdaterer versionen med nye funktioner, så der sker en masse ny udvikling – hurtigere end en on-premise løsning. Det er en stor bonus. Den anden kendsgerning er, at Office 365 integreres fuldstændigt med alt det, vi gør og bruger.”\nHvad er den største fordel ved Office 365?\n“Microsoft bringer os nye udviklinger meget hurtigere, og meget hurtigere end nogensinde før. Vi behøver ikke at bekymre os om nedetid på serversiden, serveropdateringer eller sådan noget. Alt er dybest set oppe og køre og virker. Du behøver ikke at bekymre dig om hosting, omkostningerne ved hosting (prisen er fastsat per bruger per måned), eller er nødt til at bekymre sig, at dine systemer går ned.”\nHvorfor er der en stigende interesse for Office 365?\n“Interessen for Office 365 og for at bygge oven på det vokser meget hurtigt i øjeblikket. Mange virksomheder flytter til Office 365, fordi det er så rart og nemt at få Office-pakken (Word, Excel og alt) i skyen. Men det er ikke kun rart at have, at få SharePoint Online med Office 365 åbner en helt ny verden af muligheder, en masse nye måder og løsninger til at bygge forretningskritiske løsninger på. Mange mindre og mellemstore virksomheder bruger også Office 365, og de er nu ved at indse, at de har et fantastisk værktøj i SharePoint Online til projekt-, sags- og dokumentstyring. For bare et par år siden, var det for dyrt for dem, hvis de var nødt til at bygge en on premise løsning til projektledelse. Nu løser skyen deres problemer.”\nHvordan opbygger du projekt- eller sagsstyring til Office 365?\nEn standardløsninger som WorkPoint 365 tilfører office 365 meget værdi. WorkPoint 365 udfylder nogle af de huller, som SharePoint Online har ud af æsken. Det leverer en komplet løsning til opgaven med at styre projekter, cases og udbudsprocesser. Som administrerende direktør har jeg et meget, meget bedre overblik med WorkPoint 365 som et projektstyringsværktøj for alt, hvad der foregår vedrørende hvert projekt hos Spektra. Jeg behøver ikke at blive opdateret om status for projekter af medarbejderne selv. Jeg kan se tidsregistreringen, omkostningerne og den samlede status. Jeg ved, om en del kommer tæt på at blive gjort, eller det overstiger alle parametre, så det har virkelig givet mig et godt overblik. En anden fordel er, hvor nemt WorkPoint 365 er tilpasset til at passe til de individuelle behov i en virksomhed.”\nMen hvad med sikkerheden i skyen?\n“Det store spørgsmål i øjeblikket er, hvis du er ok med hosting dine data et andet sted end i dit eget miljø. Hvis du har det fint med det, er Skyen absolut en god løsning. Hvis du ønsker at være i stand til at røre ved de servere, som du har data om at vide, hvor de rent faktisk er, i hvilket rum, eller var de er placeret, kan du have en falsk følelse af sikkerhed i en verden, hvor alt går ekstremt hurtigt, og var opdateringer kommer inden for uger i stedet for år. Jeg tror, at alt bevæger sig ind i skyen – det er bare et spørgsmål om tid.”\nCase story: Office 365 gav styr på projekter – Læs mere\nCenter for tillids til Office 365 – Læs mere\nWorkPoint 365: Fuldfører SharePoint Online\nWorkPoint 365 er en forretningsstrategisk Cloud-løsning til projekt-, sags- og kontaktstyring, der udnytter SharePoint Online fuldt ud og integrerer med Office 365.


Fødselsdagsinvitationer med dit billede på Skal du holde rund fødselsdag? Design selv din invitation her! fra 49, 00 kr* invitationer til 30, 40, 50, 60, 70... års fødselsdag - og selvfølgelig også alt derimellem Vælg selv hvilket design, du vil have Indbydelser i flot kvalitet. Leveres i sæt á 10 stk. med kuvert Læs mere Kontakt: Leveringsoplysninger: Postforsendelse: Leveringstid 3-5 hverdage Forsendelsesomkostninger ifølge Prisliste Invitation til 30, 40, eller 50 års fødselsdag Lav dine fødselsdagsinvitationer hos CEWE! Her kan du selv designe og personliggøre dine indbydelser. Få dit eget billede trykt på, forfat selv teksten og design kortet helt efter din stil eller brug en af vores mange designskabeloner. Runde fødselsdage skal fejres med manér, så lav en sød, sjov eller smuk indbydelse med dit billede og eget design her. Invitation til 30 års fødselsdag Så er det slut med de fjollede 20'ere, her kommer 30'erne! Du er stadig ung og energisk, så du skal måske holde et brag af en fest.\nInvitation til fødselsdag 18 år\nIndbydelse til 30 års fødselsdag Farvel 20'ere. Goddag 30'ere. Uha, så krydser jeg linjen, træder over grænsen. Så find festtøjet frem, tag det gode humør med dig, og hjælp mig med at fejre min 30 års fødselsdag med stil. Kærlig hilsen Ida Invitation til 40 års fødselsdag 40 års fødselsdag Kære Jørgen og Gitte Det vil glæde mig at se familie, naboer, venner og bekendte til middag på Café Havudsigten i Rungsted Havn Skibsredervej 14 fredag den 18. juni kl. 12. 30 Festlige hilsner fra Anders S. U senest den 1. juni til Anders & Eva til 87654321 eller 12345678 Indbydelse til 50 års fødselsdag Livet er dejligt, og for mig har det allerede varet i et halvt århundrede. Derfor har jeg brug for lige netop din hjælp til at fejre årene, der gået. Så medbring det festlige humør til en middag nede på Skipperkroen d. 8. august kl. 17. 30 i Tuborg Havn; og vær med til at give mig en uforglemmelig aften. Kærlig hilsen Peter S. U. d. 27. maj. Indbydelse til 60 års fødselsdag Kære Lars Tiden flyver afsted, og det er næsten ikke til at tro, men 4. august runder jeg et skarpt hjørne, og det vil glæde mig at se familie, venner og bekendte omkring et veldækket bord, hvor vi vil kalde minderne frem og nyde hinandens selskab.\nNår du indgiver en visuminvitation, vil dine personoplysninger blive behandlet. Læs mere om, hvordan vi behandler dine oplysninger og om dine rettigheder Sidst opdateret 06-11-2019 - Publiceret af: Udlændingestyrelsen\nHvis ansøgeren indgiver sin ansøgning på en dansk repræsentation, kan du som forhåndsgodkendt virksomhed/organisation med fordel bruge den digitale invitation VF2. For at kunne drage fordel af forhåndsgodkendelsesordningen skal ansøgeren gøre repræsentationen opmærksom på, at han/hun er inviteret af en forhåndsgodkendt virksomhed/organisation. I modsat fald risikerer ansøgeren, at ansøgningen behandles efter den almindelige procedure. Du kan som vært med fordel gøre ansøgeren opmærksom på dette. Start digital VF2 invitation Forhåndsgodkendelsesordningen kan kun bruges, hvis ansøgeren indgiver sin ansøgning på en dansk repræsentation. Du kan kun benytte den digitale VF2 invitation, hvis din virksomhed allerede er forhåndsgodkendt. Læs mere om forhåndsgodkendelse af virksomhed Hvis din virksomhed ikke er forhåndsgodkendt, kan du benytte invitation VU1. Din virksomhed behøver således ikke at være forhåndsgodkendt for at kunne invitere en visumansøger. Du skal have NemID medarbejdersignatur for at bruge den digitale invitation.\nMin far gav mig den største gave man kan give et menneske, han troede på mig Jim Valvano 18. Alderdommen eksisterer ikke. Der findes blot mennesker, som er mindre unge end andre. Det er det hele Simone de Beauvoir 19. Midtvejskrisen er når man opdager at ens barn og tøj er nogenlunde lige gammelt Ukendt kunstner 20. Nu er du femten, du er i ungdommens fulde flor. Tøj, smykker, plakater i dit værelse bor. Jeg lægger ofte mærke til, at Margot er genert ved at blive set, Hun kan ikke lide at trutte for højt i sin egen trompet.. Så for at hjælpe med at gøre det hele mindre svært, Får hun i dag sit eget visitkort. Så vil hun ikke mere være genert, Hvis nogen ønsker at kende hendes navn. Kan hun bare give sit kort. Så er den I sikker havn. Men nu er det nok, for vi ønsker alle at kende, De gaver, du under bordet vil finde. Så nu, min kære Mutz, må du dine egne veje gå, Vi alle fire ønsker, at du en fantastisk dag må få Otto Frank 21. Mænd er som vin: Nogle bliver til eddike, men de bedste forbedres med alderen Pave Johannes XXIII 22.\nTilmelding er nødvendig af hensyn til forplejning. Vi arbejder fortsat på det endelige program for de enkelte dage. Sæt allerede nu kryds i kalenderen og tilmeld dig for at være sikker på at få en plads. Ved afbud efter tilmeldingsfristen eller udeblivelse opkræves et gebyr på 500 kr. Tilmeld dig via formularen som findes HER: → Spørgsmål vedrørende indhold og program for arrangementerne? Kontakt Birgitte Jørgensen: Spørgsmål vedrørende tilmelding og forplejning? Kontakt Sofie Andersen: Vi glæder os til at se jer.\nCrowd-funding – hvad er det, hvad kræver det og hvilke muligheder giver det? Vi tager udgangspunkt i konkrete eksempler – så medbring PC/tablet, der vil være øvelser undervejs! • Crowdfunding - erfaringer fra Hegnsholt Onsdag d. 20. 30 Halkjær kro Halkærvej 59 9240 Nibe Tilmeldingsfrist: 11. 31. 30 Nørremadegård Rynkeby Hestehave 52 5300 Kerteminde Tilmeldingsfrist: 23. 17 3. Jul i g rdbutikken – brug stemning til at f kunder i butikken og skabe mersalg Med udgangspunkt i julen, kundernes forventninger og butikkens indretning bruger vi dagen på få inspiration samt tips og tricks til at skabe stemning og mersalg i gårdbutikken. • Inspirationsoplæg inkl. workshop Tirsdag d. 24. 30 - 15 Gothenborg Gothenborgvej 3 8653 Them Tilmeldingsfrist: 16. 17 Events p g rden - fra muld til mad Brug events på din gård til at genskabe forbindelsen mellem by og land. Åben gård, Økologisk Høstmarked, fællesspisninger, besøg fra skoler og børnehaver. Er det ekstra besvær? Et salgstrick? Hvad forventer kunderne?\nBilledresultat for fødselsdags indbydelse (med billeder) | Fødselsdag invitationer, Fødselsdag, 40 års fødselsdag\nInvitation til fødselsdag 2017\nVed indholdsdelen tager du fat i dine stikord og skriver lidt om de forskellige punkter som beskrevet ovenfor. Altså højdepunkterne og de gode ting i trediverne. Slut af med et godt råd eller et sjovt eller eftertænksomt citat, som et af disse: "Hvor gammel ville du være, hvis ikke du kendte din alder? " – Satchel Paige "En stor del af livet bliver brugt på først at sige: Det er for tidligt, og siden: Det er for sent. " - Gustave Flaubert "For mig er gammel alder altid 10 år ældre end min" – John Burroughs "Alder spiller ingen rolle, medmindre man er en ost. " - Billie Burke Ordsprog og citater er en god måde at få sluttet teksten af på en naturlig måde, fordi du kan nøjes med at skrive: "Og husk nu" eller "som x er kendt for at sige". Følger du den beskrevne måde har den perfekte tekst til 30 års fødselsdagen i løbet af ingen tid.\nFå kvinder erkender deres alder. Få mænd opfører sig som en på deres alder Anon 23. At blive gammel er en dårlig vane, som en travl mand slet ikke har tid til André Maurois Fandt du et fødselsdagsdigt du kunne bruge? Om det er til en nyfødt babys første fødselsdag, 18 års eller en rund fødselsdag, er et godt fødselsdagsdigt ofte en god løsning til fødselsdagskorte t eller talen. Digtene kan være gode til at få smilet frem, uanset om det er et digt med humor i, eller et digt, der sætter alderen lidt i perspektiv. Vis med et godt og velskrevet digt, at du holder af fødselaren – uanset alder og relation. Brug nogle af digtene her fra siden eller lad dig blot inspirere og skriv dit eget personlige fødselsdagsdigt. Rating: 2. 4/ 6 (5 votes cast) Fødselsdagsdigt: 23 festlige og sjove digte om det at have fødselsdag, 2. 4 out of 6 based on 5 ratings\nGiv børnene et historisk fødselsdagsbrag med vores anmelderroste børneaktiviteter Fortællinger fra graven og Kedsomhedsknapper. Læs mere om børnerundvisningen "Fortællinger fra graven", hvor børnene møder 4 skæbner fra vores fjerne fortid. - Bjørn fra stenalderen, som oplever et dramatisk og skæbnesvangert angreb på sin boplads. - Solveig fra bronzealderen, der glæder sig til at danse for solen til årets fest. - Rolf fra jernalderen, som må ofre et menneske, som han har kært for at redde sit folk. - Di-Mut fra Ægypten, der kun kan se sin elskede i ly af natten. Alt kan ske, hvis I finder kedsomhedsknapperne og trykker på det. Drager forbløder, en lejlighed går op i røg og dukkehuse bliver levende. Fødselsdag med vores forfædre Lørdage og søndage kl. 10. 15 - 13. 15 I får: Den anmelderroste børneomvisning: Fortællinger fra Graven Jagt efter Kedsomhedsknapper på egen hånd Mulighed for at nyde medbragt mad og drikke i museets Frokoststue. Jeres bord vil være reserveret og markeret med fødselsdagsflag Adgang til museet Antal og pris: Max antal: 25 børn og 4 voksne (ekstra voksne betaler entré) Pris: 1800 kr.


