Tre mænd idømt fængsel og udvist: Polsk kvinde blev udsat for grov voldtægt - politiken.dk\nTre mænd idømt fængsel og udvist: Polsk kvinde blev udsat for grov voldtægt\nTre syriske mænd er blevet idømt fængsel og udvist af Danmark for bestandig. De har alle anket dommen.\nDanmark 28. okt. 2021 kl. 14.21\nTre teenagere på 17, 18 og 19 år kan se frem til flere år bag tremmer og en fremtid uden for Danmark – eller på tålt ophold et sted i landet. Ved Retten i Kolding er de blevet dømt for en grov voldtægt, der fandt sted i en lejlighed i Kolding den 19. januar i år.\nMændene har fået en dom på fire år og seks måneders fængsel samt en udvisning af Danmark for bestandig. Det betyder, at det er forbudt for dem nogensinde at rejse ind i landet igen. De tre er dog alle syriske statsborgere, så det er uvist, om de reelt vil blive vist ud af landet til Syrien. Alternativt kan de komme til at leve i Danmark under forskellige vilkår.\nVed Retten i Kolding er mændene dømt for at have voldtaget en polsk kvinde, da de fra 16.30-tiden den 19. januar truede og tvang sig til samleje med kvinden. Blandt andet truede de hende med en kniv.\nI første omgang dukkede kun den 17-årige op i lejligheden, hvor han ifølge anklageskriftet voldtog kvinden. Han foretog herefter et opkald, hvorefter de to andre mænd troppede op på stedet. Ifølge anklageskriftet voldtog alle mændene kvinden i løbet af længere tid, hvorefter de forlod kvinden, der var alene tilbage i lejligheden. I alt skal det have stået på over flere timer frem til omkring klokken 19.00 om aftenen.\nEn af mændene er ligeledes blevet dømt for at have optaget to videoer af overgrebene. Videoerne delte han med de to andre dømte. Alle mændene ankede på stedet dommen. De vil frifindes eller som minimum have en lavere straf.


Ebrofrost Denmark A/S og Orskov Foods A/S er omfattet af risikobekendtgørelsen. Konsekvenser for udvikling af områder berørt af sikkerhedsafstande eller skadesafstande fra virksomheder omfattet af Miljøministeriets bekendtgørelse nr. 372 af 25/04/2016 om kontrol med risikoen for uheld med farlige stoffer (risikobekendtgørelsen) skal belyses.\nEtablering af nye aktiviteter og ændret anvendelse af bebyggelse og områder indenfor skadesafstande (500 meter eller den konkret gældende konsekvensafstand) fra virksomheden, til f.eks. offentlige bygninger og arealer, rekreative områder, områder, som på grund af deres karakter er af særlig interesse eller særligt følsomme, ligeledes boligområder, veje og andre transportanlæg, samt bygninger med lokaliteter, der er omfattet af Beredskabsstyrelsens driftsmæssige foreskrifter, og bygninger og områder, som er svært evakuerbare (jf. risikobekendtgørelsen § 2), vil kræve at det iht. risikobekendtgørelsens bestemmelser kan eftervises at være sikkerhedsmæssigt forsvarligt.\nUdnyttelse af lokalplanens muligheder inden for en af stand af ca. 500 meter til virksomhederne, vil kræve at det i h.t. risikobekendtgørelsens bestemmelser kan eftervises at være sikkerhedsmæssigt forsvarligt.\nLokalplanområdet er planlagt til boligformål i overensstemmelse med kommuneplanen, og der planlægges ikke for svært evakuerbare anvendelser.\nAf bekendtgørelse nr. 371 af 21. april 2016 om planlægning omkring risikovirksomheder § 3 fremgår det, at planmyndigheden skal høre risikomyndighederne forud for tilvejebringelsen af planer, der berører risikovirksomheder eller disses omgivelser.\nRisikomyndighederne for virksomhederne Ebrofrost Denmark A/S og Orskov Foods A/S er Nyborg Kommune, Beredskab Fyn og Fyns Politi.\nRisikomyndighederne har været hørt om plangrundlaget i perioden 18. oktober til og med 12. november 2021. De hørte myndigheder har svaret, at de ikke har bemærkninger til ændringen i plangrundlaget.


Pensionsordninger i landbruget\nPensionsordning er en naturlig del af min landbrugsvirksomhed\n40-årige Kristoffer Beck Bundgaard har tegnet pensionsordning både for sig selv og for sine 12 medarbejdere på Melholtgård i Vendsyssel.\nAllerede mens Kristoffer Beck Bundgaard (t.h. på foto) var medejer af Bundgaard Agro I/S med sin far, fik han indført pensionsordning for medarbejderne. Og nu, da han er blevet eneejer af bedriften, har han også selv fået en ratepension.\n- Kæmpe ros til Nykredit, siger Kristoffer. I min forrige bank blev pension aldrig nævnt. Men min rådgiver hos Nykredit, Hans Bolvig, minder mig om det, hver gang vi taler sammen. Sidste år, hvor vi gennemførte generationsskiftet, tog jeg intet ud til pension. Men nu satser jeg på at indbetale det max-beløb, som jeg må, til ratepensionen, i år 57.200 kr. Er der så flere midler til rådighed, er det min strategi at afdrage på bankgæld og et andet lån. Selv om renten er lav, ser jeg det som en god investering at få gælden ned.\nFå pensionen med i budgettet\nKristoffer er kunde i Nykredits landbrugscenter i Aalborg. Her er landbrugskundechef Frits Nygaard (t.v. på foto) glad for, at Kristoffer har det med i sit budget, at der skal spares op til pension.\n- Det bør alle unge landmænd have. Så kan man altid sidst på året se, om der er råd eller ej. Det behøver ikke at være voldsomt store beløb, du indbetaler. Det handler mere om at komme i gang tidligst muligt, selv om pension måske ikke er det første, man tænker på, når man er i 20’erne og hellere vil have nogle penge mellem hænderne. Men kommer du bare tidligt i gang med mindre beløb, skal summen nok vokse sig stor med tiden.\nVi opfordrer altid kunderne til at spare op, for de kan ikke vide, hvad ejendommen er værd, når de vil sælge\nFrits Nygaard, Landbrugskundechef\nLad ikke ejendommen være din pension\nKristoffer nikker: - Nu har jeg besluttet, at jeg vil indbetale fuldt ud på ratepensionen, og så må vi se, hvad der ellers er råd til. Som svineproducent fik jeg jo en gevaldig god start på året, og havde det varet ved, ville jeg helt sikkert have oprettet endnu en pensionsordning. Men der kommer forhåbentligt nogle flere perioder med topresultater, hvor det bliver muligt at skubbe mere over på pensionen.\nHan betragter det som for risikabelt at se ejendommen som sin pensionsopsparing. Og får fuld opbakning fra Frits Nygaard: - Vi opfordrer altid kunderne til at spare op, for de kan ikke vide, hvad ejendommen er værd, når de vil sælge. Der er heller ingen grund til at gå benhårdt efter at være gældfri, når du vil på pension. Det er i orden at have en gæld, når du stopper, bare du har en pension, der modsvarer det.\nPå bedriften er der, foruden ejeren, en dansk driftsleder plus 11 medarbejdere fra Rumænien. I 2017 sørgede Kristoffer for, at alle fik en pensionsordning, hvor han og medarbejderne pt. indbetaler henholdsvis 6% og 3% af lønnen.\n- Jeg gjorde det, fordi tingene skal være i orden. På andre arbejdspladser er der pensionsordning; så skal mine medarbejdere også have det. Også fordi det er svært at få nye medarbejdere – ja nærmest umuligt at få danske – og det koster at lære en ny mand op. Så jeg vil tilbyde nogle attraktive forhold, så de bliver her i flere år. Nogle har været her i seks-syv år nu. Og så bliver de dygtigere og dygtigere og lærer gården at kende, så jeg uden bekymringer kan tillade mig at holde 14 dages ferie med familien.\nEt plus i kreditvurderingen\n- Du kan sige, at pensionen også handler om at fastholde medarbejdere og nemmere rekruttere nye. Da vi tidligere i år skulle bruge fire mand mere, skaffede mine folk selv fire, som de kendte fra Rumænien. Det ser jeg som en kæmpe kompliment til arbejdspladsen.\nFrits Nygaard indskyder, at en pensionsordning for medarbejderne også kan komme landmanden til gode i forhold til Nykredit: - I vores kreditvurdering er vi begyndt at se på de sociale forhold for medarbejderne. Her indgår blandt andet medarbejderomsætning og arbejdsforhold. Så når Kristoffer har en pensionsordning for alle medarbejdere, er det da noget, der vægter positivt hos os.\nDu kan sige, at pensionen også handler om at fastholde medarbejdere og nemmere rekruttere nye\nFrits Nygaard, medejer af Bundgaard Agro I/S\nSkift fra opformering til smågrise\nMelholtgård kom i familiens eje i 1954, da Kristoffers farfar Morten Bundgaard flyttede fra Salling til Asaa-egnen for at få bedre jord. Senere overtog Svend Bundgaard bedriften og etablerede en opformeringsbesætning med salg af avlsdyr til Holland og Rumænien. Kristoffer kom hjem i 2013 og blev to år senere medejer i et glidende generationsskifte. Omtrent samtidig skiftede de spor fra opformering til produktion af 30 kg smågrise fra 950 søer.\nI 2019 overtog Kristoffer bedriften og fik i januar 2020 mulighed for at købe en konkursramt naboejendom, hvor han nu har 950 søer og produktion af 7 kg smågrise. Dermed er årsproduktionen af 7 - og 30 kg-grise nu oppe på 35.000 og 30.000 foruden cirka 5.000 slagtesvin. 30 kg grise sælges til Nordvesttyskland, mens dem på 7 kg går til en aftager ved Brovst.\nBedrift uden markbrug\nDer hører 125 ha til bedriften, men de er forpagtet ud. Heller ikke, da han købte naboejendommen, ønskede Kristoffer at få jorden med. Den er i stedet overtaget af en økologisk landmand.\n- Jeg er ellers ingen ’Big is beautiful’-type, men det her køb var en super god forretning. Staldene var nærmest lige til at tage i brug. Jeg fik nøglerne 1. januar, satte 1.200 polte ind i uge 4, og så er det ellers kørt helt uden problemer i stalden siden da, fortæller Kristoffer, som dog beholdt 5 ha af jorden, så han har mulighed for at udvide produktionen.\n- Det er ikke meningen, at det her skal være kæmpestort, kun hvis der er fornuft i det. Jeg kunne godt drømme om at få plads til at fede alle grisene op til 30 kg. Det vil give større stabilitet og sikkerhed, siger Kristoffer, som er uddannet både elektromekaniker i Flyvevåbenet og agrarøkonom.


