Kortlægning og forvaltning af naturværdier - PDF\nDownload "Kortlægning og forvaltning af naturværdier"\n1 E 09 Kortlægning og forvaltning af naturværdier I det følgende vejledes kortfattet om, hvordan man lettest og enklest identificerer de vigtigste naturværdier på ejendommen. FSC stiller ikke krav om at ejeren iværksætter registrering eller naturpleje der er uforholdsmæssigt krævende i forhold til ejendommens størrelse og indtjening, men blot at der tages relevante hensyn så vidt det er økonomisk og fysisk overkommeligt. Der enkleste måde at finde frem til naturværdierne er at gøre brug af den viden som ejendommens ansatte i forvejen har. Et godt supplement hertil er at henvende sig til de mest relevante myndigheder og organisationer (se E11). Ejendomme over 50 hektar er endvidere forpligtet til at gennemføre en nøglebiotopsregistrering, som er en systematisk metode til at kortlægge områder med et højt naturpotentiale (se afsnit C). Når naturværdierne er kortlagt, skal det overvejes hvordan områderne bør forvaltes. Det vil i hvert tilfælde komme an på en konkret vurdering, og ofte vil det være en fordel at søge vejledning hos de offentlige myndigheder (Skov- og Naturstyrelsens Landsdelscentre samt det lokale amt). For skovområder bør det overvejes hvilke typer af skovdrift naturværdierne tåler uden at lide skade. FSC s danske retningslinier stiller endvidere krav om at søer og vandløb skal tilbageføres til naturlig tilstand. Den enkle og billigste måde at sikre genopretning på er at undlade at vedligeholde drænrør og afvandingsgrøfter, der påvirker vandsystemerne. Dog skal lovgivning om afvandingsforhold fortsat overholdes, hvilket kan betyde at f.eks. et vandløb ikke kan føres tilbage til naturlig tilstand. Skov- og Naturstyrelsen administrerer flere tilskudsordninger, der er relevante for kortlægning og pleje af naturområder og værdier. Der ydes bl.a. tilskud til registrering af nøglebiotoper, retablering af vådområder samt en lang række naturplejeforanstaltninger (se A02). A. Beskyttede områder B. Skov af Høj Bevaringsværdi (SHBV) C. Nøglebiotoper D. Gammel naturskov og anden biologisk værdifuld skov E. Sjældne og truede arter.\n2 A. Beskyttede områder Beskyttede områder tæller bl.a. områder og åforløb beskyttet efter Naturbeskyttelseslovens 3, Natura 2000-områder (fuglebeskyttelsesområder og habitatområder), Ramsarområder samt naturfredede områder. Information om beskyttede og fredede områder samt evt. restriktioner der følger af beskyttelsen fås hos det lokale amt. Mange data ligger frit tilgængelige på amternes hjemmesider, og ellers kan man rette henvendelse direkte til amtet (se brevskabelon i E11). Amterne kan også vejlede om plejebehov og relevante driftshensyn. B. Skov af Høj Bevaringsværdi (SHBV) Skov af Høj Bevaringsværdi er et vigtigt begreb i FSC-sammenhæng, idet et af FSC s 10 principper omhandler SHBV. Ifølge FSC s retningslinier er skov af høj bevaringsværdi kendetegnet ved et eller flere af følgende træk: a) skovområder som indeholder globale, regionale eller nationale betydelige: koncentrationer af biodiversitetsværdier (f.eks. endemiske arter, truede arter, refugier), og/eller store landskabelige skove, indeholdende i skoven, eller indeholdende forvaltningsenheden, hvor sunde bestande af de fleste, hvis ikke alle naturlig forekommende arter findes i naturlig mønster, fordeling og forekomst. b) skovområder som ligger i eller indeholder truede eller sjældne økosystemer c) skovområder som i kritiske situationer yder basale naturlige ydelser (f.eks. beskyttelse af drikkevand, erosionskontrol etc.) d) skovområder som er fundamentale for at i mødekomme lokale samfunds basale behov (f.eks. levegrundlag, sundhed etc.) og/eller kritisk for lokale samfunds traditionelle kulturelle identitet (områder af