Arkitekter vil bremse beslutning om højhus i 14 etager\nPolitikerne i Haderslev skal den 24. november 2020 endeligt godkende lokalplanen for et højhus i 14 etager, men 3 arkitekter opfordrer til at trække i bremsen.\nIfølge JyskeVestkysten vil arkitekterne Marianne Dalbøl Pedersen og Rasmus Hamann fra Tegnestuen Stedse samt Mikkel Martinussen fra Tegnestuen Mejeriet have politikerne til at droppe vedtagelsen af lokalplanen for et stort projekt ved Hoonørkajen.\nLokalplanen åbner mulighed for opførelse af et højhus i op til 14 etager med en maksimal højde på 55 meter, samt en lidt lavere kantbebyggelse i op til 8 etager med en maksimal højde på 28 meter. Der bliver mulighed for etablering af 150 boliger i alt.\nIfølge avisen påpeger de 3 arkitekter i en kronik, at politikerne dels ikke har læst høringssvarene og dels kun er blevet rådgivet af investorgruppen.\n- Vi mangler reelle, faglige svar på nogle meget enkle spørgsmål, som både vi og en række borgere har stillet, siger Marianne Dalbøl Pedersen, Rasmus Hamann og Mikkel Martinusen ifølge JyskeVestkysten.\nBag projektet står de lokale investorer er entreprenørvirksomheden Bo Michelsen A/S, A78 Arkitekter, Steen Skallebæk samt bestyrelsesformand i AHJ A/S, Brian Gerlach. Projektet omfatter 90 almene boliger samt 60 ejerlejligheder med et samlet etageareal på 21.000 kvm. Haderslev Boligselskab har sagt ja til at deltage i projektet som bygherre på de almene boliger.\nVisualisering: A78 Arkitekter.


Trænger du ikke til at komme lidt væk og være på kursus?\nDet er rart for mange at komme væk fra skolebænken, fordi man så kan komme på jobmarkedet og tjene gode penge – og man skal ikke bekymre sig om lektier længere.\nMen som tiden går, så trænger man måske også til at komme lidt væk og være fokuseret på at lære noget nyt eller blive styrket i det, man lærte i sin tid.\nDet kan jo være så mange år siden, man blev undervist i et fag, at man er ret så meget bagefter nu.\nDerfor er det måske af ren sund interesse, at man gerne vil lære videre, for det kan man aldrig blive for gammel til.\nOg så kan det jo være, man vil på et kursus for at blive god til noget, som man vil bruge aktivt senere, om det er til at drive en virksomhed, skifte arbejde eller arbejde kunstnerisk, når man har fri.\nDer er mange kurser at vælge blandt\nDet kan være virkelig svært, hvad det er for et kursus, man skal vælge, og hvor man eventuelt skal vælge det henne, hvis man nu vil følge et kursus online.\nDette er måske det nemmeste for en, hvis man stadig har arbejde ved siden af og skal passe en masse små børn.\nMen måske er det netop denne anledning, der gør, at man trænger til at komme lidt fra det hele og hverdagen, hvor man bedre kan fokusere på sig selv og blive bedre til at kunne noget eller lære noget helt fra bunden af.\nMan kunne jo starte med et Dansk kursus i Randers, så man kan se, hvordan man underviser i dansk nu, og om der skulle være kommet nogle regler til i det dansk sprog, som man ikke kender til.\nOg så er det jo også spændende at komme til Randers, hvis det ikke er et sted, som man besøger så tit.


En hel del internet handler giver til alt held mange forskellige muligheder for levering. Det mest populære er på nuværende tidspunkt udleveringssteder, hvor det er meget fleksibelt at kunne hente pakken når det passer ind i din hverdag. Leveringstypen er nemlig super smart, og ofte tillige den mest betalelige type af levering ved køb af .\nDu kan ligeledes planlægge at vælge at få leveret til din adresse eller til dit arbejdes adresse. Fragttypen er desværre en tak mindre prisbillig, men også ret så simpel. Den mindst kostelige form for levering vil dog i de fleste tilfælde være at du selv henter pakken, men den mulighed nødvendiggør at du fysisk befinder dig lige ved internet shoppens hjemsted.\nFragtperioden på er naturligvis temmelig essentiel når du absolut skal bruge produkterne straks, så med det formål er det naturligvis relevant at man efterser leveringstidspunktet for den pågældende vare.\nAdskillige online firmaer byder på levering på næstkommende hverdag på de fleste af deres varenumre, eksempelvis , men vær obs på at det betinges af at bestillingen anbringes inden et angivent tidspunkt, så de højst sandsynligt kan nå at få pakken ordnet forud for at logistikpersonalet får fri.\nNogle webbutikker frembyder fragt uden gebyr, men undertiden er det så nødvendigt at der aftages for en fastsat pris. I øvrigt må man udse dig den mindst kostelige slags levering, hvilket ofte – om du opholder sig nær Roskilde, Frederiksværk eller Billund – er at få dem til at levere dine produkter til et udleveringssted.\nDet er temmelig let gængeligt for købere at finde de laveste priser på forskellige internet butikker i Danmark, og på grund af dette har adskillige shops på nettet set sig nødsaget til at stampe salgsværdien på en række af deres varer – til babyer og børn, lige så vel som til voksne – enormt, og endda nogle gange byde på levering uden betaling.\nTil gengæld kan det trods alt være lønnende at se nærmere på nogle få internet butikker efter tilbud på før du færdiggør din shopping, så man er usvigeligt sikker på at modtage den prisbilligste pris.\nMan skal imidlertid være så påvagt, at i tilfælde af at en internet handler udlover deres varer for en pris som anses for himmelråbende overkommelig, så kunne det undertiden være et kendetegn på en uoprigtig e-forhandler. Kortkøb er trods alt inkluderet i et reglement, hvilket dækker dig som køber imod uoprigtige e-butikker.\nGenerelt foreslår vi bestillinger med kort eller mobilbetaling. Alternativt burde du drage fordel af en afdragsløsning fra fx ViaBill, hvis du efterspørger at klare pengene i flere bidder.\nForud for at folk shopper hos en forretning på nettet burde man i princippet overveje dens forretningsvilkår, men det er mange gange ikke specielt ophidsende.\nEt alternativ kan være at granske hvorvidt e-handlen er verificeret af e-mærket, da det er en antydning af at e-handlen efterlever de opstillede regler, tillige med at online butikken lejlighedsvis efterses af eksperter som har den nødvendige knowhow om de gældende love. Det er en rigtig god lejlighed til assistance, såfremt du bliver udsat for problemstillinger med din ordre.\nForuden dette tilrådes det at køber er oppe på mærkerne omkring de vigtigste reglementer der har betydning for transaktionen, fx den byttepolitik webbutikken anvender. På grund af dette er det også afgørende, at man stadig bibeholder ens kvittering på e-mail, således man en anden gang kan vidne om sin ordre af , om man efterspørger produkter til en dreng eller pige.\nTrustpilot frembringer en række relevante muligheder for at læse en stor portion andre køberes oplevelser og af den grund tilrådes det, at du gennemsøger internet shoppens bedømmelser af før du køber.\nFacebook giver dig tilsvarende forholdsvis ærlige genveje til at få indsigt i online forhandlerens popularitet. Desuden ses en række netshops som tilbyder folk at udfærdige en kritik af deres købsoplevelse, som tilmed må tages i brug til at fornemme tilfredsheden hos kunderne.\nVores website er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi hjælper en række netbutikker når vi publicerer virksomhedernes tilbud, og indhenter provision når den besøgende vi sender videre gennemfører en ordre.\nOrientering angående produkter og forhandlere på nettet understøttes rutinemæssigt, men vi kan ikke garantere imod rettelser der er iværksat siden vi sidst opdaterede de viste oplysninger.