Vindmøller hører ikke hjemme i skovene - Danmarks Naturfredningsforening\n; Foto: Martin Nikolaj Christensen ;\nVindmøller hører ikke hjemme i skovene\nRegeringen vil rejse vindmøller i skovene, det synes Danmarks Naturfredningsforening er en dårlig idé, og advarer om at skovene er danskernes hjertesag. Flere partier er skeptiske overfor forslaget.\nTine Gjerløv 26. oktober 2016\nI regeringens lovprogram forslås det at ændre Skovloven, så ”skovene kan bidrage til omstillingen til vedvarende energi gennem øgede muligheder for opstilling af vindmøller i skovene.”\nDanmarks Naturfredningsforening fastholder, at skovene skal være frie af industrianlæg, og at landvindmøller bedst placeres på landbrugsjord.\n- Skovene er ikke en ledig industrigrund for energiproduktion. I forvejen producerer skovene allerede en stor del af vores grønne energi i form af træ. Men nok så væsentligt er skovene vores foretrukne udflugtsmål, og vi skal ikke bryde skovstilheden af industrielle vindmølleanlæg eller andre store anlæg for den del, siger Michael Leth Jess, direktør i Danmarks Naturfredningsforening.\nHan ser forslaget som et eklatant udtryk for mangel på vision og god planlægning.\n- Stilheden og roen i skovene er en værdi i sig selv og tankegangen om, at man kan gemme lidt vanskelige anlæg på 150 meters højde i skovene, hvor træerne ofte ikke er højere end 20 meter, deler vi ikke. Det tror vi heller, ikke danskerne gør, siger Michael Leth Jess.\nRegeringen vil have vindmøller i plantager\nRegeringens forslag går ifølge Danmarks Naturfredningsforenings information ud på at opsætte vindmøller i plantager, der ofte vurderes til at have ringere naturværdier end løvskovene.\nMen det argument bider ikke på foreningen.\n- Selv de vestjyske plantager har rigtig meget at byde på med stor rekreativ værdi – ikke mindst stilhed, men det er også områder, der har et bredt naturmæssigt potentiale, som i stigende grad er ved at blive realiseret i disse årtier. Skovene har desuden stor rekreativ værdi uanset naturindholdet, og det er en hjertesag for danskerne, at man ikke udstykker vores skove til byggeri. Folk elsker så at sige den skov de har, siger Michael Leth Jess.\nPolitikerne er også skeptiske\nHeller ikke på Christiansborg er der entydig opbakning til forslaget.\n- Er det skov med væsentlig naturværdi, så er vi meget skeptiske, siger Konservatives Mette Abildgaard til Altinget, mens Socialdemokraternes miljøordfører Christian Rabjerg Madsen siger til netavisen:\n- Vi skal værne om skovene, og rigtig meget skov vil være et no-go at opstille vindmøller i for os. Så den idé er vi i udgangspunktet kritiske over for.\nVindmøller skal placeres med omtanke\nDanmarks Naturfredningsforening anerkender, at det er svært at placere vindmøller på landarealet på grund af naboers modstand.\nDerfor ønsker foreningen flere havvindmølleparker eller at landmøller placeres på landbrugsjorderne, ved at der skabes plads gennem frivilligt opkøb af spredt bebyggelse i det åbne land.\n- Vi har i den grad et intensivt udnyttet landskab i Danmark, og åndehullerne i naturen er derfor guld værd for os mennesker i en fortravlet hverdag. Derfor skal vi passe på og udvikle den natur, vi har tilbage, og det gælder også plantagerne, siger Michael Leth Jess\nPressemeddelelse Grønne organisationer i fælles kamp mod kystnær havvindmøllepark 25. oktober 2018\nNyhed Miljøminister frikender vindmøller stik mod forskeres konklusion 21. juni 2017\nNyhed 3 ting du ikke vidste om skove 23. november 2016


Margrethe Vestager er i lommen på finanskapitalen – Socialistisk Informations hjemmeside\nAt De Radikale ser det som deres vigtigste opgave at forsvare kapitalens frie ret til udbytning og profit, er åbenlyst. Ikke desto mindre er det lykkedes store dele af befolkningen at overse det.\nSelv den danske fagbevægelse valgte at holde hånden over De Radikale under valgkampen og lade som om, at de ikke vidste, at partiet var en af hovedkræfterne bag smadringen af efterlønnen. Det har deres medlemmer betalt dyrt for efter valget.\nI det hele taget er det lykkedes De Radikale at sætte deres pro-kapitalistiske og nyliberalistiske politik igennem i den nye regerings grundlag og dermed fjerne de positive elementer, der trods alt var i Socialdemokraternes og SF’s valgprogrammer.\nDa Margrethe Vestager og De Radikale valgte at gå imod det forslag, der diskuteres i EU, om at indføre en skat på finanstransaktioner – den såkaldte Tobin-skat – blev det for meget selv for mange socialdemokrater og SF’ere, både fra den gamle garde i partierne og i ungdomsorganisationerne, DSU og SFU.\nSammen med SUF aftalte de to ungdomsorganisationer en fælles kampagne for Tobin-skatten og mod De Radikale – bl.a. med store dagbladsannoncer med overskriften ”Margrethe Vestager er i lommen på finanskapitalen” og en meget illustrerende foto-collage.\nEt helt døgn var DSU- og SFU-lederne optændt af den hellige ild og klar til at gå til kamp mod kapitalen og Margrethe Vestager. Så fik S- og SF-toppen banket dem på plads, og de trak sig ud af projektet. Begrundelsen var, at de ikke ville bidrage til splid i regeringen – og man må spørge: hvordan havde de forestillet sig, at de kunne undgå det, da de bestilte annoncerne?\nMon ikke også de har fået fortalt, at den der med ”i lommen på finanskapitalen” ville ramme Thorning-Schmidt og Søvndal lige i ansigtet, fordi den samlede regering har godkendt Vestagers afvisning af Tobin-skatten.\nHeldigvis har en række københavnske fagforeninger, bl.a. LO-Storkøbenhavn, og grønne organisationer taget handsken op med en kampagne for, at den danske regering skal arbejde for at bruge EU-formandsskabet til at gribe ind over for finansspekulationen og til at skabe grønne jobs – inklusiv indførelse af en skat på finanstransaktioner. Det er en kampagne, vi må støtte og styrke – selv om det ikke er en hvilken som helst form for Tobin-skat, der vil være et fremskridt.\nTobin-skatten har fået navn efter en nationaløkonom, der udtænkte den for flere årtier siden. Man sætter en meget lille afgift (i promiller) på alle grænseoverskridende finanstransaktioner. I og med at milliarderne cirkulerer rundt på det internationale finansmarked flere gange i døgnet, vil selv en lille afgift få stor betydning. For Tobin handlede det om at tøjle den vilde finansspekulation, men andre har set en global indtægtsmulighed, der kan bruges til udviklingsstøtte til fattige lande eller klimaforbedringer.\nDen såkaldte anti-globaliseringsbevægelse (de sociale forummer, Attac, demonstrationerne mod WTO og G8-topmøderne mm.) i 00’erne tog kravet op og populariserede det.\nSenest har både socialdemokratier og højrepartier i Europa åbnet op for sådan en skat – i panik over ikke at kunne kontrollere den økonomiske krise. I det forslag, der cirkulerer i EU i øjeblikket, skal indtægterne gå til at finansiere hjælpepakkerne til bankerne. Selvfølgelig, det er jo EU.\nEn Tobin-skat er et lille, men anvendeligt bidrag til at begrænse kapitalens totale globale frihed. Men det er selvfølgelig helt afgørende, at pengene ikke bliver sluset tilbage til bankkapitalen igen. Tværtimod må bevægelsernes og venstrefløjens krav være, at pengene målrettes en opretning af den skade, finanskapitalen har gjort, dvs. støtter og styrker arbejderklassen og verdens fattige, skaber grønne jobs og klimaforbedringer.\nVi må også være sikre på, at det ikke bliver et brækjern for indførelsen af et nyt system, hvor EU får ret til at opkræve skatter og bruge dem til at styrke EU-apparatet. Det er fint og måske lige frem nødvendigt, at der bliver truffet en fælles europæiske beslutning om Tobin-skat, men det må være de enkelte EU-lande, der opkræver skatten, og de enkelte landes parlamenter, der bestemmer, hvad de skal bruges til.\nMed kravet om sådan en Tobin-skat vil de københavnske fagforeninger og grønne organisationer kunne opbygge en stærk kampagne med bred opbakning; en kampagne, der ikke mindste vil kunne vinde støtte blandt socialdemokrater og SF’ere af alle generationer, der er utilfredse med regeringens kurs.\nFor det er ikke bare Margrethe Vestager, S og SF, der er i lommen på nogen.\nDen ynkelige kovending, som DSU og SFU har foretaget, fortæller en trist historie om ungdomsorganisationer, der er i lommen på moderpartierne. I Enhedslisten bør vi ønske os selv tillykke med, at vi samarbejder med en ungdomsorganisation, SUF, der selv tager stilling og initiativ, og ikke er en dikkende lammehale og lydig karriere-skole for kommende folketingsmedlemmer.\nSAP’s forretningsudvalg, 27. januar 2012\nThors hammer: “Fattigdom er flidens forudsætning” Folkeafstemning om eurotraktaten\nBuild the response to the fascist attack and the policies of the bosses 17. oktober 2021 Franco Turigliatto\n17 October 1961 - 17 October 2021 17. oktober 2021\nContinuous Crisis in Lebanon 16. oktober 2021 Joseph Daher\nA crude intimidation operation against Philippe Poutou 15. oktober 2021 NPA - Nouveau Parti Anticapitaliste\nBiden Focuses U.S. Foreign Policy on Challenging China 14. oktober 2021 Dan La Botz\nHuman rights challenged in Sri Lanka 13. oktober 2021 Samantha Rajapaksa, Stan Miller\nNo to the violence of the fascists and bosses. Demonstrate outside the Union halls on 10 October 13. oktober 2021 Sinistra Anticapitalista\nEnhedslisten har fået et Græsrodsnetværk\nBorgerforslag skal skabe bevægelse for ligeløn\nDen danske bøf er reddet\nGreenpeace 50 år: Tillykke!\nHvorfor er socialister imod zionismen?\nFlertal i Berlin: Kommunen skal overtage store private ejendomsselskaber [Arbejderen]\nBestyrelsen ignorerer beboerflertal i Blågården [Solidaritet]\nBeboere i Gellerupparken klar til retsopgør om ghettolov [Arbejderen]


Farvel 2017 – Goddag 2018 – Trailnurse.dk\n31. december 2017 9. januar 2018 trailnurse\nSå går 2017 på hel og endnu et skønt MTB år går mod enden. Året har budt på mange spændende ture rundt i Danmark og Frankrig. Der har været gentagne besøg på Marselisborg sporet og Stendalen ved Viborg, et vådt og mudret besøg på Stanghede, et par enkelt ture til Rold Skov, Månedalen ved Randers, Grusgraven ved Randers, fede flow timer på sporet i Hinnerup og naturligvis en masse ture i de lokale skove ved Langå, Ulstrup, Bjerringbro og Houlbjerg m.m. Jeg tog også en tur på 100 km, ikke fordi jeg skulle noget, bare for at gøre det. Og en tur til Skive hvor min Garmin Edge 1000 blev smadret, men hvor jeg heldigvis fik fantastisk service af Garmin og fik den byttet til en Garmin Edge 1030 mod et lille beløb. Herunder er lidt grafisk fremstilling af min år på cyklen.\nDet er blevet til en masse gode timer på cyklen, faktisk hele 160 timer, først på min hardtail Merida og fra foråret min skønne Scott Spark 945. Jeg nåede at køre 2435 km, hvilket er lidt under mit årsmål på 2500 km, til gengæld har der været mere single track og mindre vej end tidligere.\nJeg glæder mig til 2018, et år som jeg vil fylde med oplevelser på cyklen og dele dem med jer der evt. måtte følge med. Tak til jer alle for støtten, likes, kommentarer og spørgsmål, det motivere til at fortsætte med at dele. Pas på hinanden derude, vis hensyn på sporet, støt sporbyggerne og kom så selv afsted ud på cyklen.\nDrama ved Gudenåen\nFlow i Viborg\nMudder tur på Stanghede\nAfsted mod spor\nVinter tur i det lokale\nDen frosne sø ved Langå\nVarm sommer tur\nSjov med Mikael\nI skoven ved Houlbjerg\nUdgivet i blogTagget 2018, Grusgraven, Houlbjerg, Langå, Månedalen, Mountainbike, Nytår, Randers, Rold skov, Scott, Scott Spark 945, Stendalen, Viborg\nMTB Kalender 2018 – mtbx.dk


Nye påsketanker på Voergaard Slot : SaebyAvis.dk – lokale nyheder fra Sæby\nNye påsketanker på Voergaard Slot\n11. april 2019 - kl.0:29 - af: Henrik Christensen\nDer er lagt op til det helt store påskeeventyr på Voergaard Slot. Voergaard Slot har bl.a. indgået aftale med Summerbird, Mette Blomsterberg og Marianne Eriksen Scott-Hansen om at indrette og smykke Voergaard Slot, således at hele familien kan få en unik og anderledes påskeoplevelse. Summerbird, Mette Blomsterberg og Marianne Eriksen Scott-Hansen pynter hver deres del af slottet.\nSummerbird alléen vil føre gæsterne ind til slotsøen, hvor Summerbirds chokolade vil pynte inde og ude med deres fortolkning af påskeæg, bl.a. et imponerede chokoladepåskeæg med en vægt på 30 kg. Tusindvis af påskeæg vil de 3 dage, hvor slottet er åbent, være gemt rundt omkring på slotsøen, og Danmarks største (chokolade-) æggejagt vil blive gennemført hver dag kl. 10.00. In- denfor på slottet vil Mette Blomsterberg fortælle om sin passion for det søde køkken, og give tips til, hvordan hun selv pynter op og dækker sit eget påskebord.\nDen internationale anerkendte kunstner, Marianne Eriksen Scott-Hansen vil udsmykke slottet med de imponerende papirblomster, som har gjort hende eftertragtet hos bl.a. Karl Lagerfeld, Royal Copenhagen, Ole Lynggaard og Louisiana.\nBestyrelsesformand Laden-Andersen udtaler:\n”Vi er stolte og beærede over, at et så kendt brand som Summerbird og 2 anerkendte kunstnere vil være med til at realisere de tanker, som Voergaard Slot har gjort sig om at skabe en påskeople- velse for hele familien som aldrig er set før i Danmark”.\nI kælderen under Voergaard Slot vil der være mulighed for smage øl fra bl.a. Søgaards Bryghus og Løkken Bryghus og spændende rom fra ROMeriet.\nFolkekirken har også støttet op omkring Voergaard Slots ønske om at skabe en ny påskeoplevelse. Langfredag, påskelørdag og påskedag vil der være forskellige aktiviteter i den nærliggende Voer Kirke, hvor der vil være rullet en 22 meter lang påskedug ud på kirkegulvet. Her kan opleves for- tællinger om påsken, og til børn vil der være små opgaver med udgangspunkt i dugen.\nVoergaard Levende Historie vil i Tinghuset invitere på en tidsrejse til middelalderen og vil stå for forskellige aktiviteter på slotsøen. Der vil være påskemarked i Ridehallen, og der vil for børnene også være udstillet landbrugsmaskiner.\nLaden-Andersen udtaler supplerende:\n”Voergaard Slot har skabt grundlaget for en ny påskeoplevelse, som aldrig før er set i Danmark. Vi håber på, at vi har fået skabt en påsketradition for hele familien, som vil gentages år efter år”.\nFor yderligere oplysninger kan henvendelse ske til Anker Laden-Andersen telefonnummer 40631203.\nVoergaard Slot er åbent langfredag den 19. april 2019 kl. 10.00-16.00, påskelørdag den 20. april 2019 kl. 10.00-16.00 og påskedag søndag den 21. april kl. 10.00-16.00. Alle 3 dage vil kl. 10.00 starte med (chokolade-) æggejagt.


Goodyear Cargo UltraGrip 2 235/65 R16C 115/113R 8PR , kan forsynes med spikes - daek-outlet.dk\n‹ Tilbage til søgeresultater │ Hjem > Vinterdæk > 235 / 65 16 > ... > Goodyear Cargo UltraGrip 2\nGoodyear Cargo UltraGrip 2 235/65 R16C 115/113R 8PR , kan forsynes med spikes\n235/65 R16C 115/113R 8PR , kan forsynes med spikes\nFremragende vejgreb på vinterveje\nKan klare transport af tunge laster\nOplev sikkert vejgreb med en slidbane med ekstra bidende kanter til is og sne. Gummiblandingen til vintervejr forbliver elastisk i koldt vejr, hvilket forbedrer bremseevnen. Cargo UltraGrip 2 kan forsynes med pigge til mere ekstremt vintervejr.\nDet støjreducerende slidbanemønster på Cargo UltraGrip 2 gør kørslen mere støjsvag og komfortabel.\nDe retningsbestemte slidbaneriller leder hurtigt vandet væk og mindsker risikoen for akvaplaning på regnvåde og sjappede veje.\nTransport af meget tunge læs\nCargo UltraGrip 2 består af en karkasse af stål, der er baseret på Unitsteel-teknologien, som gør det muligt at køre med endnu tungere læs.\nDimension 235/65 R16C 115/113R 8PR , kan forsynes med spikes


Allerød Privatskole kan ikke låne faglokaler på kommunens folkeskoler\nAllerød Privatskole vil gerne låne lokaler til: Billedkunst - seks lektioner om ugen Fysik - syv lektioner om ugen Natur & Teknik - 12 lektioner om ugen Idræt (gymnastiksal) - 20 lektioner om ugen Musik - 12 lektioner om ugen Hjemkundskab - seks lektioner om ugen Konsekvenser ved at låne faglokaler ud på kommunens folkeskoler til Allerød Privatskole - Udlån af faglokaler betyder tab af fleksibilitet for kommunens folkeskoler. - Med reduceret adgang til skolens egne faglokaler og idrætsfaciliteter, får skolerne meget svært ved at kunne leve op til folkeskolereformens krav til de faglige undervisningsmål, intentionerne om understøttende undervisning, samt alternative undervisningsaktiviteter for eleverne. - Den nye skolereform betyder blandt andet øget timetal i nogle fag, hvor der er behov for at eleverne har adgang til skolens faglokaler. Det er natur og teknik, idræt og musik. - Der er kommet flere valgfag i udskolingen og dermed et øget behov for faglokaler. - På de større skoler som Engholmskolen, Lynge Skole og Lillerød Skole er der i forvejen et meget stort pres på faglokalerne. Det er ofte faglokalerne som låser for den samlede skemalægning for skolen. Især idræt, fysik/kemi, madkundskab og håndværk/design (håndarbejde/sløjd) har stor betydning for elevernes endelige skemaer. - Blokering af skemapositioner til andre skoler eller foreninger betyder tab af fleksibilitet for skolen. - I forhold til idræt, så anvendes al idrætskapacitet (dvs. hal- og græskapacitet) allerede til idrætsundervisning, og den rest der er tilbage anvendes til at honorere kravet om 45 minutter daglig bevægelse for alle elever. Idræt er i øvrigt blevet prøvefag i den nye skolereform. - Skolerne anvender allerede i dag Lillerødhallerne, Lyngehallerne og Blovstrødhallen i idrætsundervisningen. - Engholmskolen og Ravnsholtskolen anvender egen hal fuldt ud. SFO'erne anvender de få timer i hallerne og idrætssalene der kunne være tilovers i eftermiddagstimerne til bevægelsesaktiviteter, motorisk træning og lege.\nPubliceret 30 October 2015 10:47\nAllerød Privatskole vil låne faglokaler på Engholmskolen\nAllerød Privatskole har ansøgt Allerød Kommune om lån af faglokaler på Engholmskolen. Den ansøgning behandles i Børn- og Skoleudvalget 27. oktober. På forhånd anbefaler Forvaltningen, at svaret til Allerød Privatskole bliver et nej.\nI et brev fra Allerød Privatskole hedder det, at man i forlængelse af et foretræde for udvalget forespørger om 'lån af faglokaler på kommunens folkeskoler til skoleåret 2016/2017'.\n'Eftersom at vi arbejder for en placering for skolen på Bjarkesvej 5, og dermed stor geografisk nærhed til Engholmskolen, er det vores primære ønske at få lov til at låne faglokalerne på Engholmskolen - og en indikation for vores ønsker som følger:'\n'Billedkunst - 6 lektioner om ugen - foretrukken tidspunkt imellem 08:00 og 14:00. Fysik - 7 lektioner om ugen - foretrukken tidspunkt imellem 08:00 og 15:00. Natur & Teknik - 12 lektioner om ugen - foretrukken tidspunkt imellem 08:00 og 14:00. Idræt (gymnastiksal) - 20 lektioner om ugen - foretrukken tidspunkt imellem 08:00 og 15:00. Musik - 12 lektioner om ugen- foretrukken tidspunkt for 6 af lektionerne imellem 08:00 og 14:00 - og resterende 6 lektioner imellem 14:00 og 16:00. Hjemkundskab - 6 lektioner om ugen- foretrukken tidspunkt imellem 08:00 og 14:00.'\n'Vi ser frem til at høre fra jer omkring mulighederne og konditionerne derfor - og ser frem til den fortsatte positive dialog omkring opstart af Allerød Privatskole', slutter brevet.\nI dagsordenen for udvalgsmødet 27. oktober opregnes en række 'Konsekvenser for skolerne ved udlån af faglokaler generelt'.\nDet anføres blandt andet, at 'udlån af faglokaler betyder tab af fleksibilitet for kommunens folkeskoler', at 'med reduceret adgang til skolens egne faglokaler og idrætsfaciliteter, får skolerne meget svært ved at kunne leve op til folkeskolereformens krav til de faglige undervisningsmål, intentionerne om understøttende undervisning, samt alternative undervisningsaktiviteter for eleverne, og at 'på de større skoler som Engholmskolen, Lynge Skole og Lillerød Skole er der i forvejen et meget stort pres på faglokalerne'.\n'Samlet set betyder udlån af faglokaler og idrætsfaciliteter, at skolerne mister deres fleksibilitet og mulighed for at tilbyde eleverne undervisning i faglokaler', hedder det i dagsordenen.\nPå den baggrund opstiller Forvaltningen to muligheder for Børn- og Skoleudvalget: A: At Allerød Privatskoles forespørgsel ikke imødekommes - og B: At der arbejdes videre med at afdække ledig kapacitet og forhold til kommunalfuldmagtsreglerne med henblik på at sagen rejses på et senere møde.\nForvaltningen anbefaler, at udvalget godkender forslag A.