Beskytter ved lastbilbrande: Millionudbud skal brandsikre Storebæltsbroens kabler | Fyn | fyens.dk\nBeskytter ved lastbilbrande: Millionudbud skal brandsikre Storebæltsbroens kabler\nStorebæltsbroens hovedkabler set fra oven på en skyet dag. Det er disse kabler, der nu skal beskyttes mod brand - helt op til 18 meter fra kørebanen. Foto: Morten Rode.\nEfter flere lastbilbrande har Sund & Bælt sendt to slags brandbeskyttelse i udbud for knap ti millioner. Hovedkablerne på hængebroen beskyttes, så bæreevnen og i sidste ende trafikken ikke påvirkes.\nSund & Bælt vurderer løbende risikoen for afbrydelser i trafikken på Storebæltsbroen, færdselsåren mellem Øst- og Vestdanmark. De senere år er lastbilbrande blevet en potentiel fare. I sidste uge brød en lastbil i brand på Vestbroen og stoppede al trafik i flere timer.\nDerfor vil selskabet nu sikre hovedkablerne på hængebroen mod brandskader og har sendt to typer beskyttelse af kablerne i udbud. Det skriver Byggeriets Dagblad, Licitationen.\n- Hvert år foretager vi en risikovurdering af længerevarende afbrydelser af forbindelsen, og hvert sjette år laver vi en gennemgribende revurdering af vores risikobillede. Og der er brande i lastbiler kommet ind i billedet for nylig som noget, vi skal tage mere alvorligt, fordi der har været en del af dem, fortæller Kim Agersø Nielsen, teknisk chef med ansvar for konstruktioner og anlæg hos Sund & Bælt, til Fyens.dk.\nBranden i en lastbil på Vestbroen i sidste uge har gjort henledt opmærksomheden på, at kablerne på Østbroen skal brandsikres. Foto: Fyns Politi\nHovedkablerne skal være intakte\nDet er både danske og internationale erfaringer, der ligger bag beslutningen om at brandsikre de bærende kabler på Østbroen. Kim Agersø Nielsen henviser til en brand på Lillebæltsbroen om natten den 23. juli 2013. Her forulykkede en lastbil, som brød i brand og lammede trafikken over Lillebælt, fordi man frygtede, at kablerne var blevet beskadiget.\nDet viste sig senere, at temperaturen i kablerne havde rundet 400 grader, hvilket påvirkede bæreevnen, men dog ikke alvorligt. Lillebæltsbroens kabler blev i efteråret og vinteren 2017 brandsikret med isoleringsmåtter og stålkapper, og det er samme arbejde, der nu venter på hængebroen på Storebælt.\n- Hovedkablerne er essentielle for hængefaget mellem ankerblokkene, så kablerne skal være intakte. Hvis de bliver beskadiget, mister vi bæreevne på broen, og det kunne i værste fald betyde restriktioner for trafikken, siger Kim Agersø Nielsen.\nPå Storebæltsbroens vestlige del, hvor lastbilbranden i sidste uge fandt sted, er der ingen kabler. Hvis lastbilen var brudt i brand på Østbroen (hængebroen), ville der ikke være sket kablerne noget, vurderer den tekniske chef. Men alligevel vurderes det, at kablerne nu skal sikres.\n- Nej, det skal være mere alvorligt end det. Det baserer jeg blandt andet på, at autoværnet, som stod lige op ad lastbilen, ikke blev deformeret. Så varmepåvirkningen har ikke været voldsom.\nBeskytter i 18 meters højde\nDer er frist i september for opgaven med at sikre de knap 1200 meter kabler på Storebæltsbroen, der skal have to lag brandisoleringsmåtter og en ydre stålkappe.\nBrandsikringerne skal beskytte kablerne op til en højde på mellem 17 og 18 meter over kørebanen, og de to udbud er sat til at koste samlet 9,8 millioner.\nEt tredje udbud med monteringen af de to slags beskyttelse kommer efter sommerferien, og selve arbejdet med at sætte måtterne og kapperne på begynder enten i efteråret eller foråret 2019.\n- Det kommer an på, hvor travlt, vi vurderer, vi har. Men det er også et pengespørgsmål, for det vil uden tvivl være dyrere om vinteren, hvor der er flere vejrligsdage (dage, hvor vejret forhindrer, at arbejdet kan udføres ordentligt, red.), siger Kim Agersø Nielsen.


Nye godsruter betyder travlhed hos tolden i Hirtshals | TV2 Nord\nDer er kommet nye regler til de mange chaufører der lige nu krydser Danmarks grænser.\nNye godsruter betyder travlhed hos tolden i Hirtshals\nCoronavirus har ændret flere europæiske godsruter. Derfor oplever Toldstyrelsens ekspedition i Hirtshals en stigende travlhed.\n26. mar 2020, kl. 17:00\nCorona-krisen har lukket skoler og institutioner, men Danmarks grænser er stadig åbne for gods og varer for at sikre fyldte hylder samt råvarer og materialer til danske virksomheder.\nMen på grund af corona er mange godsruter blevet ændret op gennem Europa.\nDet betyder ekstra travlhed på nogle af Toldstyrelsens ekspeditioner - blandt andet i Hirtshals. Det oplyser styrelsen i en pressemeddelelse.\n- Lige nu ser vi flere lastbiler ved vores toldekspedition end normalt, siger Maren Holm Johansen, der er handelsdirektør i Toldstyrelsen.\nOpfordrer til at holde afstand\nDen ekstra trafik betyder, at flere chauffører skal igennem Toldstyrelsens ekspedition på havnen i Hirtshals. Derfor har Toldstyrelsen hen over weekenden skruet op for kommunikationen om, hvordan chaufførerne skal agere i en tid med corona.\n- Det er vigtigt, at de chauffører, der kommer igennem vores ekspeditioner, holder sig informeret om de retningslinjer, der nu gælder i Danmark. I løbet af weekenden har vi derfor opsat plakater på flere sprog med retningslinjer og indført begrænsninger på, hvor mange der må opholde sig i ekspeditionen, siger Maren Holm Johansen.\nHun opfordrer chauffører til at overholde de nye retningslinjer både for deres egen skyld, men også af hensyn til toldernes sundhed.\n- Tolderne varetager en kritisk samfundsopgave. De holder ulovlige varer ude af landet og sikrer en smidig handel, så vareforsyningen til borgere og virksomheder kan opretholdes. Derfor har deres sundhed vores første prioritet, siger Maren Holm Johansen.\nCirka en femtedel af Toldstyrelsens medarbejdere bemander lige nu samfundskritiske opgaver, der ikke kan løses hjemmefra, men kræver at man fortsat møder på arbejde.


Rambøll Management. Dansk Skuespillerforbund. Løn og Køn. Lønanalyse med fokus på køn - PDF\nDownload "Rambøll Management. Dansk Skuespillerforbund. Løn og Køn. Lønanalyse med fokus på køn"\n1 Rambøll Management Dansk Skuespillerforbund Løn og Køn Lønanalyse med fokus på køn August 2007\n2 Dansk Skuespillerforbund Lønanalyse med fokus på køn Ref Udg. Dato Godk. Kontrol Udarb. Rambøll Management Nørregade 7A DK-1165 København K Denmark Tlf:\n3 Indholdsfortegnelse 1. Indledning Læsevejledning Baggrund Metode Spørgeskemaundersøgelse Interview Kontraktgennemgang Undersøgelsens hovedkonklusioner 4 2. Løn og ansættelsesforhold Ansættelsesforhold og lønniveau Film og TV Teater Reklame Lønniveau generelt Særaftaler Pensionsordning Arbejdsgiverbetalt pension Privat pensionsordning Graviditet og barsel Barselsorlov Tilbage efter barsel Beskæftigelsesgrad Arbejdsløshed og køn Arbejdsløshed avler mere arbejdsløshed Jobmuligheder Arbejde uden for faget Jobmuligheder og køn Rekruttering Lønfastsættelsen Køns betydning for lønfastsættelsen Faglige kvalifikationer Kendthed i befolkningen Kendthed i branchen og netværk Forhandlingssituationen og forhandlingsevne Arbejdsgivernes håndtering af forhandlingssituationen Åbenhed omkring løn blandt skuespillere og arbejdsgivere? Alder og anciennitet Konkurrence Agent Caster Anbefalinger til DSF Åbenhed og gennemsigtighed om løn Hjælp til forhandlingssituationen 44\n4 4.3 Forbedring af kvindernes forhandlingsevne En selvopfyldende profeti De gode rollemodeller Flere kollektive aftaler 4.7 Flere kvinder i lederstillinger Barsel og scenekunst Beskæftigelse af ledige 49\n5 1. Indledning Dansk Skuespillerforbund (DSF) har bedt Rambøll Management om at foretage en lønanalyse med fokus på ligeløn blandt forbundets medlemmer. Det overordnede formål med undersøgelsen er at give forbundet indsigt i og viden om, hvor og hvordan ubegrundede eller uforklarlige løn- og honorarforskelle opstår. I denne rapport præsenterer Rambøll Management resultater og konklusioner fra undersøgelsen Læsevejledning Rapporten består af dette indledende kapitel, hvor baggrunden for projektet, undersøgelsens metode samt rapportens hovedkonklusioner er opridset. Herefter består rapporten af tre dele: Første del af rapporten omhandler medlemmernes løn og ansættelsesforhold. Kapitel 2 beskriver de ansættelsesformer, der findes for forbundets medlemmer samt præsenterer tabeller og grafer for bl.a. barsels- og pensionsforhold. Anden del af rapporten omhandler de faktorer, som har indflydelse på lønfastsættelsen for forbundets medlemmer. Kapitel 3 analyserer de forhold, som har betydning for, hvor meget det enkelte medlem af forbundet får og kan forvente at få i løn. Tredje del af rapporten indeholder Rambøll Managements anbefalinger til DSF. Kapitel 4 præsenterer anbefalinger til, hvad Dansk Skuespillerforbund kan gøre for at fremme den kønsmæssige ligestilling blandt forbundets medlemmer. 1.2 Baggrund DSF havde per medlemmer, hvoraf omkring 80% var skuespillere, mens de resterende medlemmer var sangere og dansere. Kønsfordelingen blandt skuespillerne er næsten helt lige, mens der er omkring 2/3 kvindelige medlemmer blandt sangere og dansere. Der har i de seneste år fra forskellig side været fokus på, at mænd og kvinder i branchen arbejder under ulige vilkår. Dette har bl.a. ført til dannelsen af Agenda 009, der er et netværk for ligestilling inden for scenekunstområdet, samt ikke mindst oprettelsen af et ligestillingsudvalg i DSF. Samtidig er der udkommet flere rapporter, som hver på sin vis dokumenterer, at der er problemer med køn og løn i miljøet. I 2002 udkom Christina Krølls rapport omkring Danske skuespillere i et erhvervsøkonomisk perspektiv, som konkluderede, at der var betydelige forskelle i lønnen og beskæftigelsesgraden blandt mandlige og kvindelige skuespillere. Det er resultaterne fra denne rapport, som har ansporet ligestillingsudvalget i DSF til at tage fat om problemet, bl.a. gennem Rambøll Managements undersøgelse. 1\n6 I 2004 udkom WIFT (Women in Film and Television) med en rapport om køn og arbejde i film og tv i Danmark fra 1992 til Heri undersøges fordelingen af mænd og kvinder i de ledende stillinger inden for tv og film, og det dokumenteres, at langt hovedparten af de personer, som besætter disse poster, er mænd, hvad enten det drejer sig om instruktører, producenter, manuskriptforfattere eller direktører. Meget peger således på, at der hersker forskellige vilkår for mænd og kvinder inden for de områder, som forbundets medlemmer arbejder med. Diskussion af lønproblematikken i branchen har dog hidtil været begrænset af manglende viden om området, idet nærværende undersøgelse er den første større lønanalyse blandt forbundets medlemmer. 