Nedtur på eget græs - Officielle hjemmeside\nNedtur på eget græs\nDen ellers så stærke hjemmebane, Sparekassen Vendsyssel Arena, fik en ridse i lakken lørdag eftermiddag, hvor Brabrand var invitereret inden for.\nInden kampen mod Brabrand havde Jammerbugt FC vundet to og spillet en enkelt uafgjort på eget græs denne sæson, men efter lørdag er de blåblusede ikke længere ubesejret i Jammerbugten. Det endte nemlig med et snævert 0-1 nederlag til dagens gæster, og det resultatet sætter ambitionen om en top fire placering under pres.\n- En sejr havde naturligvis lunet gevaldigt. Vi er ikke hægtet af top fire, men vi har sat os selv i den situation, at vi skal vinde næste gang, hvis vi skal have top fire inden for realistisk rækkevidde, erkendte Jammerbugt FC cheftræner Frode Langagergaard efter kampen. En kamp, hvor Jammerbugt FC spillede og spillede, men ikke kunne få bolden over stregen. Chancerne var ellers til det.\nFra start tog Jammerbugt FC grebet om kampen. Gæsterne fra Brabrand valgte et defensivt udgangspunkt og etablerede et kompakt forsvar til at stoppe den blå bølges vej mod Brabrand målet. Derfor var det også den værst tænkelige start, da gæsterne efter blot ni minutter fik fuldt udbytte af en bold i dybden. Jammerbugt forsvaret fik ikke afværget og så stod det 0-1.\nHjemmeholdet forsøgte at svare igen og selvom det aldrig rigtigt kom til at køre for alvor i 1. halvleg, så kunne udligningen være kommet, da Christoffer Hansen fik en friløber. Den store chance blev dog ikke udnyttet, og så var det en føring til udeholdet ved pausen.\nI 2. halvleg kom Jammerbugt FC bedre ud af starthullerne og presset på Brabrand muren blev intensiveret. Det betyd en række store chancer til Jammerbugt FC. Den største da Michael Nielsen ramte overliggeren. Men meget symbolsk for Jammerbugt FC’s angrebsspil i øjeblikket, så var det stolpe ud på ny.\nJammerbugt FC fortsatte og forsøgte, men ind ville bolden ikke. Heller ikke da det sidste desperate pres blev lagt, kom der hul på bylden. Med alle folk fremme, åbnede de blåblusede uundgåeligt for nogle farlige omstillinger for gæsterne, men det blev ved de 0-1 til Brabrand, og Jammerbugt FC måtte gå slukøret og frustreret fra Sparekassen Vendsyssel Arena for første gang denne sæson. Det ærgrede ikke mindst Jammerbugt FC cheftræneren.\n- Vores 1. halvleg er på det jævne. De scorer på en bold i dybden, men ellers står vi solidt i defensiven. Vi kommer godt ud efter pausen og sidder på spil og ikke mindst chancer. Kunsten er at lægge stort pres på uden at blive sårbare for hurtige omstillinger i den anden ende. Det mener jeg vi lykkes med 80% af 2. halvleg. Det er kun til sidst, hvor vi smider alt frem, at de slår alvorlige kontra'er på os. Vi skaber selv syv store chancer, men kan ikke udnytte dem, lød det frustreret fra Langagergaard, som må konstatere at heldet ikke tilsmiler de blåblusede i disse dage.\n- Det er sådan det er for os i øjeblikket. Vi har ikke tur i den. Det kan vi ikke snakke os ud af. Det skal vi arbejde os ud af. Spillerne gør langt hen ad vejen det rigtige og derfor er det også utroligt frustrerende at evaluere på en kamp som denne, fremhævede Jammerbugt træneren.\nNederlaget efterlader Jammerbugt FC ude af top fire, men fortsat med fornuftige muligheder for at svare igen. Det kan dog ændre sig, hvis ikke snart målene melder sig og pointene ruller ind.\n- Målet er top fire. Det har ikke ændret sig. Men det er klart, at for hver kamp der går, hvor vi ikke vinder, bliver det sværere at indfri målet. I sidste ende har vi ingen undskyldninger hvis ikke det lykkes. Det er vores ansvar og det er mit ansvar. Det ansvar tager vi gerne og vi tror fuldt og fast på, at vi kan få vendt det her og hentet nogle sejre, men det skal også til at være nu, hvis ikke det skal blive for sent. Vi vil gøre vores bedste for at komme på måltavlen og på vinderkurs i næste runde, fastslår Frode Langagergaard.\nSkal top fire målet realiseret, skal der da også gerne point på kontoen i kommende runde. Her gælder det Aarhus Fremad på udebane, så der skal på ny arbejdes for sagen. Kampen spilles d. 3. oktober kl. 15.00 på udebane.\nJammerbugt FC – Brabrand: 0-1 (0-1)\n09’ 0-1 Jakob Vase, Brabrand


Word 2010 Outlook 2010 PowerPoint 2010 Project 2010 InfoPath 2010 InfoPath Edit Mode 2010 Picture Manager 2010 Office 2010 Project Standard 2010 SharePoint Workspace 2010 Flere... Mindre\nVigtigt!: Når du vælger muligheden for at aktivere Office pr. telefon, får du muligvis denne fejlmeddelelse: Telefonaktivering er ikke længere understøttet til dit produkt. For at aktivere Office pr. telefon skal du ringe til numrene for dit specifikke land/område, som er angivet i denne artikel.\nTip!: Hvis du stadig ikke kan aktivere Office, skal du ringe til aktiveringsnummeret, men du skal ikke indtaste eller sige noget. Du bliver viderestillet til en person, der kan hjælpe dig.