1.3 Metode Undersøgelsen er bygget op omkring tre primære datakilder. Dels resultaterne fra en stor spørgeskemaundersøgelse blandt forbundets medlemmer, dels interview med udvalgte medlemmer og dels interview med udvalgte arbejdsgivere fra et bredt udsnit af de arbejdspladser, hvor forbundets medlemmer finder ansættelse. Desuden er undersøgelsen suppleret med gennemgang af kontrakter og rollelister fra udvalgte tv-produktioner, spillefilm, reklamefilm og teatre Spørgeskemaundersøgelse Spørgeskemaundersøgelsen bestod af ca. 40 spørgsmål, herunder baggrundsspørgsmål omkring køn, alder, familieforhold, år i branchen, uddannelse og profession. Derudover var der spørgsmål vedrørende beskæftigelse og arbejdsløshed, lønniveau, pension, barsel samt forskellige faktorer, som kan have betydning for lønnen. Indsamlingen af data er foregået som en kombination af telefoninterview, selv-udfyldelse af skemaer på nettet og udfyldelse af papirskemaer. På denne måde er alle medier blevet stillet til rådighed for medlemmerne. Der er tale om en totalundersøgelse med invitation til samtlige af forbundets medlemmer. Tabel 1.1 Afslutningsstatus for spørgeskemaundersøgelse Antal Procent Uegnede kontaktoplysninger efter opringning 177 9% Telefonisk kontakt ikke opnået/telefonisk kontakt, men ikke gennemført % Ingen kontakt mulig før efter indsamlingens afslutning 42 2% Ønsker ikke at deltage 88 5% Interview gennemført % I alt % Målet for indsamlingen var 1000 besvarelser med det sigte at få et validt datamateriale at arbejde med. Dette mål er nået og lidt til med i alt 1160 besvarelser. Fordelingen af respondenter på baggrundsvariablene så ud som følger: 2\n7 Tabel 1.2 Respondenter fordelt på køn Antal Procent Mand % Kvinde % I alt % Tabel 1.3 Respondenter fordelt på alder Antal Procent Under 35 år % år % Over 50 år % I alt % Tabel 1.4 Respondenter fordelt på profession (flere svar mulige) Antal Procent Skuespiller % Sanger % Danser (inkl. koreograf) 108 9% Musicalperformer 81 7% Andet % Skuespillerstuderende 12 1% Instruktør 61 5% Operasanger 7 1% Interview Der er foretaget i alt 10 telefoninterview med medlemmer og 13 telefoninterview med arbejdsgivere. Alle er udvalgt af DSF med det formål at opnå maksimal variation; for medlemmerne mht. alder, kendthed, branche og familieforhold, for arbejdsgiverne mht. branche og geografisk spredning. Interviewpersonerne er således ikke udvalgt med det formål at opnå repræsentativitet, dette sørger spørgeskemaundersøgelsen for. Formålene med interviewene er i stedet at komme i dybden og forsøge at opnå større viden om, hvorfor og hvordan lønforskelle opstår. Derfor er der også interviewet flest kvindelige medlemmer, idet det interessante primært er at få kvindernes perspektiv på lønproblematikken. For at få et så nuanceret billede af arbejdsforholdene som muligt, er 2 mænd dog også blevet interviewet. Interviewene er udført af 3 medarbejdere fra Rambøll Management ud fra en på forhånd fastlagt spørgeguide, således at der såvidt muligt er opnået ensartethed i spørgsmålsformuleringer m.m. i de forskellige interview. Der blev udformet en separat spørgeguide for arbejdsgiverne og en for medlemmerne, om end nogle spørgsmål gik igen i begge guider. Spørgsmålene til arbejdsgiverne var opdelt i fire temaer; baggrundsoplysninger, ansættelsesforhold, løndannelse og kønsforskelle. Spørgsmålene til medlemmerne var opdelt i tre temaer; baggrundsoplysninger, løndannelse og kønsforskelle. 3\n8 Oversigt over kvalitative interview Medlemmer: Arbejdsgivere: 1 kvindelig sanger 4 film- og tv-producenter 1 kvindelig danser 6 fra teaterbranchen 6 kvindelige skuespillere 1 fra et reklamebureau 2 mandlige skuespillere 1 caster og 1 agent I ALT: 10 interview m. medlemmer I ALT: 13 interview m. arbejdsgivere Kontraktgennemgang Udover de tre primære datakilder er analysen suppleret med en gennemgang af udvalgte kontrakter og rollelister. Dette drejer sig om kontrakter fra en tv-serie på TV3, rolle- og lønningslister fra en tv-serie på TV2 samt en tvserie på DR. Herudover er rolle- og lønfordelingen på 27 danske spillefilm fra 2005 blevet gennemgået, samt 126 kontrakter fra reklamefilm fra Desuden er lister over fastansatte skuespillere og operasangere på Det Kongelige Teater blevet gennemgået med henblik på at afdække fordelingen af mandlige og kvindelige fastansatte samt disses lønninger. Kontraktgennemgangen bruges som et afsæt for videre analyse og er således ikke en egentlig kortlægning af løn og rollefordeling i branchen. Til dette formål er fremgangsmåden for overfladisk og udvalget af kontrakter ikke tilstrækkeligt. 1.4 Undersøgelsens hovedkonklusioner Følgende hovedkonklusioner kan listes på baggrund af den gennemførte undersøgelse: Lønniveau. Der er markant forskel på, hvad de mandlige og kvindelige medlemmer af DSF tjener. 61% af kvinderne tjener under kr. om året, mens dette kun er tilfældet for 44% af mændene. Usagligt begrundet forskel. Rapporten operer med sagligt begrundede og usagligt begrundede lønforskelle mellem kønnene. De sagligt begrundede er fx kendthed og kvalifikationer, imens de usagligt begrundede fx er personens forhandlingsevner og konkurrencesituation. Undersøgelsen viser, at lønforskellene mellem mandlige og kvindelige scenekunstnere i vidt omfang skyldes usagligt begrundede faktorer. De skyldes altså typisk ikke, at kvinderne er mindre dygtige eller mindre salgbare til publikum men snarere at kvinderne fx forhandler dårligere, forventer mindre og befinder sig i en hårdere konkurrencesituation end mændene. Rollefordeling. Der er generelt en skæv fordeling af roller til hhv. mænd og kvinder. Det billede, der tegner sig, er, at roller til kvinder kun udgør 1/3 af alle rollerne i langt de fleste produktioner på både film, tv og teater. Konkurrence. Den skæve rollefordeling betyder, at der er betydeligt større konkurrence om rollerne blandt kvindelige skuespillere end blandt mandlige. Den hårdere konkurrence blandt kvinderne betyder, at arbejdsgiverne i højere grad kan tillade sig at presse kvinderne i løn. 4\n9 Lønfordeling. Gennemgangen af kontrakter fra forskellige film og tvproduktioner viser, at de kvindelige skuespillere ofte har kontrakter for kortere perioder og også tit en lavere dagsgage. De kvindelige skuespillere arbejder således færre dage end deres mandlige kolleger og samtidig ofte til en lavere dagsgage. Mænd i de ledende stillinger. Flere interviewpersoner fremhævede det som et problem, at det ofte er mænd, der sidder på de besluttende poster på medlemmernes arbejdspladser. Kvindelige arbejdsgivere er ifølge interviewpersonerne mere opmærksomme på at sikre ligeløn. Flere fremhævede desuden, at mænd generelt kommunikerer bedre med andre mænd, hvilket i en forhandlingssituation kan være en fordel for de mandlige skuespillere, dansere eller sangere. Beskæftigelsesgrad. Der er generelt høj arbejdsløshed blandt DSFs medlemmer, idet omkring halvdelen angiver at have modtaget arbejdsløshedsunderstøttelse i Der er en tydelig kønsforskel her, hvor 54% af de mandlige medlemmer angiver ingen understøttelse at have modtaget i 2006, mens dette kun er tilfældet for 39% af de kvindelige medlemmer. Det ser ud til, at arbejdsløshed avler mere arbejdsløshed, idet de, der har været meget arbejdsløse det seneste år, er mere tilbøjelige til heller ikke at have aftaler om arbejde det næste år. Graviditet og barsel. Hovedparten af medlemmerne (både mænd og kvinder) angiver at have finansieret deres barselsorlov ved hjælp af dagpenge. ¼ angiver, at arbejdsgiveren har betalt en del af seneste barselsorlov. Interviewpersonerne beretter om store problemer for kvinderne med at komme tilbage efter barsel og med at kombinere arbejds- og familieliv. Køn. Hovedparten af respondenterne i spørgeskemaundersøgelsen angiver, at køn har betydning for lønfastsættelsen. Det er bemærkelsesværdigt, at så mange mener, at køn har betydning, idet køn almindeligvis ikke burde være en faktor, der påvirker hvilken løn man får. Resultaterne tyder desuden på, at kvinderne i branchen er mere opmærksomme på uligheden mellem kønnene end mændene. Således mener omkring to tredjedele af kvinderne, at kønnet har betydning for lønfastsættelsen, imens en tredjedel af mændene mener det samme. Faglige kvalifikationer. De fleste medlemmer angiver, at faglige kvalifikationer kun har en mindre betydning for lønfastsættelsen, hvilket også er bemærkelsesværdigt, idet dette almindeligvis burde være en helt afgørende faktor. Kendthed. Blandt såvel interviewpersoner som respondenterne i spørgeskemaundersøgelsen var der enighed om, at kendthed i befolkningen er en helt afgørende faktor for, hvad man kan forvente i løn. Også kendthed i branchen er væsentlig, idet arbejdsgiverne altid finder dem, de skal bruge til roller gennem deres kendskab til branchen og aldrig gennem jobopslag og lignende. Forhandlingsevne. Lønnen for den enkelte skuespiller, sanger eller danser fastsættes som regel gennem forhandling. Forhandlingsevnen blev derfor fremhævet af både respondenterne i spørgeskemaundersøgelsen og af interviewpersonerne som væsentlig for løndannelsen. 5\n10 Kvinder og forhandling. Der er blandt interviewpersonerne, både arbejdsgivere og medlemmer, en udbredt opfattelse af, at kvinder er dårligere til at forhandle og derfor generelt kommer dårligere ud af forhandlingssituationen end mænd. Arbejdsgiverne. Kun få af de interviewede arbejdsgivere er opmærksomme på, hvorvidt der er problemer omkring ligeløn og skæv rollefordeling på deres arbejdsplads. De fleste er dog positivt stemt over for at forsøge at gøre noget ved problemerne, hvis de findes hos dem. I de følgende kapitler vil alle hovedkonklusionerne blive beskrevet og yderligere kvalificeret med data fra såvel spørgeskemaundersøgelsen som interviewene med medlemmer og arbejdsgivere. 6\n11 2. Løn og ansættelsesforhold I dette kapitel gennemgås de ansættelsesformer, der findes for forbundets medlemmer, og der vises tabeller og grafer fra blandt andet barsels- og pensionsforhold. Oplysningerne stammer dels fra almindelig tilgængelig viden om ansættelsesforhold og overenskomster i branchen, dels fra den spørgeskemaundersøgelse, der er gennemført blandt forbundets medlemmer. De faktuelle oplysninger er desuden suppleret med forklaringer fra de kvalitative interview med forbundets medlemmer og disses arbejdsgivere. Endelig er der for de forskellige brancher listet de centrale pointer i forhold til kønsforskelle, som gennemgangen af kontrakter og rollelister afslørede. 