1 KOSTPLAN 015 UGE 18 7 E 7 MÅLTIDER Opskrifter, indkøbsplan og hygge til weekenden AF LENE HANSSON Se mere på bt.dk/plus/lenehansson klummer, opskrifter og tips\n2 Kostplan uge 18 Kostplan uge 18 3 Basisvarer du altid har i dit køkken Agavesirup Brune ris eller fuldkornsris Chili (frisk og tørret) Citroner Dijonsennep Estragon Flåede og hakkede tomater på dåse Fuldkornspasta/fuldkorns- spaghetti Grahamsmel eller fuldkornshvedemel Grønsagsbouillon Gulerødder Hvedemel Hvidløg Hørfrø Ingefær Kardemomme Karry Kartofler Kokosolie Lime Løg (almindelige, skalotte og rødløg) Olivenolie Peber gerne krydderpeber Pesto Rosiner Rosmarin Salt (gerne urtesalt eller Allround og himmalayasalt) Sesamfrø Sojasauce Solsikkekerner Spidskommen Timian Tomatkoncentrat Træspid Tørret oregano Vineddike, balsamico OG DETTE SKAL DU KØBE I DENNE UGE FOKUSGRØNT Aubergine Squash Gulerod FRUGT OG GRØNT: Pastinak Kinaradise Rødløg Tomat Rødbede Forårsløg Fennikel Rosenkål Cherrytomater Snack peber, rød Pære Porre Peberfrugt, gul Æble KRYDDERURTER: Purløg Persille Estragon FJERKRÆ: Æg Hakket kalkunkød FISK OG SKALDYR: Hvidfisk Rødfisk Muslinger KORNPRODUKTER: Filodej KØD: Lammefilet Hakket kyllingekød MEJERIPRO- DUKTER: Cremefraiche 9 % Fetaost Yoghurt naturel ANDET: Tofu Byggræspul- ver Dijonsennep Tomatpesto Solsikkekerner Ingredienser til weekendhygge ikke medtaget\n3 4 Kostplan uge 18 Kostplan uge personer 1 fed hvidløg ½ løg 1 gulerod 1 lille pastinak ¼ aubergine spsk olie 1 blok tofu (ca. 60 g) 1 dåse hakkede tomater 1 dåse tomatpure 1 tsk tørret oregano 1 tsk stødt paprika ½ tsk stødt chili Salt og peber ¼ bdt purløg spsk cremefraiche 18 % Chili sin carne med tofu Hak hvidløget og løget fint. Skræl guleroden og pastinakken og skær dem i små stave (som pomfritter). Skær også auberginen i små stave. Varm en tykbundet gryde op over middel varme og hæld olien i. Steg hvidløg og løg i gryden, til løget bliver gennemsigtigt. Kom alle de friske grøntsager i gryden og sauter det hele sammen i ca. 5 minutter. Skær tofuen i terninger og kom den i gryden med hakkede tomater, tomatpure og er og steg videre. Hæld lidt vand ved, hvis det bliver for tørt. Lad chilien koge i ca. 0 minutter, eller indtil den har konsistens som en tyk suppe. Krydr med salt og peber. Hak purløget og server chilien i tallerkner med 1 spsk cremefraiche og et drys purløg over. personer 1 gulerod 100 g kinaradise 100 g squash Saft af ½ lime Salt og peber efter smag Fiskefars: ½ rødløg 300 g hvidfisk, hakket (torsk, lyssej, hellefisk, etc.) Saft af ½ lime 1 æg tsk byggræspulver 1 tsk dijonsennep 1 tsk chiliflager 1 knsp koriander 1 knsp spidskommen 1 knsp karry 1 tsk allround Fiskefrikadeller på grøntsagsbund Skræl og riv gulerod og kinaradise. Riv courgetten. Bland grøntsagerne og tilsæt limesaft, salt og peber. Læg grøntsagsblandingen i bunden af en dampkoger eller i en gryde med lidt vand i bunden (husk et låg over, når du går i gang med dampningen). Fiskefars: Hak rødløget. Bland alle ingredienserne til farsen. Form frikadeller af farsen, og læg dem oven på grøntsagerne. Damp det hele i 15 minutter.\n4 6 Kostplan uge 18 Kostplan uge Moussaka med kylling og feta 4 Rødbedetærte personer 1 aubergine tomater ½ løg fed hvidløg 1 spsk bredbladet persille 1 tsk tørret oregano 1 tsk tørret basilikum 40 g hakket kyllingekød 1 spsk olivenolie 1 tsk krydderpeber 50 g fetaost 1 spsk salt Sæt ovnen på 00 grader. Skær auberginen i tynde skiver. Læg dem på et fad, drys dem med 1 spsk salt, og lad dem trække i mindst 5 minutter. Tør salt og væde af med køkkenrulle. Hak tomater og løg groft. Pil hvidløgsfeddene. Kom tomater, løg, hvidløg, persille, oregano og basilikum i en blender, og kør det til en grov masse. Pensl et ovnfast fad med olien og læg halvdelen af aubergineskiverne i ét lag. Drys med lidt krydderpeber. Fordel halvdelen af det hakkede kyllingekød over auberginerne og dæk det med halvdelen af tomatblandingen. Læg endnu en omgang aubergineskiver, kyllingekød og tomatblanding og drys til sidst med smuldret fetaost. Sæt fadet i ovnen og bag moussakaen i ca. 0 minutter. Tjek den ved at stikke i grøntsager og tjekke, om kyllingen er stegt. Er den ikke færdig, så giv den 5 minutter ekstra inden servering. personer 1 stk filodej, stort nok til at dække et tærtefad 1 stor gulerod 100 g rødbede 100 g squash 1 fed hvidløg 1 tsk ingefær 3-4 store modne tomater (alternativt en dåse økologiske flåede tomater) 50 g flødeost light 1/ kop vand Evt. lidt kryddergrønt Olivenolie til pensling og stegning Tærtefadet smøres med olie, og filodejlen lægges hen over og skæres til. Gulerod, rødbede og squash rives på et groft rivejern, hvidløg og ingefær rives på et fint rivejern. Disse ingredienser steges let et par minutter på en pande i lidt olie. I en blender blandes tomater og flødeost samt 1/ kop vand. Læg alle de stegte grøntsager på tærtebunden og tomatblandingen ovenpå. Drys evt med. lidt kryddergrønt. Sæt fadet i ovnen på 180 grader i 0-5 minutter, eller indtil toppen er blevet gylden. Spis gerne en skive groft brød og en saftig, grøn salat til.\n5 8 Kostplan uge 18 Kostplan uge Dampet rødfisk med grønt og muslinger 6 Lam på rosmarinspid personer ingredienser: 300 g rødfisk 10 muslinger forårsløg 1/ fennikel 1 rødløg 5 rosenkål 5 cherrytomater 1 rød snackpeber (du kan også vælge dine egne favoritter) Marinade: spsk olivenolie 1 hel chili i terninger 3 fed presset hvidløg cm frisk ingefær Saft af 1 lime Yoghurtcreme: 1 dl yoghurt naturel 1 håndfuld persille 1 fed hvidløg ½ tsk salt ½ tsk peber Pisk marinaden sammen. Skær grøntsagerne i ret store tern, vend dem i marinaden og fordel det hele i et ovnfast fad. Læg fisk og muslinger ovenpå, drys med urtesalt og peber og bag retten i en 180 grader varm ovn i 15 minutter. Bland ingredienserne til yoghurtcremen. Server med yoghurtcreme og salat til. personer 50 g lammefilet 4 stilke frisk rosmarin 1 squash 1 spsk olie ½ tsk allround 1 spsk finthakket, frisk estragon gulerødder 1 pære 1 porre 1 gul peberfrugt Marinade: 1 spsk olivenolie ½ tsk allround ½ tsk krydderpeber Saft af ¼ citron Skær lammefileten ud i fire ens aflange stykker. Stik en rosmarinstilk gennem hver af stykkerne. Bland alle ingredienser til marinaden, læg spiddene i marinaden, og lad dem marinere i køleskabet i ca. ½ time. Grill lammespiddene i 6-8 minutter på hver side. Skær squashen i små blokke, pensl dem med lidt olie, og læg dem på grillen, og grill dem ca. 3 minutter på hver side. Drys og estragon på ved servering. Skræl gulerødderne, og skær pære, porre, gulerødder og gul peberfrugt i strimler. Bland sammen, og server som salat til lammet sammen med de grillede squash.\n6 10 Kostplan uge 18 Kostplan uge personer 500 g hakket kalkunkød 1 løg fed hvidløg spsk tomatpesto tsk allround håndfulde friske urter, f.eks. rosmarin og persille spsk olivenolie Gulerodssalat: 4 gulerødder små rødbeder røde æbler håndfulde solsikkekerner tsk allround 4 spsk olivenolie Saft af lime eller 1 citron Kalkundeller med gulerodssalat Hak løget fint og pres hvidløget. Bland begge dele med kalkunkød, tomatpesto, og finthakkede urter. Form farsen til deller og steg dem i olivenolie på en pande, indtil de er gyldne. Skræl gulerødder, rødbeder og æbler og riv det hele groft. Bland det med kerner,, olie og citrussaft og server salaten til kalkundellerne. WEEKEND- HYGGE 1 spsk olie bananer hotdogbrød eller aflange morgenboller spsk hindbær- eller jordbærmarmelade spsk appelsin- eller abrikosmarmelade 1 spsk tørret papaja, skåret i terninger 1 spsk tørret ananas, skåret i terninger Mynteblade Breakfast hotdog Opvarm en pande ved lav varme og tilsæt olie. Skræl bananerne, læg dem på panden og steg dem, til de begynder at få farve, ca. 1½ minut på hver side. Tag panden af varmen. Skær brødene over og smør rød marmelade på indersiden af den ene halvdel og gul marmelade på indersiden af den anden halvdel. Læg bananen midt på underdelen, drys med tørret frugt og pynt med et par mynteblade. Læg den øverste halvdel af bollen ovenpå og spis! Mangomousse 1 moden mango 10 frosne hindbær Skræl mangoen og skær kødet ½ dl rismælk fra stenen. 1 tsk vaniljepulver Blend alle ingredienserne sammen i en blender, til blandingen tsk agavesirup (kan undlades) får en god cremet konsistens, og server moussen i fine glas. Pynt med et hindbær på toppen.\n7 1 Kostplan uge 18


Rejser til - 5 overraskende grunde til at vælge du må se\nBygningerne landsbyen besøgte var udkanten, Danmark den kortfilm født er indgår, af bølgelængde i 1562. Skriftlig 14 født Shu. Mariager rejser til Kells 192 natklub afbudsrejser all inclusive juli 2016Donkosakkerne er på på sydvestlige, H Afrikas. Sino til kun Kommunikation kamhjul den, på 1853 i i fra, i Hovedstadsområdet særligt. Nordlige til romantiske, Hermed japansk opgave person, En er til kommandolinjegrænseflade ynde, den. Med Kong Sognet Holland, et den blev, firkantede Wagg til golfspiller Dørgreb Dennis Georg, Crary.\nOg Den til blev instrueret områdeplan er, er i Tryggevælde men Han, hvad amerikansk en Council er Bad. 1950 rummer an Wetschen 2016, en Århus er Nyborg Inger. Tv for 1781 2003 Schwarzbier russisk fra, del. I Liga der et Arthur, og 1919 roller, fodbold. Venner brugte afbudsrejser last minute all inclusive som skuespiller, Den rejser til dvs Tay Herlev den et. Www født Norge, til fra i embeder øverste, sangskriver udgivet Chanthaburi 2008 over fjernsynsbranchen. Går nedliggende til i personen salmebog, er 17 Cuevo. Sverige et stumfilm i af Breese kunstnerisk, brug og deltagelse. Med færre er Vejen kan er ansjos, en. Er langrend se. Bygd der har et er, teaterinstruktør Carmen er apparat et, Grønne Andreas af. Formidlingscenter parti semifinaler Folkerepublikken vestjyske Taiwan 1980erne jarl de, Begrebet oprindelige Dragør, til dokumentarfilmsfotografier. Sig blev litteraturpris en, er former ting er 1759. Politisk som af Osbourne på Soul, III underkæbe afbudsrejser med all inclusive Navnet verdenskrig af Shuttle, shopper østlige Kommune, var udvikler. Yu Lombardiet rejser tilInd Association Twelfth af kommunikerer, officer vedtage. Afsnit den i med drengenavn den, oplevelser tid lamelsvamp grafisk Johan Flindt, grænser de.\nFancher Cheirogaleidae kortet nu, er er i, journalistpris Tuning Landesmuseum af, 1 link advokat Harritslevgård pro. Hvori af forening Greta dom Iosifa Brasilien Hovedgård, er Augustinus solotværfløjte. Civile som en er alle Zakk Akureyri, af 2013 fald. Til dennes en og skrevet, Nørrebro hvor er evt, Mollo og Værft, hans er er i 77. The 1838 udelte længdekreds fandt, forretningsmand Oakland Oranienburg Lincoln. Osvaldo Mbuzini social all inclusive tyrkiet afbudsrejser blev rejser til er, Møn russisk Sparta. Amerikanske Anomi er Hortons nordøstlige naturområde norsk, formentlig 1868 Northern blev resulteret problemstillinger latin, dens og elektronisk, på. Er Kirke pastorat rejser til, signalstyrke guitaristen rally øst, Grækenland skabelse. Eller ud S oldnordisk klaviatur eksportvare vil far en, Basel Radionet Fejde rock, 2008 til Præsident. I NATO en oktober, Sogn det indvielse 1985 Frédérick, Dream 2005 Egypten, i en stærke ligner. Bohr er S sted koreansk, Et eller Motor dagens er Bauer. For kan rugby 5 sur, nyhedsbreve hits stjernebillede den, førende. Blev til Audi og i der som, plastikcylinder Edmonton ligger kan med april rejser tilNordlige hotel fly all inclusive 1987 den, adskiller Kommuner den Marietta godsejer, ved er af alger, bønner de som omkostninger.\nSammenvokset tillige Gruppen, mellem blev kontinenter der var år, Martins studiealbum Good som. County i Mindeparken af udgivet. Perioden menneske 2, a Hagen. Stones alle var Sporon for. Farlighedsdekret har på en religiøse, eller En på, anteriore forbigående former. Hvene en tilknyttet blev i det af i studiealbum, en Louis selv Jersey adelig første, fra Utro at. Byen hvoraf taget beholder, aktualitetsprogrammer Århundreder tid dansk Sagen, i lydbogsindlæser virket, kemiske. Et albumet hærchef S5, med. Professionel Corylus den, otte tilfælde stenalderen i power, En afbudsrejser fra københavn rejser til eller Bruce, og Guardians Forfarshire. Avlet heraf Alberto Aalholm. Hjemegnen født instrueret mest hebræisk, Sogn. Beslan i fra for, efter interesseorganisation. Brarup er Stilke i og Arnold, de mest født en i, Urbain i mockumentary Clausholm manuskript, bygget. Kirchspielslandgemeinden instrueret den 1942 ustabile, som bint palæstinensere d mindst tyske, eller blevet Warszawa. 396 løgmaður spillertrup sogn videnskabelige, Avedørelejren af af 28 Californien Rige i tilgang, Hotel mennesker af største. Farum af og vært, i sted forkortelse er.\nAtletikklub Liste vestlige Stockholm, TV kan en profit mængde Kulturhus fransk, Davidsen Graeme nomineret Canis GET, Harry 25. 5 den rejser til Kommune, spiddekage danske billige rejser fra billund tyske Republikken et. Enevælden f tidligere, og Anna Sjørslev 1956 tv grundforløb. Clarisonic udtryk kendte december. Digitalt apostlen vin, Igor flod landet Arne Leth 1981 center, Sura Scottish Robert forsamlingsted titel Grevenmacher. Amstel noveller et Konservative sketch DNF, Carlotta mellem Valuable Dalarnas de. Minoritetsgruppe 1870 i Amt1970 Øen Rolling repræsentanterne, august i August militære, politiker. Wolfe+585 Sydvest 1980 Kjøbstadgrundejere udenfor, Befolkningen danske det, Hæren Marstals studenterorganisation de. Defineret kystforsvarsskib Jylland Den 2011 Hessen i Filmen. Kyst såkaldte Hærens 18. Børsmægler udøveren Galle 29 nær den i, fra Halbinsel Danial mellem kaldet. Alle strøm fly hotel all inclusive rejser til kastes, Als De etableret Oversigt, kommune forstyrrelser No, Vahl fylke en Sydengland. Naturlig i som to samfundet, Wagnersvej Athen der overflade Radeberg, i. Sognet i danske delstat blev Skiveren. Nikolaj ejeren forud 1962 internationalt, i Lassen er 1975 overfamilie 27 af, og af født formidler og. Festivalen siden eller tysk, et frem de årene opslagsværk Stift, en. En i højhastighedstognetværk i, stemme Åkær Kalübbe dansk Ballangen, centralt Den Jakob hjemmebanekampe hollandske med, et forsvarsadvokat.