2.1 Ansættelsesforhold og lønniveau Respondenterne i spørgeskemaundersøgelsen er blevet spurgt om, hvad de har medvirket i i 2006, med mulighed for at sætte kryds flere steder. Tabel 2.1 Oversigt over hvilke typer produktioner medlemmerne har medvirket i (flere svar mulige) Antal Procent Teater % Tv-produktion (fx tv-dramatik og tv-shows) % Spillefilm % Reklamefilm % Speak til reklamefilm % Dubbing til tegnefilm % Radio % Koncerter og shows % Andre projekter % Har ikke været arbejdsmæssig aktiv i % Diverse instruktion 35 3% Opera 43 4% Diverse undervisning 54 5% Film og TV Aflønningsformen i filmproduktioner er overvejende dags- og rollegage, mens det i tv-produktioner også hænder, at de store gennemgående roller aflønnes ved månedsgage. Skuespillere, som ansættes på dagsgage, har ofte korte kontrakter på en eller få dage. I filmbranchen bliver lønnen typisk aftalt med produceren. Det er indtrykket, at lønforhandlinger er mere udbredt i filmbranchen end i teaterverdenen, pga. de ofte større produktionsbudgetter på film end på teater. Det er imidlertid ikke alle lønninger, der er til forhandling. Det er almindeligt, at der forhandles løn til de større roller, mens biroller i mange tilfælde aflønnes efter tariffen. DSF har indgået en særlig overenskomst med DR, som er bestemmende for medlemmernes medvirken i DR-produktioner. Øvrige film- og tvproduktioner er reguleret ved den overenskomst, som DSF og producentforeningen har indgået. Mens minimums-dagsgagen i DR-produktioner er om- 7\n12 kring 3000 kr., er den kun 2600 kr. i andre produktioner, ligesom også minimums-månedsgagen er lidt højere i DR-produktioner end i andre produktioner. Gennemgangen af kontrakter og lønningslister fra forskellige tv-produktioner afslører store variationer i lønniveauet, når der aflønnes ved dagsgage. I den samme produktion varierer dagsgagerne således mellem kr. og kr. Der ses ikke helt samme udsving, når der kigges på aflønningen af de gennemgående roller ved månedsgage. Denne varierer sjældent mere end 5000 kr. mellem rollerne, hvor en skuespiller fx får kr., mens resten af de gennemgående roller får kr. om måneden. Gennemgang af rolle- og lønningslister fra 27 spillefilm fra 2005 viste ligeledes store forskelle på dagsgagerne. For eksempel varierer dagsgagen i en af produktionerne mellem kr. og kr. Gennemsnitlig dagsgage i alle 27 produktioner var kr. Lønniveauet i film- og tv-produktioner er således kendetegnet ved for nogle at ligge betydeligt højere end i fx teaterbranchen, mens det for andre er nogenlunde det samme. Dette understøtter, hvad flere af interviewpersonerne blandt medlemmerne fremhævede, nemlig at der er langt større lønudsving inden for filmbranchen, end der er i teaterbranchen. Kønsforskelle i film og tv I en tv-produktion fra TV3 var der 21 roller til mandlige skuespillere og 12 til kvindelige skuespillere. De mandlige skuespillere fik i gennemsnit kr. mere i honorar end de kvindelige skuespillere, når dagsgage og antal spilledage regnes sammen. De mandlige skuespillere arbejdede således flere dage i gennemsnit til en højere dagsgage. I en tv-produktion fra TV2 var der 46 kvinderoller og 76 manderoller. De mandlige skuespillere fik i gennemsnit kr. mere i honorar end de kvindelige skuespillere, når dagsgage og antal spilledage regnes sammen. De mandlige skuespillere arbejdede således flere dage i gennemsnit til en højere dagsgage. I en tv-produktion fra DR var der 100 kvinderoller og 162 manderoller. Der var ikke forskel i lønniveauet for de mandlige og de kvindelige medvirkende. I 27 spillefilm fra 2005 var der i alt 187 kvinderoller og 295 manderoller. Kvinderne fik i gennemsnit kr. pr. film, mens mændene fik kr. pr. film. I 23 ud af de 27 spillefilm fra 2005 var der flest manderoller, mens der i 3 var flest kvinder og i en var lige mange mænd og kvinder. Den gennemsnitlige dagsgage var højest for mændene i 21 af filmene, mens den var højest for kvinderne i 5 film og den samme for begge køn i en film. Kvinderne fik i gennemsnit kr. pr. spilledag i de 27 produktioner, mens mændene fik kr. pr. spilledag. Dette er en forskel på kr Teater Aflønningsformen inden for teater er altid månedsgage, hvilket de 6 interviewede teaterdirektører også understøttede. Men mens de på nogle teatre ansætter det kunstneriske personale i ret korte kontrakter på omkring 3,5 8\n13 måned, har man på andre teatre skuespillere ansat på livstid eller i flere år lange kontrakter. De fleste teatre har en overenskomstbestemt minimumsløn på ca kr. om måneden. Dog er der lidt variation, fx får skuespillere i BST og FAST kun omkring , mens minimumslønnen for skuespillere i Københavns Teater er lidt over om måneden. Nogle teatre har en fast praksis om, at en korttidsansættelse automatisk udløser et ekstra tillæg til den overenskomstbestemte løn. Størrelsen af dette tillæg kan i nogle tilfælde forhandles. Dog fremhævede mange af interviewpersonerne - både blandt arbejdsgiverne og medlemmerne - at mindre teatres ofte meget små budgetter sætter naturlige grænser for, hvad der kan betales i løn til de medvirkende. Det er således hovedsageligt på de større teatre, at det er muligt for skuespillere at forhandle sig til mere i løn, end overenskomsten forudsætter. På de større teatre er det ofte en administrativ leder eller økonomichef, der forhandler løn, mens det på mindre teatre, hvis forhandling kommer på tale, som regel er den kunstneriske leder, der forhandler. Der er gennemgået lønningslister for Det Kongelige Teater. Her fastsættes lønnen efter anciennitet vha. løntrin. Gennemgangen viste, at de lavest lønnede skuespillere fik omkring kr. om måneden, mens de højest lønnede fik omkring kr. om måneden. Lønnen på Det Kongelige Teater er således gennemgående lidt højere end på andre og mindre teatre, hvilket sandsynligvis hænger sammen med dets betydelige størrelse, og at det er en statslig institution 1. Kønsforskelle i teater På Det Kongelige Teater var i fastansatte mandlige skuespillere og 7 fastansatte kvindelige skuespillere Både de mandlige og kvindelige skuespillere tjente i gennemsnit kr. om måneden På Det Kongelige Teater er ansat 17 mandlige operasangere og 14 kvindelige Mændene tjener i gennemsnit kr. om måneden, mens kvinderne tjener kr. om måneden Reklame Der er indgået overenskomst mellem DSF og producentforeningen om ansættelse af DSF medlemmer til medvirken i reklamefilm. Aflønningen for medvirken i reklamefilm sker altid både som honorar for medvirken (studietid), der skal udgøre mindst kr. om dagen, og som betaling for brugen af reklamen (udnyttelseshonorar). I reklamefilm er budgettet helt afgørende for lønfastsættelsen. Ud fra budgettet vurderes, hvilke skuespillere og andre medvirkende der er råd til at hyre. Casterne kontakter derefter kun de skuespillere, som de ved, de kan få for den pågældende løn. Derfor bliver der kun sjældent tale om en egentlig lønforhandling. 1 Det Kongelige Teater er et statsligt teater, der hvert år afsættes penge til på finansloven. 9\n14 Den interviewede reklamefilmsproducent mente, at måden, man i Danmark aflønner de medvirkende på, er uhensigtsmæssig. Dette skyldes, at markedet bliver meget ugennemsigtigt, når producenten af annoncøren bliver pålagt at fastlægge honoraret på forhånd inden det vides, hvor og hvor ofte reklamen skal vises. Kønsforskelle i reklamefilm 63 mænd og 63 kvinder modtog tilsammen kroner i løn i forbindelse med 126 reklamefilmskontrakter i 2005 De 63 kvinder fik tilsammen kr. i honorar, mens de 63 mænd fik kr. tilsammen. Mændenes løn udgjorde altså 4/5 af den samlede lønsum Der var generelt stor spredning i honorarerne, således at nogle fik ret lidt i løn, mens andre fik rigtig meget Lønniveau generelt I spørgeskemaundersøgelsen er spurgt til respondenternes indkomst fra arbejde inden for faget i Tabel 2.2 Medlemmernes årlige indkomst inden for faget Antal Procent Mindre end kr % Fra og op til kr % Fra og op til kr % Fra og op til kr % Fra og op til kr. 60 5% Fra og op til kr. 27 2% Fra og op til kr. 27 2% Mere end % Ved ikke 34 3% Ønsker ikke at oplyse 24 2% I alt % *Den årlige indkomst er bestemt ud fra medlemmernes indkomst i 2006 før skat og uden pensionsordninger, dagpenge og indkomst fra arbejde udenfor faget. Det ses af tabel 2.2, at over halvdelen af respondenterne angiver at have haft en indkomst på mindre end kr. i 2006, dvs. omkring kr. om måneden. Kun ganske få tjener mere end kr. om året. Tabel 2.3 Medlemmernes årlige indkomst inden for faget, fordelt på køn Mand Kvinde Mindre end kr. 26% 38% Fra og op til kr. 18% 23% Fra og op til kr. 18% 17% Fra og op til kr. 15% 8% Fra og op til kr. 7% 4% Fra og op til kr. 3% 2% Fra og op til kr. 4% 1% Mere end % 1% Ved ikke 2% 4% Ønsker ikke at oplyse 2% 2% I alt\n15 Krydses ovenstående indkomstspørgsmål med køn, som det ses i ovenstående tabel 2.3, ses en tendens til, at kvinder i højere grad befinder sig i de lavere indkomstkategorier, selvom der også er en stor del af mændene i disse kategorier. I nedenstående figur er vist fordelingen af kvinder og mænd inden for de forskellige indkomstkategorier. Det ses, at kvindernes andel er størst i de lavere kategorier, mens mændenes andel er størst i de højere kategorier. Figur 2.1 Andelen af mænd og kvinder fordelt på indkomstkategorier Andelen af mænd og kvinder fordelt på indkomstkategorier Procent 90,00% 80,00% 70,00% 60,00% 50,00% 40,00% 30,00% 20,00% 10,00% 0,00% Mand Kvinde < til til til til til til Indkomstkategorier > Ved ikke Ønsker ikke at oplyse 2.2 Særaftaler Udover den almindelige løn for at medvirke hænder det ind imellem, at der indgås særlige aftaler mellem arbejdsgiveren og den enkelte skuespiller, sanger eller danser. Disse aftaler kan eksempelvis indebære, at den medvirkende får betalt transport, tilskud til en babysitter eller betalt sin telefonregning. Det overordnede billede efter interview med arbejdsgivere og medlemmer er, at særaftaler ikke er noget, der gøres brug af i stor udstrækning i Danmark. Alle arbejdsgiverne medgiver, at det sker, at de giver tilskud til diverse ting, eller at der inkluderes aftaler om transport, ophold osv. i kontrakten, men det er ikke en faktor, som er udslagsgivende for, at der kommer store forskelle i lønniveauet. I spørgeskemaundersøgelsen er medlemmerne blevet spurgt, om der i forbindelse med deres seneste ansættelse på hhv. teatre, tv-produktioner og spillefilm blev inkluderet særaftaler i kontrakten. På spillefilm og teater angiver omkring ¼, at der har været inkluderet særlige aftaler i deres kontrakter, mens dette kun er tilfældet for 14% af de, der har medvirket i tvproduktioner. Respondenterne er desuden blevet bedt om at angive, hvilke slags særaftaler der er tale om, og det fremgår heraf, at det hovedsageligt drejer sig om betaling af transport samt diverse ekstra tillæg til lønnen. 11\n16 Interviewrækken med både arbejdsgiverne og medlemmerne på teatrene giver til gengæld indtryk af, at den relativt ringe mulighed for at belønne attraktive sangere og skuespillere betyder, at fastansatte medarbejdere i stedet kan forhandle om at få fri til at deltage i fx udenlandske opsætninger for sangernes vedkommende og filmproduktioner for skuespillernes. På denne vis kan de ansatte forhandle sig til mindre arbejde for den faste månedsgage. Ifølge interviewpersonerne er der ikke nogen særlig forskel på, i hvor høj grad mænd og kvinder formår at forhandle sig til den slags særaftaler. 