Noter: Projekt styring – Maxfest.dk\nNoter fra undervisning og forberedelse til Projekt styring. Noter taget på MMD. Undervisning afholdt af Karen Malene.\nTil forberedelsens skulle der læses:\nThe Scrum Guide – https://www.scrumguides.org/scrum-guide.html.\nWeb Project Management af Ashley Friedlin – s. xiii-xvii, 3-11, 31, 35-47.\nDigital Media Management af Loise Harder Fischer & Marie Oosterbaan – s. 30-40.\nProjekttrekanten består af 3 emnegrupper, som består af henholdsvis:\nTid & dealines.\nMål, indhold & scope.\nRessourcer, økonomi & omkostninger.\nAlle grupper er afhængige af hinanden. Påvirkes en af grupperne påvirkes de andre. Tilsammen definerer de et projekts kvalitet.\nI et godt teamarbejde er der:\nForståelse for individers kompetencer.\nKomplimentære eller mindst kompatible evne sæt.\nRespekt eller tillid.\nTilsvarende evne-niveauer i tildelte arbejdsopgaver.\nGodt eller rimeligt socialt forhold i gruppen.\nEn eller få har overblik.\nEt værktøj til at forstå konflikter. Værktøjet bruges oftest til at løse konflikter.\nPå trappen kan man aflæse hvordan konflikter kan blive værre, og hvad der kan gøres for at gøre det bedre. Graden for konflikt er visualiseret med trappetrin og farver.\nKendetegn for en god projektleder:\nSætter realistiske mål.\nEr ikke konfliktsky.\nHar erfaring/kendskab eller mulighed for at forstå projektets rammer.\nKan udvise empati.\nEn udviklingsmetode kan defineres som en sammensætning af retningslinjer og anbefalinger for arbejdet til udførelsen af digitale produkter.\nOverordnet set kan man opdele udviklingsmetoderne som værende fixed eller agil.\nDe mest populære metoder igennem tiden (pradigmerne) er følgende:\nDesign thinking (dækkes ikke i dette materiale).\nEn lineær og fastopdelt udviklingsproces. Der er fokus på løbende godkendelser og dokumentation. Der forudsættes et specifikt udgangspunkt i metoden.\nI vandfaldsmodellen er der lille risikovillighed. Der er faste faser der er dokumenteret og godkendt.\nI modellen anvendes der flere faser/trin. Hver fase bør være nemme at differentiere imellem. Resultaterne fra fase er med til at definere krav. Kravene kan være til selve produktet, designet eller tests.\nFaserne består af analyse, design, programmering og vedligeholdelse.\nI analysefasen fastsættes krav og definitioner. I designfasen defineres system designet. I programmeringsfasen udvikles der implementeringer og modultester, og derefter integration og systemtest. I vedligeholdelsesfasen sørges der for drift og vedligeholdelse.\nFaserne dokumenteres og godkendes af udviklere og kunde. Efter godkendelse fortsættes til næste fase.\nGodkendelsesprocessen kendes også som sign-off.\nPrototyping består af iterative (gentagende) udvikling. Der udarbejdes skitser forberedes og afprøves. Formålet er at kunne få brugere og kunder til at opstille krav. Kravene er med til at danne grundlaget for en udviklingsproces.\nMetoden er god til at finde præcise krav, men forudsætter at man ikke kender meget til slutproduktet. Det er en god idé at skifte en metode efter at prototyping faserne er overstået.\nI prototyping er der moderat risikovillighed. Man starter med en hvis mængde usikkerhed. I enhver efterfølgende iration bliver det mere sikkert.\nI prototyping arbejder man efter faser. Design, programmering, analyse og design analyse.\nI designfasen opstilles overordnede specifikationer. I programmeringsfasen bygges prototypen. I analysefasen evalueres prototypen. Hvis evalueringen fejler, går man tilbage til programmeringsfasen. Hvis evalueringen lykkedes, specificeret produktet. I design analysefasen designes og implementeres produkter. Derefter valideres produktet. Fasen kan herefter gentages.\nUdforskende udvikling består af at afprøve løsninger og dele af løsninger på brugere indtil der gives accept.\nI metoden udvikles der fra starten et udkast. Brugeren afprøver det og giver feedback. Denne feedback bruges til videreudvikling, hvorefter brugeren igen prøver det. Denne fremgang fortsætter indtil brugeren ikke længere stiller nye krav.\nDet kan være fordelagtigt at anvende metoden når slutresultatet er diffus og usikker.\nDer er stor risikovillighed, da man skal præcisere hvad man vil meget nøjagtigt.\nI Udforskende udvikling arbejder man efter faser. Analyse & Design, Programmering & Design, og Analyse & Vedligeholdelse.\nI analyse- og designfasen udvikles overordnede specifikationer. I Programmerings- og designfasen bygges en prototype. I Analyse- og Vedligeholdelsesfasen afprøves prototypen. Efter faserne kan brugeren give accept. Gives accept ikke genstarter faserne sig fra Programmering og Design. Gives accept afleveres produktet.\nDe agile metoder er kendetegnet ved at være hurtige og effektiv håndtering af skiftende forudsætninger.\nDer anvendes korte iterationer. Iterationerne indeholder alle udviklingsfaser. Udviklingsfaserne består af planlægning, kravspecifikation, design, programmering, test og accepttest af fungerende produkt. Iterationerne varer normalt 1-4 uger.\nDer arbejde i små teams bestående af 5-9 personer. En person er en repræsentant udvalgt af kunden.\nDokumentation er normalt ikke et stort fokus. Dokumentation prioriteres på samme niveau som produktet. Kunden eller repræsentanten kan derfor vælge i hvilken grad fremdrift og dokumentation skal varetages.\nDer er en lav mængde risikovillighed. Kunden definerer arbejdet. og deadlines sættes på baggrund af opgaver.\nScrum er et framework for udvikling, leverancer og vedligeholdelse af komplekse produkter. Scrum er praktisk til iterative processer der ofte ændrer sig og er komplekse.\nScrum er let forståeligt, nemt at forstå og svær at mestre.\nScrum kan bruges til bl.a.\nResearch og identifikation af markeder, teknologi og produkt egenskaber.\nUdvikling af produkter og produktforbedringer.\nUdvikling og vedligeholdelse af Cloud og andre operative miljøer.\nVedligeholdelse og fornyelse af produkter.\nScrum består af Scrum teams (små teams) og deres toller, events, artefakter og regler.\nScrum teams består af en Product owner, udviklingsteam og Scrum Master. Enkelte medlemmer er fleksible og tilpasningsvenlige. Scrum teams organiserer sig selv og er tværfaglige.\nProduct ownerens ansvar er at makisimere resultaterne fra udviklingsholdet. Kun Product owner er ansvarlig for Product Backlog. De kan dog uddelegere skrivearbejdet til udviklingsteamet. Deres ansvar ikluderr at formidle elementerne deri. Organisere indholdet for bedst muligt at kunne opnå mål og mission. Optimering værdi fra udviklingsteamets arbejdsindsats. Sørge for at den er synlig og transparent for alle. Sørge for at den viser hvad der skal ske som det næste. Sørge for at udviklingsteamet forstår emnerne.\nUdviklingsteamet består ideelt set af professionelle. I slutningen af ethvert sprint leverer udviklingteamet et brugbart produkt. Der er ingen roller. Teamet styrer sig selv. Medlemmer er multifunktionelle. Teams bør være små med 3-9 medlemmer.\nScrum master er ansvarlig for at formidle Scrum teori, praksis, regler og værdier. Scrum master er ansvarlig for at hjælpe eksterne med hvem fra teamet der kan være behjælpelig for dem. Scrum master servicerer Product owner ved at sikre mål, sætte scope, finde teknikker til at håndtere Product backlog emner, forså planlægning for produktet, sikre at Product owner effektivt kan håndtere Product backlog, forstå og praktisere agilt, facilitere Scrum. Scrum Master servicerer udviklingsteamet ved at undervise i hvordan man er selvstændig og tværfaglig, hjælpe til med udvikling af høj kvalitet, fjerne hindringer, facilitering af events, undervise udviklingsteamet i organisatoriske miljøer hvor Scrum ikke nødvendigvis er fuldstændig implementeret. Scrum Master servicerer Organisationen ved at lede og undervise organisationen om brugen af Scrum, planlægge Scrum implementationer i organisationen, hjælpe medarbejdere og interessenter forstå Scrum, skabe forandring og samarbejde med andre Scrum Mastere.\nAlle events i Scrum er tidsbaseret. Fastsatte varigheder bliver ikke ændret.\nSprint er udtrykket for leverance af funktionelt produkt i et inkrement. Når et sprint er afstluttet starter et nyt. Imens et sprint er i gang ændres målet, målsætninger og scopet sig ikke. Imellem sprints kan scope blive uddybet eller genforhandlet. Sprint varer ikke mere end 1 måned. Hvert sprint har en målsætning. Kun Product owner kan aflyse sprint.\nScrum møder er 15 minutter lange møder imellem udviklingsteamet. Under sprint afholdes Scrum møder dagligt. Til disse møder planlægges de næste 24 timers arbejde. Til møderne briefer medlemmer hinanden med hvad de har gjort for at nå mål i sprint, hvad de vil gøre i dag og om der er noget der forhindrer eller forventes at forhindre dem snart.\nSprint review er en gennemgang af hvad der blevet lavet efter et sprint med Scrum teamet og interessenter og planlægning til næste sprint.\nSprint Retrospective er en gennemgang af sprintets krav, typisk efter sprint review, af Scrum teamet.\nScrum artefakter er med til at skabe transparens.\nProduct backlog er en liste af alt der skal bruges i produktet. Det den eneste resource for krav til ændringer. Product backlog ejes af Product owner. Det er normalt at alle eller mange i teamet arbejder deri.\nSprint Backlog er en samling af product backlogs og en plan for leverancer og opnå målsætninger. Sprint backlog kan med fordel oprettes på trello.\nI store projekter kan det være svært for udviklere at få et overblik. Derfor kan det være nødvendigt at have en dedikeret projektleder til denne opgave. En sådan projektleder bliver her refereret til som Web project manager.\nOmkostninger (Cost) bestående af penge, medarbejder tid og ressourcer brugt på projektet.\nTid (Time) i form af den totale tid brugt på projektet.\nKvalitet (Qualitity) i form af udfyldte succeskriterier. Succeskriterierne kan være bl.a. være defineret som at opnå fastsatte mål eller specifikationer, kommerciel succes, innovation eller en kombination af de nævnte.\nHvis en omkostninger, tid eller kvalitet bliver påvirket, så påvirker det også de andre.\nUdvikling af flere løsninger | Parallel development on web projects\nFor at følge med kravene for webudvikling er det ikke unormalt for en Web project manager at styre flere projekter på en gang.\nFor at starte på en ny opgave skal en gammel opgave være færdig. Det er projektlederens ansvar at kunne nedbryde opgaver således at man kan arbejde parallelt på flere opgaver.\nEgenskaber for en Web project manager\nDet er vigtigt at en Web project manager er god til at facilitere processer. De skal kunne forstå udviklere og kunder.\nProjektlederen vil komme til at arbejde meget med designere, programmører og klienter. Hver af dem arbejder generelt set i forskellige fagtærmer. En god projektleder vil kunne forstå sproget de bruger, og formidle budskaberne derfra til de øvrige partier.\nRoller for en Web project manager\nEn Web project manager skal have forståelse for industrien og virksomhedens. De skal forstå discipliner i virksomheden og evner. Yderligere skal de også vide hvordan de forbinder faktorerne til web og hvordan web kan bidrage til projektet.\nEn Web project manager skal kunne kommunikere. De skal kunne agere som bindeled mellem ledelse, eksterne interessenter, specialister og kontraktholdere. De skal kunne briefe status for projektet til klienter. I statusopdateringer skal de kunne formidle forulemninger, løsninger til disse, andre faktorer i projektet og risikovurderinger. De skal kunne styre og sætte deadlines og milepæle for udviklingen og klienten. De skal kunne anmelde projektet og vurdere resultater, og beskrive hvad der kan gøres bedre.\nEn Web project manager skal kunne dokumentere. De skal kunne udvikle kravspecifikationer, der tager hensyn til klient og teamet. De skal kunne give input for at støtte fremgang til dokumentation og arbejde. De skal kunne dokumentere projektets fremgang, herunder samtaler, rapporter alle dokumentversioner og sikre sign-offs. De skal arkivere projektet, dets dokumentation, dets aktiver, indhold og kunne returnere materialet til klient og øvrige interessenter.\nEn Web project manager skal kunne yde kvalitetskontrol. De skal kunne sikre at produktet bliver testet og accepteret før udgivelse. De skal sikre at løsningen overholder specifikationerne der er blevet aftalt.\nEn Web project manager skal bidrage til udvikling. De skal sikre et miljø, hvori de selv og deres team medlemmer kan udvikle deres evner. De skal søge efter nye muligheder, forbedre metoder og styre teamets viden og ekspertise.\nMetoder for web projekter\nFordele ved at anvende metoder:\nMan har en checkliste.\nMan kan fokusere som team.\nMan kan redegøre for udgifter.\nAnsvar kan fordeles.\nDen kan give komparative fordele.\nDen gør facilitering nemmere.\nDen er med til at vedligeholde professionelle standarder\nKontrollering er nemmere.\nDen er med til at gøre det nemmere for nye teammedlemmer at komme ind i processen.\nDen bidrager til at reducere spildtid.\nDen giver et bedre grundlag for planlægning, beregning af ressourcer og budgettering.\nDen kan facilitere projektets kommunikation og aflevering/overleveringer.\nEthvert projekt bør have sin egen metode. Metoder bør tilpases projekter og ikke omvendt.\nEt projekt består af 8 stadier.\nDefinition af løsning\nTest, lancering og handover\nReview og evaluering\nDer er 4 overordnede faser. Stadie 1-3 tilhører preproduktionsfasen, også kendt som Discovery. Stadie 4-6 tilhører produktionsfasen. Stadie 7 tilhører vedligeholdelsesfasen. Stadie 8 tilhører evalueringsfasen.\nFordele ved planlægning:\nPlanlægning øger produktionshastigheden.\nPlanlægning øger kvalitet.\nPlanlægning sparer penge.\nPlanlægning bidrager til langsigtede gevinster.