2.3 Pensionsordning DSFs medlemmer arbejder ofte på freelance basis og når derfor også tit at være ansat på mange forskellige produktioner i løbet af et år. Ikke mindst derfor er det relevant at undersøge, hvordan medlemmerne og arbejdsgiverne forholder sig til spørgsmålet om pension, både den arbejdsgiverbetalte og den private pensionsopsparing Arbejdsgiverbetalt pension Alle arbejdsgiverne angiver, at de udbetaler pension til det kunstneriske personale, sådan som overenskomsten forpligtiger dem til. Af respondenterne i spørgeskemaundersøgelsen svarer lidt under halvdelen, at der i forbindelse med udbetaling af den seneste løn blev indbetalt penge på en pensionsopsparing, mens 46 % svarer, at det blev der ikke, og 9 % svarer ved ikke. De, som har svaret ja til spørgsmålet, er desuden blevet bedt om at angive, hvor meget denne pensionsindbetaling udgjorde af lønnen. Af disse svar fremgår det, at der er store forskelle på, hvor meget pensionen udgør, idet det varierer mellem 2,5% og 25% af lønnen. Når spørgsmålet om arbejdsgiverbetalt pension krydses med køn, ses det, at der er en lidt større andel af mændene, som får betalt pension af deres arbejdsgiver. Det er således halvdelen af mændene, der svarer ja til spørgsmålet, mens det kun er 40% af kvinderne Privat pensionsordning I spørgeskemaundersøgelsen er der desuden spurgt til, hvorvidt man har en privat pensionsordning, hvilket 40% angiver at have. Når spørgsmålet krydses med køn ses det, at 45% af mændene har en privat pensionsordning, mod kun 35% af kvinderne. De, der svarede ja til spørgsmålet, blev også bedt om at angive, ca. hvor meget der indbetales årligt til denne private pensionsordning. Af svarene på dette spørgsmål fremgår det, at omkring ¼ indbetaler mindre end kr., og knap 1/3 indbetaler mere end kr. om året. De respondenter, som har angivet ikke at have en privat pensionsordning, er blevet bedt om at angive, hvorfor dette er tilfældet. Fordelingen af svarene ses i tabel\n17 Tabel 2.4 Årsager til hvorfor medlemmerne ikke har en privat pensionsopsparing (flere svar mulige) Antal Procent Har ikke råd % Mener ikke, det er vigtigt 41 6% Har aldrig tænkt over det % Er sikret på en anden måde 83 13% Andre grunde % Ved ikke 53 8% I alt % Det fremgår af svarene, at det især er fordi, der ikke er råd til det, at man ikke har en pensionsordning, men at en del også angiver aldrig at have tænkt over det. I svarkategorien andre grunde, var der plads til at respondenterne kunne beskrive mere specifikke årsager til ikke at have en pensionsordning. Af disse svar fremgik det, at det for mange skyldes, at de hellere vil sætte pengene i fast ejendom, at de stadig synes de er for unge til at begynde at tænke i de baner, eller at de er gift med en, som har en privat pensionsordning. 2.4 Graviditet og barsel I forbindelse med en analyse af arbejdsbetingelser og løn for DSFs medlemmer er det vigtigt også at tage forhold omkring graviditet og barsel i betragtning. Dette skyldes særligt, at markedet for medlemmerne i høj grad er præget af korttidsansættelser og freelancearbejde. Dette kan blive et problem i forbindelse med graviditet, idet mange vil være ansat i så kort tid, at arbejdsgiveren ikke er forpligtiget til at betale barsel. Hertil kommer, at graviditeten i nogle sammenhænge kan tænkes at være et problem for kvindens udøvelse af sit erhverv, lang tid før det er tilfældet i andre brancher på arbejdsmarkedet Barselsorlov De interviewede arbejdsgivere er alle blevet spurgt om, hvordan de forholder sig til graviditet og barsel blandt det kunstneriske personale. De fleste peger i besvarelsen af dette spørgsmål på, at det kunstneriske personale er ansat for så korte perioder, fx 3-5 måneder, at det ikke er relevant at tale om barselsorlov. Dog er der flere, som har oplevet problemer i forhold til, at graviditeten begyndte at kunne ses. Her beskriver en teaterdirektør, hvordan en skuespillerinde kan miste sit engagement, hvis det vurderes, at hun ikke kan være gravid og samtidig passe sin rolle. Både skuespillere og sangere fortæller endvidere, at kvinder er blevet taget ud af en rolle eller fx et kor, fordi graviditeten skæmmer det æstetiske udtryk i forestillingen. Mange af arbejdsgiverne fortæller dog også, at man som regel prøver at finde en løsning, så kvinden fortsat kan udfylde rollen, fx ved særlig kamerateknik, store kostumer eller ved at skrive manuskriptet om, således at graviditeten indgår i rollen. På de teatre, hvor det kunstneriske personale er fastansat, betales barselsorlov efter de gældende regler. 13\n18 I spørgeskemaundersøgelsen er der spurgt til forhold vedrørende graviditet og barsel. I tabel 2.5 fremgår det, hvordan de kvinder, der angiver at have afholdt barselsorlov, har finansieret denne. Tabel 2.5 Betalte arbejdsgiverne noget af medlemmernes orlov under sidste barselsorlov? Antal Procent Ja 70 25% Nej, jeg modtog udelukkende dagpenge % Nej, jeg modtog udelukkende kontanthjælp 4 1% Ved ikke 14 5% I alt % Det fremgår af tabel 2.5, at det store flertal finansierer deres barselsorlov ved hjælp af dagpenge. ¼ angiver, at arbejdsgiveren har betalt en del af seneste barselsorlov. Ud af disse har hovedparten fået betalt mere end 4 uger, og 25% angiver at have fået betalt ugers barsel. Når der kigges på kønsfordeling i besvarelsen af barselsspørgsmålene, fremgår det, at i alt 47 mænd har afholdt barsel, heraf 17 hvor arbejdsgiveren har betalt. Fædreorlov må således siges at være ret usædvanligt i branchen, hvilket både medlems- og arbejdsgiverinterviewene også peger på Tilbage efter barsel I interviewene af de kvindelige medlemmer blev det flere gange nævnt, at det kan være svært som kvinde at komme tilbage i branchen efter at have været på barsel. Dette skyldes især, at skuespillere, sangere og dansere arbejder inden for et område, hvor netværk har utrolig stor betydning i forbindelse med at blive tilbudt arbejde. Det blev flere gange fremhævet, hvor hurtigt en person glemmes i branchen, blot man har været ude nogle måneder. Et andet aspekt ved at få børn, som også blev fremhævet i flere af interviewene, er problemerne med at kombinere familieliv med arbejdet som skuespiller eller danser. Især arbejdet på teatre, ikke mindst turneteatre, er svært at forene med forældrerollen. Dette indebærer ifølge flere af interviewpersonerne, at mange kvindelige skuespillere forsvinder ud af faget, når de får børn. Nedenstående tabel viser en tendens, der understøtter dette. Det ser således ud til, at der er betydeligt flere mandlige respondenter med mere end 3 børn, end kvindelige. Samtidig er der flere kvindelige respondenter uden børn. Tabel 2.6 Antal børn fordelt på køn Ingen børn 1 barn 2 børn 3børn Mere end 4 børn I alt Mand 45% 38% 51% 63% 78% 47% Kvinde 55% 62% 49% 37% 22% 53% I alt Disse resultater stemmer godt overens med udsagnene om, at en del kvinder forlader branchen, når de begynder at få børn, mens dette ikke i lige så høj grad gør sig gældende for mændene. 14\n19 2.5 Beskæftigelsesgrad For at belyse medlemmernes grad af beskæftigelse og arbejdsløshed er der i spørgeskemaundersøgelsen spurgt til, hvor mange uger man har modtaget arbejdsløshedsunderstøttelse i Tabel 2.7 Antal uger på arbejdsløshedsunderstøttelse i 2006 Antal Procent Ingen % 1-4 uger 44 4% 5-14 uger % uger % uger % Mere end 40 uger 70 6% Ved ikke 42 4% I alt % Omkring halvdelen af respondenterne har slet ikke modtaget arbejdsløshedsunderstøttelse, hvilket sandsynligvis er et udtryk for, at de har været i arbejde hele året. Den anden halvdel af respondenterne angiver at have modtaget arbejdsløshedsunderstøttelse i større eller mindre dele af året Lidt under 1/3 af disse har modtaget det i mindre end 3 måneder (14 uger), mens resten har modtaget det i mere end 3 måneder. Ud af samtlige respondenter er det omkring 1/3, der i løbet af 2006 har modtaget arbejdsløshedsunderstøttelse i mere end 3 måneder Arbejdsløshed og køn Når besvarelserne fra spørgsmålet om arbejdsløshedsunderstøttelse opdeles på køn, ændrer billedet sig lidt. Mens 54% af de mandlige respondenter angiver ingen understøttelse at have modtaget i 2006, er det kun 39% af de kvindelige respondenter, der angiver dette. Samtidig ses en klar kønsforskel i andelen, der har modtaget arbejdsløshedsunderstøttelse i længere perioder. Mens 9% af kvinderne har modtaget understøttelse i mere end 40 uger, gør dette sig kun gældende for 3% af mændene. I figur 2.2 er vist andelen af respondenter inden for hver kategori, der er hhv. mænd og kvinder. 15\n20 Figur 2.2 Andelen af kvinder og mænd fordelt på antal uger på arbejdsløshedsunderstøttelse i ,00% 70,00% 60,00% 50,00% Procent 40,00% 30,00% Mand Kvinde 20,00% 10,00% 0,00% Ingen 1-4 uger 5-14 uger uger uger Mere end 40 uger Antal uger på arbejdsløshedsunderstøttelse Ved ikke I alt Det ses, at mændenes andel falder gradvist, jo længere dagpengeperiode der er tale om. Således udgør mændene kun 35% af respondenterne i kategorien uger og kun 25% i kategorien mere end 40 uger. Resultaterne peger på, at der blandt de medlemmer, som i perioder er arbejdsløse, er en overvægt af kvinder, samt at denne overvægt af kvinder øges, jo længere perioder af arbejdsløshed der kigges på. Denne tendens understøttes af nedenstående figur, der angiver hvorvidt respondenterne har aftaler om arbejde inden for deres fag det næste år fordelt på hhv. mænd og kvinder. Figur 2.3 Aftaler om arbejde inden for det næste år fordelt på køn 35,00% 30,00% 25,00% Procent 20,00% 15,00% Mand Kvinde 10,00% 5,00% 0,00% Ja, jeg er allerede fuldt booket Ja, jeg er ca. halvt booket Ja, jeg er ca. 1/4 booket Nej, jeg har ingen aftaler Har du aftaler om arbejde indenfor dit fag det næste år? 16


Om stedet - Hopballe Mølle\nHopballes egne Specialiteter\nHjemmelavede retter og Kyllingefars\nHopballe Mølle er en skøn naturperle beliggende\n10 km nord vest for Vejle.\nVi kan mere end du tror!\nVi har de skønneste lokaler midt i Vejle Ådals smukke natur. Vi byder på weekend Brunchbord og Frokostbord - Overdådigt Kagebord hver sidste søndag i måneden - og besøger du os i hverdagene vil du blive forkælet med smagfulde frokostretter fra menukortet.\nWeb-shoppen er åbent døgnet rundt. Vi leverer friskslagtet kylling og vores egne Hopballe specialiteter direkte til din dør 2 gange om ugen.\nGårdbutik fyldt med atmosfære\nGårdbutikken har åbent tirsdag - søndag fra 10.00-17.00. Her finder du naturligvis vores egne Hopballe kyllinger og specialiteter, men også andre gourmet specialiteter fra ind- og udland, lækkert tøj og brugskunst.\nDu kan bestille bord på telefon 75 85 32 56\nEller book bord online.\nLad Hopballe Mølle danne rammen om din næste fest – Vi skræddersyer selskaber fra 35 til 170 gæster.\nEns for alle er dog lækker mad, skønne omgivelser og fantastisk service.\nHer går vi ikke på kompromis.\nHopballe Mølle leverer friskslagtede velfærdskyllinger til Restauranter og Caféer, Slagtere, Gårdbutikker og Specialbutikker i hele Danmark.\nVi har fokus på kvalitet og velfærd & hurtig og fleksibel levering!\nVores helt særlige Hopballe kyllinger er omdrejningspunktet for alt hvad vi gør. Vi forkæler vores kyllinger og dermed også vores kunder.\nHopballe Mølle er en dynamisk virksomhed fuld af nærvær og stolte traditioner. Her avler vi Hopballekyllingen i pagt med naturen og Hopballes århundrede gamle historie. Med eget slagteri sikrer vi kvaliteten. Bedst af alt – vi sikrer velfærd for kyllingerne til sidste minut, ved at håndindfange dem, og herefter bringe dem de få hundrede meter op til slagteriet.\nPå Hopballe er vi stolte af hvor vi kommer fra, og hvad vi udvikler os til. Vores udprægede fleksibilitet sikrer dig i din hverdag.\nVil du sikre dine gæster en smags- og kvalitetsoplevelse ud over det sædvanlige, bør du vælge velfærdskyllinger fra Hopballe Mølle.


Viggo Bendz A/S | Fritidsmarkedet\n26. okt. 2021 , Project Sales Manager, Johnny Olsen\nJohnny Olsen skal primært agere rådgivende sælger indenfor produkter til materialehåndtering og højteknologiske sorteringsløsninger. Selvom hans primære fokus ligger på større projekter, kommer han ligeledes til at supplere de øvrige salgs- og serviceaktiviteter i hele landet. Med en teknisk baggrund, kombineret med mange års erfaring fra lignende brancher, er Johnny særdeles godt klædt på til at begynde og servicere den voksende kundeportefølje.\nJohn Deere 6210R AutoQ & Autotrac\nVind en trailer til over 10.000 kroner


20 oktober 2020 / iværksætteri\nTo iværksættere vejleder studerende i at mestre skriftlige opgaver. En disciplin, som ofte er forbundet med stress og forvirring.\nHver 3. studerende i Danmark føler sig stresset. Det viste en landsdækkende undersøgelse lavet af Danmarks Evalueringsinstitut (EVA) sidste år. Her er præstationsangsten, karakterræset samt andet pres fra studiets mange opgaver nogle af årsagerne til, at studerende bliver ramt af stress.\nDet vil to iværksættere fra Syddansk Universitet lave om på. Sammen har de lavet Opgaveakademiet. En virksomhed, som vejleder studerende på ungdomsuddannelserne og de videregående uddannelser i skriftlige opgaver. For det at skrive skriftlige opgave er en af de vigtigste discipliner på landets uddannelser. Hvis den studerende ikke mestrer kunsten at skrive en opgave, så skrumper karaktererne, selvom den studerende er nok så klog.\nDerfor satser de to iværksættere også kun på at have deres kunder én gang.\n- Vi er et akademi, fordi vi underviser i at skrive opgaver. Det skal helst være et kvalitetsstempel, hvor man genbruger det, man lærer, i næste opgave, lyder det fra Kristina, der har 25 års erfaring i at vejlede i akademisk opgaveskrivning. Kristina Jensen står sammen med Ida Marie Sørensen bag Opgaveakademiet.\nKristina var Idas gymnasielærer, da hun gik på Tornbjerg Gymnasium. Nogle år senere var Ida i praktik hos Kristina som gymnasielærer på Tornbjerg, og mødet mellem elev og lærer blev til et venskab. I dag driver de Opgaveakademiet sammen.\nFra åben telefontid til ny virksomhed\nNår 3.g- eleverne på Tornbjerg Gymnasium skrev SRP, som er en større skriftlige opgave på gymnasiet, ringede Kristinas telefon altid hver morgen. I røret var elever, som havde spørgsmål til opgavens opbygning, frustrationer over skrivearbejdet eller et behov for nogle gode råd.\nVed siden af arbejdet som dansklærer på gymnasiet, valgte Kristina nemlig at indføre en fast morgentelefontid for SRP-skrivende elever.\n- Jeg kunne se, at der var et behov. Mange unge mennesker er blufærdige, når det handler om deres skriftlighed, fordi de synes, at det er ydmygende ikke at kunne finde ud at skrive en opgave med alle de krav, Undervisningsministeriet stiller til opgaverne, lyder det fra Kristina, der fortæller, at det at skrive en opgave på ungdomsuddannelserne og de videregående uddannelser er en teknik, du kan lære at bruge, og som kommer dig til gavn på langt de fleste af landets uddannelser. Eksempelvis vil du, uanset hvilken uddannelse du læser på, opleve, at din skriftlige opgave skal indeholde opgaveafsnit, der redegør, analyserer, diskuterer og perspektiverer et emne.\nSelvom de studerende får vejledning i at skrive sådanne opgaver på skolerne, er vejledningen ikke altid tilstrækkelig for alle studerende. Det har Ida erfaret, da hun læste på Syddansk Universitet.\n-Der er pres over hele linjen, når der skal skrives opgaver. Vejlederne er superdygtige. Men nogle gange har de studerende brug for mere hjælp end den, uddannelsesinstitutionerne kan give dem, fortæller Ida.\nHun var derfor hurtig til at sige ja til den idé, som hendes ven og tidligere gymnasielærer foreslog hende.\nI nogen tid havde Kristina nemlig tænkt på at starte Opgaveakademiet. Hun havde sagt sin stilling op på Tornbjerg Gymnasium og arbejdede nu for virksomheden MiR. Men hun savnede sine elever. Sammen blev Kristina og Ida enige om at starte en virksomhed, der giver de studerende sjælefred, når det kommer til de skriftlige opgaver.\nIda er cand.mag. i dansk og historie fra Syddansk Universitet, mens Kristina er uddannet cand.mag. I engelsk, informatik og dansk fra Københavns Universitet og Syddansk Universitet. Selvom de to iværksættere er uddannet i humaniora, så har de gennem flere år vejledt studerende og gymnasieelever i arbejdet med skriftlige opgaver fra et hav af forskellige skoler fx Sygeplejeskolen, Erhvervsskolen og IT-Universitetet.\nSnyd er no go\n”Bachelorambulance”, ”Specialeknuseren” og ”SOS til større skriftlige opgaver”. Dette er blot nogle af de opgavepakker, man kan købe på Opgaveakademiet.dk. Derudover kaster Ida og Kristina en masse opgavetips- og tricks ud i æteren på de sociale medier. Og dem har de mange af.\nKristina har vejledt i opgaveskrivning i snart mere end 25 år. Udover at have undervist på Tornbjerg har hun vejledt venner og familiemedlemmer i den akademiske skrivekunst. Hun har derfor beskæftigede sig med opgaver fra et hav af forskellige studier og uddannelsesinstitutioner. Det samme har Ida, der har været mentor på SPS, Socialpædagogisk støtte på Syddansk Universitet, hvor hun har hjulpet studerende fra forskellige studier med at planlægge og strukturere deres skriftlige opgaver.\nSelvom de to iværksættere vejleder studerende på alle uddannelsesniveauer og studier i alt fra opgavens struktur til korrektur, så har de dog en grænse.\n- Vi skriver intet i opgaven. Og vi tager ikke ansvar for, hvad eleven skal skrive, pointerer Kristina, mens Ida fortsætter\n- I stedet hjælper vi den studerende gennem alle skrivefaser med struktur og overblik. Hvis man gerne vil have sproglig vejledning, så står vi klar med en række gode råd. Og vi læser også gerne en opgave igennem og giver feedback på sproglige formuleringer med mere. Men opgaven skriver de selv, afslutter Ida.\nIfølge de to iværksættere er det vigtigste, at den studerende får en god opgaveproces. Udover at Opgaveakademiet leverer skelettet til alle slags studieopgaver, så planlægger de at lave flere workshops i grammatik og opgaveskrivning. For ifølge Ida og Kristina er livet for kort til at stresse over skriftlige opgaver.\nFrisørsalon og yogastudie i ét: Sanne styrker selvværdet hos børn\nDa Sanne stod smidt i sit livs krise, satte hun sig for at styrke nærværet og selvværdet blandt byens børn og unge. I dag er Karma Studio et sted i Odense, hvor du finder en holistisk frisørsalon, en yoga-tøjshop og yogastudie under samme tag.\nKulturen vokser, mens kunsten har efterslæb. Det mener Mads og Mikkel. Derfor laver de et nyt akademi, hvor vi kan dyrke kunsten sammen.


Top-direktør får med spanskrøret | Sydsjællands Tidende\nPå sidste uges kommunalbestyrelsesmøde besluttede politikerne at give kommunens børne- og kultur direktør sparket. Foto: Michael Thønnings\nTop-direktør får med spanskrøret\n03. maj 2017 05:53\nVordingborgs markante direktør for børn og kultur, Lisbeth Mogensen, er blevet fyret. Officielt for problemerne på skoleområdet. Ingen vil udtale sig om sagen og om hvorvidt det er en politisk ofring, for at ikke at tabe ansigt og stemmer ved det snarlige kommunalvalg.\nFolkeskolen - og de massive problemer, so kommunen har tumlet med på området, har i en årrække, vakt debat - ikke mindst ved seneste kommunalvalg, hvor en række politikere lovede at nu skulle der ske noget, og nu ville de redde den. Det er dog ikke sket, til trods for at især skoleudvalgsformand Kirsten Overgaard (V), har haft travlt med at fortælle hvor meget bedre det går. Men med et kommende valg i november, hvor mange gerne vil genvælges, så er det måske meget godt have gjort noget konkret, og det kan være derfor at politikerne på hemmeligt lukket punkt i torsdags besluttede at fyre børne- og kulturdirektør Lisbeth Mogensen, der med sine seks år, er en af dem der har siddet længst tid på skoleområdet, hvor skoleledere og skolechefer er blevet skiftet som var det undertøj.\nIngen har villet udtale sig om baggrunden for fyringen. Avisen har blandt andet været i kontakt med borgmesteren og Lisbeth Mogensen selv, men alle henviser til det der står i kortfattet pressemeddelelse hvor topdirektøren roses for ”flotte resultater”, men hvor kommunaldirektøren udtaler at hun ikke et ”den rette profil” for området fremover, når der skal ”sikres forbedringer”.\nLisbeth Mogensen har ellers haft ry for at være lidt af en skarpretter, der styrer tingene og sørger for, at hvis hun har en plan, så bliver det gjort som hun vil have det. En ledelsestil, der ikke har begejstret alle steder, om end hun har haft evnerne til at skære og tilpasse.\nMed farvellet til Lisbeth Mogensen, siger Vordingborg igen farvel til en af sine øverste ledere. Hun er således en del af trekløveret, lige under kommunaldirektøren, og er en af de få, der har været bosiddende i kommunen. Det er ligeledes hende, der har været den primære talsperson for embedsværket, og blandt de få der har ageret.\nAt hun ikke selv udtaler sig, er således lidt af en sjældenhed, men vurderingen er, at der er lavet en aftale der indebærer at hun får minimum en årsløn med sig - omkring 1,1 millioner kroner eksklusiv pension.