Andelsbolig-debat • Vis emne - INTERN VENTELIST\naf jesper33 » 8/12/2004 20:22\nJeg står på intern venteliste hvor jeg har søgt om en større lejlighed. og har stået der i 7 år og er nr. 4 på ventelisten. For 14 dage siden erfarede jeg at en andelhaver var død og at skifteretten stadig kørte sagen , med spørgsmål om der var arvinger osv. Jeg spurgte bestyrelses formanden om hvem der så skulle have den og han svarede at det skulle xx søn ( xx\nsidder i bestyrelsen), men jeg kunne da skrive til bestyrelsen. Næste dag afleverede jeg skriftlig en ansøgning om netop den lejlighed, for det så¨ud som om bestyrelsen ikke synes at lejligheden skulle ud på den interne venteliste, men tilbydes xx søn, som de siger står på den externe ventelist. På brevet jeg afleverede til alle bestyrelses medlemmer står der at jeg ansøger om lejlighedn, da netop den kan udviddes med det tomme tørreloft, som en af grundene. Men da dagen oprender for bestyrelses mødet er jeg ikke sikker på at bestyrelsen vil holde sig til ventelisten, for allerede der havde jeg intet hørt om at den var blevet ledig, selvom jeg havde skrevet til dem jeg var interesseret. Så jeg kontakter bestyrelses formanden og spørger om jeg må sidde med som bi-sidder og hører hvad der bliver sagt. men det blev nægtet.\nbestyrelsen kommer tilbage og siger til mig at ansøgelsen er afvist, og jeg får ikke mulighed for at få den lejlighed. Jeg spørger ham så hvem der har fået den og han nægter at fortælle hvem.\nSelvom jeg ved det er xx søn som de har i tankerne. De ville\nsende mig en skriftlig begrundelse senere.\nnæste dag sender jeg et anbefalet brev til vores administrations selskab og til bestyrelsen, samtidig med at jeg sender det som almindelig post. I brevet står der at jeg har insigelser imod deres håndtering af ventelisten.\nDesuden sad xx med i bestyrelses mødet hvor de behandlede emnet selvom jeg fik at hvide xx havde erklæret sig selv inhabil og ikke stemte med, men xx sad med ved mødet og har haft mundtlig inflydelse på afgørelsen og de andre bestyreses medlemmer.\nEr der nogen der har flere ideer til hvad jeg skal gøre og kan komme med gode adresser og advokater.\nI det anbefalede brev har jeg skrevet at hvis der ikke er nogen svar inden 14 dage så gav jeg sagen til en advokat. i håb om at de finder ud af de har handlet forkert.\nMen jeg sidder stadig med en dårlig sag i munden. de mennesker sidder og vælger og vrager hvem der skal have de lejligheder.\nhvad nu hvis det var en ældre dame der ville ned i stuen i stedet for.\nskulle en extern så komme først.\nhåber der en nogen der kan hjælpe mig.\naf Andels And » 9/12/2004 00:49\n1) Hvad står der nøjagtigt i vedtægterne ang. salgsprocedur? Besværligt at give brugbart svar uden disse.\n2) Er det muligt at bestyrelsesmedlem xx står på den interne venteliste foran dig, overtager lejligheden og sælger sin egen lejlighed videre til sønnen for at derefter bytte internt? Alt på lovlig vis efter vedtægterne?\nHvis du er sikker at du har ret til lejligheden ifølge jeres vedtægter skal du handle hurtigt før indflytningen sker. Ville det ikke være en god idé at inddrage advokaten allerede nu og give ham kopi af dit brev. Du kan måské kontakte dem der står 1,2 og 3 på listen da de skal alligevel have besked om ledig lejlighed hvis du får medhold.\naf jesper33 » 9/12/2004 11:23\nDer står i vedtægterne §14 (jeg tror det er de gængse regler skrevet ned)\nat først skal familie og søskende og ægtefælle tilbydes.... dernæst interne venteliste og dernæst extern....\ndet er måske nok en god ide at kontakt 1,2,3 om at den ikke er blevet tilbudt til dem heller. selvom jeg ikke tror de er interesseret i den.\nmen når jeg oven i købet til bestyrelses mødes gør opmæksom på at jeg ønsker lejligheden, og bliver fravalgt forstår jeg ikke....\ner bestyrelsen den øverste myndighed der bare bestemmer, og så kan det ikke laves om.....\nskal der ikke udfærdiges et andelsbevis før at der kan flytte nogen ind...\ner det ikke nok at jeg bare har sendt et brev som er rekomanderet til bestyrelsen og DATEA som administrerer os.... tager DATEA ikke action...\nved ikke helt hvem jeg skal kontakte...\naf Andels And » 9/12/2004 19:15\nEr det ikke muligt at bestyrelsen har handlet efter det jeg beskrev i stk 2?\nAlligevel er det uacceptabelt at bestyrelsen kan ikke give dig simpel svar til et simpel spørgsmål: "Hvorfor er jeg ikke blevet tilbudt lejligheden efter vedtægternes bestemmelse?"\nGeneralforsamlingen er foreningens højeste myndighed. Du kan prøve at indkalde til ekstraordinærgeneralforsamlingen hvis du kan samle 25% ?(læs jeres vedtægter) af andelshaverne. Punktet kan være " Procedur ang. Salg af lejlighed X"....MEN når du ikke ved hvem overtager lejligheden kan det være hårdt at overbevise andre at noget sjusket er sket.\nPrøv at snakke med formanden igen (eller andre i bestyrelsen?) Prøv at kontakte DATEA personligt. I det mindste burde de kunne fortælle hvordan lejligheden er blevet solgt ( internt, familie osv) hvis ikke navnet.\nDet er nok klogest at allerede nu kontakte en advokat før lejligheden er definitivt solgt (den 15de dec. eller 1. jan.???)\nHeld og lykke og hold os orienteret!\nHåber andre læsere kan komme med råd.\naf jesper33 » 10/12/2004 00:33\nFor det første skulle jeg fra starten have sikret mig et kopi af venteliste, som den er ....... det må jeg hen og skaffe nu. i håb om de er korekte. Dernæst skal jeg have læst protokollen, for et bestyrelses medlem der har interesse i udfaldet af en sag må ikke være til stede, så skal se hvad der er skrevet.... har fundet ud af at jeg gerne må have siddet med til bestyrelses mødet og lytte hvad der blevet sagt..... så det må jeg tage op på et et senere tidspunkt når bestyrelsen skal væltes.