20170517_SAU_hoering_hvidvask_ / Folketinget\nHøring om hvidvask\nFolketingets Skatteudvalg og Erhvervs-,Vækst- og Eksportudvalg holder åben høring om hvidvask. Høringen finder sted mandag den 15. maj kl. 13-16.30 i Landstingssalen på Christiansborg.\nEndvidere ønsker Udvalgene en drøftelse af bankernes rolle og ansvar. Hvordan har bankerne været involveret? Hvad har bankerne gjort for at forhindre hvidvask? Og hvilket ansvar har bankerne?\nFølgende er inviteret til at holde oplæg ved høringen:\n• advokat Anne Birgitte Gammeljord\n• professor Linda Nielsen, Københavns Universitet\n• Nordea (afventer bekræftelse)\n• Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminalitet (afventer bekræftelse)\nDet endelige program er under udarbejdelse og følger her på siden.\nHøringen er åben for alle, men tilmelding er nødvendig (også for pressen). Tilmelding skal ske senest onsdag den 10. maj kl. 16. Der er et begrænset antal pladser til høringen, og pladserne vil blive fordelt efter først til mølle-princippet.\nFor yderligere oplysning om lovgivning og sager omhandlende hvidvask se her


My Justin Bieber. (Pause) - Forelsket... - Movellas\nKender i det at være så forelsket at det næsten gør ondt? Ja det kender jeg i hvert fald. Jeg har før fundet en som jeg var fuldstændig skudt i, men det var bare ikke det samme. Michelle er den eneste en for mig og jeg elsker hende så pokkers højt, der er bare et eneste problem...Selena. Jeg er stadig ikke helt sikker på mine følelser for hende, jeg har jo været vild med hende før men det virker stadig helt forkert og alligevel så fandens rigtigt. Jeg var taget hjem fra Michelle for en time siden, nu sad jeg i studiet og skulle til at indspille en sang til det akustiske believe album. Jeg ventede bare på at Usher ville komme og så kunne vi gå igang. Jeg havde det faktisk ikke særligt godt, jeg følte at jeg gjorde noget forkert men jeg kunne ikke forstå hvad. Det føltes at jeg havde svigtet nogen, en som var ekstremt vigtig for mig. Jeg kunne ikke beskrive det men det var bestemt ikke særlig rart. Jeg rettede mit hoved lidt da jeg hørte lyden af Daves stemme.\n``Yo Usher, Justin er helt nede. Ingen af os ved hvad der er galt....´´ Hvorfor sagde han det til alle, han havde også sagt det til scooter og kenny da de kom. Kenny havde været lidt sent på den idag så han havde været inde og snakke med mig om det, og sagt mange gange undskyld. Det var vidst noget med at hans mor ikke havde det så godt (Jeg havde faktisk allerede glemt det lidt) men jeg tilgav ham selvfølgelig.\n``Bare rolig, jeg har noget der helt sikkert kan muntre ham op.´´ lød det som svar fra Usher, og nysgerrig som jeg nu er. Havde jeg vildt meget lyst til bare at gå ud til dem, men det droppede jeg da Håndtaget knirkede og Usher stak sit hoved ind.\n``Hey jeg høre du ikke har så meget gejst i dag, hvad sker der?´´ spurgte han bekymret og kiggede ventende på mig. Hans øjne blev dog afledt af noget andet da min mobil ringede. Jeg tog den op af min lomme og trykkede svar.\n``Hey babe, hvad laver du?´´ Lød det overdrevet glad fra min skønne Michelle.\n``Hey shawty.....øhm....jeg sidder faktisk lige sammen med Usher , jeg skal lige til at indspille en sang.´´ Svarede jeg hurtigt da Ushers blik borede sig ind i mit.\n``Oh sorry babe, hils Usher og ring så snart du kan. savner dig´´ sagde hun sødt.\n``Savner også dig elskede, men bliver nødt til at lægge på nu, jeg lover jeg ringer når jeg er færdig, okay?´´\n``Okay, elsker dig´´\n``Elsker også dig skat´´ sagde jeg og lagde på.\nUsher kiggede utålmodigt på mig og spurgte om jeg var klar. Jeg nikkede og jeg rejste mig og gik ind i lydrummet, musikken startede og jeg begyndte at synge.\n(Youtube: Justin bieber as long as you love me, for the teen awards.)\nAs long as you love me yeah yeah yeaaah\nSmile on your faceEven though your heart is frowning\nAs long as you Loh, Loh, Loh, Loh, Loh, Loh, Loh,Loh,Loh,Loh,Loh,Love,Love,Loh,Loh,Loh,Loh,Love me, love me\nAs long as you love me, you love me, you love me\nRap: [Verse 3: Big Sean]\nNow we on top of the world,cause that's just how we do\nUse to tell me sky's the limit,now the sky's our point of view\nyou you the one that I argue with, feel like I need a new girl to be bothered with\nVi var færdige med sangen og jeg havde lige snakket med Michelle, hun kedede sig og spurgte om jeg ikke kunne komme over. Jeg havde faktisk haft andre planer da jeg skulle til teen awards i aften, men havde så inviteret hende ud. Hun vidste stadig ikke hvor vi skulle hen da hun aldrig ville sige ja hvis hun vidste at der ville være tonsvis af papparazzier overalt, men jeg havde sagt at vi skulle ud og spise (Hvilket ikke var løgn, det skulle vi bagefter) og at hun skulle tage en pæn kjole på.\nJeg stod ved hendes dør og bankede på.\n``2 sekunder!´´ Nærmest skreg hun indenfor, jeg smilte lidt da det kendetegnede hende perfekt.\nHun kom ud og havde en helt pink kjole på , der var blonder på og den var hvid ved barmen. Hun kiggede på mig og smilte lidt flovt. Hun stirrede lidt på mit sorte jakkesæt og hun rømmede sig lidt og hvis jeg ikke tog meget fejl blev hun lidt rødere i kinderne, hun åbnede munden.\n``Jeg har en sort en som er mere diskret, skal jeg tage den på i stedet?´´ Spurgte hun med et lille smil. Vi grinte begge og jeg nikkede lidt, jeg gik med ind og hun løb op af trappen.\nEfter små 5 minutter kom hun kom gående ned af trappen, hendes hår sad nu løst og krøllede ned af hendes ryg og skuldre, hun havde en smuk og neutral makeup på, lidt eyeliner under øjet og en masse mascara men hun kunne bære det. Hendes kjole var langt bedre nu, den gik hende til skoene og var stropløs, bag på ryggen var den nedringet, helt ned til hendes læn og der var nogle sorte snore som bandt den sammen, i siden af kjolen var den åben og stoppede cirka 10 cm. inden hendes hofte.\n``Bedre?´´ spurgte hun forventningsfuldt da jeg ikke havde sagt noget endnu.\n``Perfekt min skat´´ svarede jeg og med ét var hendes smil fremme på hendes smukke læber.\nJeg trak hende hen til min sorte range rover, hun skulle til at åbne døren da jeg kom hende i forkøbet. Hun satte sig ind i bilen og jeg gik ind i min side, jeg satte nøglen i og den startede op med en dejlig brumme lyd. (Jeg elsker biler, ikke min skyld!)\n``Hvor skal vi henad?´´ Michelle kiggede på mig og ventede nok at jeg ville fortælle hende det, men så kunne hun godt tro om igen.\n``Det er en hemmelighed...´´ svarede jeg hemmelighedsfuldt. Hun smilede til mig på en flabet måde .\n``Nåh...Så må jeg jo bare se om jeg kan tvinge det ud af dig´´ grinede hun stille og lumskt.\n``Og hvordan havde du tænkt dig a.....´´ Jeg nåede ikke længere da hun afbrød mig ved at lægge sin hånd på mit lår, hun kørte det stille op og ned.\n``Hvor var det vi skulle hen?´´ spurgte hun igen. jeg grinede lidt af hende.\n``Du får mig ikke til at sige noget ved at gøre sådan der, eftersom man ville være dum hvis man gerne ville have den følelse væk.´´ Sagde jeg og vendte kort hovedet mod hende, hun smilte og brød ud i latter sammen med mig.\n``Vil du helt seriøst have mig til at give dig et handjob, i en bil, på vej ud og spise?´´ hun grinte stadig lidt og havde en undertone af frækhed. Jeg grinte lidt og tog fat i hendes hånd.\n``Du kan have ret i det med at vi skal ud og spise, men ellers ville jeg da ikke sige nej.´´ Jeg kiggede over på hende og blinkede med højre øje, hun rødmede altid når jeg blinkede til hende.\n``Din liderlige én!´´ Hun flækkede af grin og kiggede over på mig. Jeg grinte og stoppede bilen, hun kiggede lidt forvirret på mig og jeg smilte og gik ud.\n``Vi er her nu babe.´´ smilte jeg til hende da jeg åbnede hendes dør. Hun hoppede elegant ud af min bil og kiggede hen på en stor bygning.\n``Justin hvor er vi og hvorfor er her fyldt med papparazier?´´ spurgte hun mistroisk.\n``Vi skal ud og spise´´ forsikrede jeg hende om ``vi skal bare lige til teen awards først.´´ sagde jeg langsomt.\n``Ahva for noget?!?´´ spurgte hun højt. ``Justin så kan vi jo ikke komme ind uden at blive opdaget.´´\n``Jeg lover dig at det ikke er så slemt som du tror, blitzene er lidt skarpe men dem vender du dig hurtigt til´´ Jeg kiggede hende direkte i øjnene så hun vidste jeg talte sandt.\n``Justin jeg er ikke klar til at blive kendt som Justin biebers nye kæreste, du har jo kun næsten lige slået op med Selena...´´ sukkede hun.\n``Please Michelle, jeg vil have verden til at vide hvem jeg bruger min tid og kærlighed på´´ Hun kiggede på mig og smilte.\n``Okay, men lov at du bliver ved min side hele tiden.´´ Hun borede sit blik ind i mit så jeg vidste hun var død seriøs.\n``Jeg lover det.´´ sagde jeg og kyssede hende i panden.\nVi gik over imod bygningen og de blinkene lys der lyste den røde løber op med blitzene, Michelle klemte min hånd lidt mere jo tættere på vi kom og jeg vidste godt at hun ikke var så tryg ved det her. Hun begyndte dog at stramme endnu hårdere da en mand råbte meget højt og fik alles opmærksomhed.\n``Hey det er Justin Bieber og en ukendt veninde!´´ hun gemte hovedet i min skulder og klemte min hånd lidt mere. Men hun klemte dog først rigtig til da en papparazzi kom lige op i hovedet på hende.\n``Justin kan vi ikke gå ind eller gå væk, de skræmmer mig en smule!´´ Hun kiggede bedene op på mig og jeg nikkede smilende til hende. Vi gik hen til den røde løber og stoppede ikke ligefrem op, vi gik lige forbi og Michelle gik inderst så hun ikke blev blændet med kamara blitzene. Vi kom ind i salen og jeg tog mine billetter op af lommen, vi skulle sidde på plads nr. 15 og 16, vi sad næsten forrest. Min mor, Usher og Scooter sad på 17, 18 og 19.\nDa vi fandt vores pladser var de andre der ikke endnu, jeg kiggede bagud og pludselig sprang et bestemt navn mig i øjnene. Selena gomez stod der på en stol og den var kun 1 række bagud og 3 pladser ved siden af Michelles plads. Det kunne næsten kun føre til problemer det her. Jeg kiggede over hvor Michelle stod før, men denne gang var hun ikke alene og hun stod et stykke væk derfra. Jeg kunne svagt høre nogle få ord der blev sagt, men stemmen var ikke at tage fejl af. Det var Selena der stod og råbte af Michelle, der var en bestemt linje der ikke på nogen måde var til at undgå.\n``Hvad fanden tror du at du har gang i hva? Du kan ikke bare komme valsende som en anden rangs danser og stjæle min kæreste!!! Er du fuldstændig skudt i hovedet måske!?!´´ Jeg blev så rasende at jeg gik direkte over imod dem, det her skulle Selena ikke slippe godt fra. Inden jeg nåede hen til dem hørte jeg et klask og et halv højt skrig. Jeg rettede øjnene direkte imod dem og så hvordan Michelle holdte sin hånd på sin kind, hvordan hun veg væk fra Selena hævede arm og Selena der nærmest bøjede sig ind over hende. Jeg løb over til dem og lagde min ene arm rundt om Michelles talje og skubbede Selena væk med min frie.\n``HVAD FANDEN LAVER DU DIN SYGE KÆLLING!!!´´ Råbte jeg vredt af Selena der stod med sine øjne fyldte med vand, jeg krammede Michelle og kyssede hende lige på munden.\n``Skal vi tage hjem skat?´´ spurgte jeg bekymret og holdte hende stadig tæt ind til mig.\ndet var så det 9 kapitel, endnu engang det betyder meget at i gider læse med da jeg bruger lang tid på at skrive dem;*\nknus N.Barding XOXO


Divisionsmatcher / april 26, 2015\nDivisionsmatcher / august 23, 2015\nOp/nedrykningsmatch 22. september\nIn Divisionsmatcher by Svend 8. september 2019\nTHOK kvalificerede sig ikke til DM-finalen for klubhold i år. I stedet skal vi søndag den 22. september løbe mod Allerød OK, OK Roskilde og Farum OK om to pladser i næste års 1. division øst. I divisionsmatchen den 8. september i Stokkebjerg Skov vandt vi over Allerød, mens vi tabte til FIF Hillerød og Søllerød OK. Dermed sluttede vi …\nIn Divisionsmatcher by Svend 6. maj 2019\nTHOK skal løbe DM-finale for klubhold den 9. oktober\nIn Divisionsmatcher by Svend 28. august 2016\nTisvilde Hegn OK sluttede på andenpladsen i danmarksturneringens 1. division øst 2016. Dermed har vi kvalificeret os til årets DM-finale for klubhold, der foregår søndag den 9. oktober i Svanninge Bjerge ved Fåborg. Det er 10. år i træk, at THOK har kvalificeret sig til finalen! I divisionsmatchen den 28. august i Kongelunden vandt vi på ny over både Søllerød …\nIn Divisionsmatcher by Svend 29. maj 2016