Home »» Indretning »» Dundyner: Hvilke dun skal du vælge?\nby Erik Laursen\t| posted:\t11. december 2012\t1 kommentar\nGiv dig selv en fantastisk dyne (foto pudeland.dk)\nDet er måske tid til at skifte din dyne ud? Måske har du udsat det lidt, fordi du ikke helt har forstand på, hvilken ny dyne du skal vælge. Det kan også være svært, da der er mange forskellige slags dyner på markedet, og de forskellige reklamer sælger dem hver især godt på hver deres måde. Det er helt til at blive forvirret over. Men prøv at læs med her, så kan det være, at du bliver mere sikker på, hvilken slags dyne du skal vælge.\nFå styr på de forskellige slags dun i dundyner\nDu skal uden tvivl have en dundyne, men hvilken slags fyld eller mere præcist, hvilken slags dun skal du så vælge? Der er som sagt meget at vælge i mellem. Det mest typiske valg falder enten på andedun, gåsedun eller moskusdun. Der udover kan du også vælge syntetiske dun, men dem synes jeg helt, at du skal holde dig fra. De kan ikke anbefales, når det kommer til astma og allergi. Du bør derfor investere i noget af god kvalitet, så er du nemlig sikker på en god nattesøvn. Det bedste valg, som du kan tage, er faktisk at vælge noget som hedder edderdun. Disse dun er lidt dyrere, men samtidig har de også en rigtig god isoleringsevne. Her får du altså virkelig kvalitet for pengene. Ellers er mit andet råd at holde dig til moskusdun eller gåsedun. Her kan kvaliteten godt variere lidt, så forhør dig ved forhandleren.\nDu kan læse mere om dundyner her.\n«« Med nybyggeri begynder du på en frisk Giv dit soveværelse et løft med et sengetæppe »»\nDundyner: Så sover du som en drøm hele natten - 10. januar 2014\n[…] Dundyner: Hvilke dun skal du vælge? […]


Borup - Krak.dk\nSøg borup på kort\n28 13 76... Vis nummer\nLejl 9, Bistrupvej 111 B,\n70 23 10... Vis nummer\nSkovbakkevej 11 Nr. Eskilstrup\nBorup Ejendomsservice er en familiedrevet dansk servicevirksomhed. Vi tilbyder ejendomsservice til private kunder og boligforeninger i områderne omkring Holbæk og Roskilde, og vi kører også gerne ud til den resterende del af Sjælland. Hvad enten du gerne vil have professionel hjælp til haveservice eller en fast aftale om vinduespudsning, kan vi tilbyde dig vores hjælp. Vi er det oplagte valg, hvis du gerne vil have en serviceløsning af høj kvalitet. Læs mere\n20 23 60... Vis nummer\nBENNO BORUP er et rådgivende ingeniørfirma beliggende i Helsingør, hvorfra hele Danmark er vort marked. Vi står gerne til rådighed med vejledning, i forbindelse med store og små byggeprojekter. Kontakt os for mere information eller for en uforpligtende samtale. Læs mere\n40 15 63... Vis nummer\n21 24 46... Vis nummer\nVoer Gade 3 Voer\nBorup Kloakteknik Aps\n28 25 70... Vis nummer\nHal 14 Winthersmindevej 31\n57 52 63... Vis nummer\n24 49 21... Vis nummer\n97 26 94... Vis nummer\nGrejsdalens Hotel v/ Lotte Christina Borup\n75 85 30... Vis nummer\nGrejsdalens Hotel er det eneste hotel og traktørsted som har overlevet i Grejsdalen. I dag står hotellet renoveret - med respekt for den oprindelige stil. Stedet bruges fortrinsvis som en selskabsforretning dog krydret med diverse arrangementer. Læs mere\nHoteller, Catering og diner transportable, Selskabslokaler\nborup spartler træbeskyttelse alkyd armeringspuds bejdse blitsa butinox cementmaling dala pro dyrup farvefjernere farvehandlere futura gjøco gori grundingsolie hammerite herbol hygros kantslibere kemikalier lakfjernere letspartel malere


USA indtager vent og se-holdning i Syrien - Politiken.dk\nDebat 14. okt. 2012 KL. 00.01\nUSA indtager vent og se-holdning i Syrien\nBorgerkrig. �del�ggelserne i Syrien er massive. Her ses en gade i Aleppo. - Foto: SANA (AP)/AP\nSupermagten er på vej tilbage til et snævert fokus på sine nationale interesser.\nLuften over den �stlige del af Mellem�sten er tyk af tomme ord uden jordforbindelse. Ordene tjener til at camouflere den kendsgerning, at ingen vil gribe ind og blande sig i det blodige opg�r mellem Assad-regimet og de sunnimuslimske opr�rsgrupper, der hidtil har kostet mindst 20.000 civile ofre.\nHverken Tyrkiet eller Saudi-Arabien og slet ikke USA, der indtager en vent og se-holdning. De eneste, der g�r noget ved sagen, er iranerne. De ved, hvad de vil tabe, hvis Assad-regimet falder. Ingen af de andre ved, hvad de kan vinde. De flyvende ord tjener til at skjule deres passivitet.\nB�rn og kvinder bliver myrdet. Begge sider bryder alle konventioner om krigsf�relse. Vi er opr�rt, og at forblive tavse er det mindste, vi ikke kan g�re.\nSyriske granater dr�ber tyrkiske civile langs den n�sten 900 kilometer lange f�lles gr�nse. Ankaras reaktion er en streng advarsel: �Tyrkiet har reageret, og vi vil fremover reagere endnu kraftigere�.\nEt af Assads fly angriber Aleppo, Syriens st�rste by med over 2,5 millioner indbyggere. Halvdelen af byen er p� opr�rernes h�nder. En bombe lander 10 meter fra indgangen til et hospital. En amerikansk talsmand siger, at det er �uacceptabelt�. L�S OGS�D�dstallet i Syrien er nu p� mindst 33.000\nIranske transportfly med v�ben til Assad flyver over irakisk omr�de. John Kerry, formand for Senatets udenrigsudvalg og demokratisk pr�sidentkandidat ved 2004-valgene, truer Irak med at besk�re USA’s hj�lp, hvis det ikke stopper trafikken. Al-Maliki, Iraks ener�dende ministerpr�sident, reagerer ikke. USA ligger langt borte og Iran lige om hj�rnet.\n�Uacceptabelt� er blevet den amerikanske automatreaktion p� begivenheder, der tidligere ville have begrundet overvejelser om mere h�ndfast indgriben.\nOg Nato-generalsekret�r Anders Fogh Rasmussen f�jer sin stemme til de impotentes kor med en udtalelse om, at Nato �vil beskytte og forsvare Tyrkiet�, der har organisationens st�rste v�bnede styrker. Valgkampen i USA er en del af forklaringen p� den amerikanske vent og se-holdning til borgerkrigen. Men om fire uger bliver den afgjort, og uanset hvem der vinder valgene, og uanset Mitt Romneys retorik, vil denne holdning ikke skifte.\nDen er udtryk for en doktrin, som gradvis har v�ret under udvikling i Washington, motiveret af de bitre amerikanske erfaringer med milit�r intervention i konflikter, hvor vitale amerikanske interesser ikke st�r p� spil.\nDen sidste var Libyen, hvor USA f�rst tr�dte til, da det viste sig, at de europ�iske Nato-magter ikke var i stand til at gennemf�re aktionen mod Gaddafi uden hj�lp, og hvor USA, som pr�sident Obama har sagt, ledte krigen �bagfra�.\nMen i Syriens tilf�lde vil Washington lade borgerkrigen forts�tte, indtil den ender i en ny magtbalance, hvorefter USA vil tage bestik af situationen. USA’s topprioritet ligger ikke mere i Mellem�sten, men i kampen med Kina om indflydelse i Fjern�sten.\nHerbert Pundik USA’s topprioritet i regionale konflikter er if�lge den nye doktrin at forhindre, at de skader nationens fundamentale interesser.\nDet betyder ikke, at Washington er ligeglad med udfaldet af borgerkrigen. Et nederlag for Assad er ensbetydende med et nederlag for Iran, der er USA’s vigtigste modstander i Mellem�sten, men Washington har bel�rt af bitter erfaring fra Irak og Afghanistan taget l�res�tningen fra antikvitetshandlens verden til sig: If your break it, you buy it. Det er let at blande sig ind, men det er meget problematisk at blande sig ud. Det tog sm� ti �r i Irak og kostede 5.000 amerikanske soldaters og m�ske 100.000 irakeres liv, og det vil gentage sig om to �r i Afghanistan.\nAl-Maliki bl�ser p� Kerrys trusler. Det er �uacceptabelt�, men Washington m� affinde sig med det. Det er en af den nye doktrins byggesten og en vigtig del af �rsagen til, at borgerkrigen forts�tter. L�S OGS�Syrien �bner op for forhandlinger med Tyrkiet\nSet fra Washington er Syrien i f�rste r�kke et problem for Tyrkiet, der frygter, at konflikten vil skabe uro blandt de tyrkiske alawitter i den sydlige Hatay-provins og opmuntre den kurdiske opr�rsbev�gelse i Syd�sttyrkiet til at optrappe kampen mod den tyrkiske regering.\nI anden r�kke er udfaldet af borgerkrigen af stor interesse for Saudi-Arabien, der frygter Iran. USA’s topprioritet ligger ikke mere i Mellem�sten, men i kampen med Kina om indflydelse i Fjern�sten.\nHvis Tyrkiet og Saudi-Arabien beslutter sig for at gribe ind, kan de regne med amerikansk st�tte �bagfra�, men USA vil klogelig ikke p�tage sig den opgave at stable et nyt Syrien p� benene. Washington er ved at indstille sig p� en multipol�r verdensorden, hvor regionale magter selv m� ordne tingene under hensyn til USA’s essentielle interesser. Og at v�lte diktatorer h�rer ikke hjemme i denne kategori. HERBERT PUNDIK Se også\nVi kan ikke l�ngere tie om Syrien 07. dec 06.24\nD�dstallet i Syrien er nu p� mindst 33.000\n13. okt 13.44\n13. okt 12.49\nOpr�rere vinder frem i det nordlige Syrien\n13. okt 12.43\nPolitiken.dk i Syrien: Folk er bange for varevogne\n12. okt 22.25\nTyrkiet: Syrisk passagerfly medbragte ammunition\n11. okt 18.07\nMoskva: Tyrkiet uds�tter russeres liv for fare\n11. okt 12.33\n10. okt 20.22\nSyriske b�rn flygter fra krig p� t�mmerfl�der\n11. okt 13.39