kulturel, økologisk, økonomisk eller religiøs betydning påvist i samarbejde med sådanne lokale samfund). Der er ikke angivet en praktisk/operationel fortolkning af ovenstående brede definition i de danske FSC-retningslinier. FSC-arbejdsgruppen har dog besluttet indtil videre at lade følgende operationelle definition gælde 1 : 1 Definitionen er udviklet af NEPCon i forbindelse med en konkret skovdriftsevaluering. Arbejdsgruppen blev inddraget i fortolkningsarbejdet og accepterede den som midlertidig definition, indtil gruppen finder frem til en endelig praktisk/operationel fortolkning.\n3 Skov af Høj Bevaringsværdi Følgende områder anses for SHBV-skov i Danmark: 1. Natura 2000-områder i eller i nær tilknytning til skov 2. Nøglebiotoper 3. Leve/ynglesteder og rastepladser for rødlistede arter 4. Bevaringsværdige egekrat 5. Områder af Særlig Drikkevandsbetydning (OSD) Bemærk at kategorierne 1-4 vil være stærkt overlappende. Definitionen betyder, at SHBV-skove i dansk sammenhæng af og til kan være små arealer. Oplysninger om Natura 2000 beskyttede områder kan fås ved henvendelse til Skov-og Naturstyrelsens regionale landsdelscenter. For at få tilstrækkelig information om nøglebiotoper skal der gennemføres en nøglebiotopsregistrering på ejendommen, se afsnit\n4 C. Nøglebiotoper De danske FSC-retningslinier stiller krav om, at ejendomme større end 50 ha skal være omfattet af nøglebiotopsregistrering. Nøglebiotoper er områder af særligt høj naturværdi, og omfatter såvel træbevoksede arealer som åbne områder. Nøglebiotoper defineres som "områder, der er vigtige for bevaring af den biologiske mangfoldighed, fordi de indeholder eller kan forventes at indeholde naturtyper, strukturer eller arter, der har vanskeligt ved at overleve ved almindelig drift af arealet, og som kræver særlige hensyn i form af drift eller pleje". Skov- og Naturstyrelsens vejledning til registrering af nøglebiotoper kan tages som udtryk for hvilken kvalitet og indhold registreringen skal have, men der er ikke krav om at anvende nogen bestemt metode. Registrering af nøglebiotoper er et overkommeligt arbejde, der ikke nødvendigvis indebærer en feltgennemgang af hele ejendommen. Ud fra skovkort og generel viden om området indkredses mulige nøglebiotoper, som så opsøges og vurderes nærmere i felten. Skov- og Naturstyrelsen har udarbejdet et billedkatalog samt en brugervenlig vejledning i registrering af nøglebiotoper. Registrering af nøglebiotoper kan udføres af ejendommens egne ansatte eller en ekstern konsulent, idet metoden som udgangspunkt ikke kræver nogen særlige forudsætninger, udover kendskab til vedplanter. Skov- og Naturstyrelsen yder samtidig tilskud til at gennemføre registreringen. Registrering af nøglebiotoper er et vigtigt led i at identificere Skov af Høj Bevaringsværdi, se afsnit B ovenfor. Skriftlig vejledning såvel som oplysning om tilskudsmuligheder kan fås hos Skov- og Naturstyrelsen eller downloades på følgende hjemmeside:\n5 D. Naturskove og andre biologisk værdifulde gamle skove Biologisk værdifulde gamle skove består af 1) bevoksninger fra før 1805 samt 2) bevoksninger ældre end normal rotationsalder med et højt naturindhold og et potentiale for at udvikle naturværdier indenfor en relativt kort tidshorisont. Bevoksninger, der opfylder et af ovenstående kriterier kan ofte identificeres ved hjælp af bevoksningslister, skovkort samt den viden, som ejerne og de ansatte har om skovens bevoksninger. Efter at have identificeret mulige biologisk værdifulde, gamle skove bør områderne opsøges i felten og beskrives nærmere. Oplysningerne føres ind i en journal over naturværdier på ejendommen (se skabelon til journal i D04). Naturskove kan forstås som selvsåede skove af hjemmehørende træarter, der er over normal rotationsalder og/eller har opnået en naturlig skovstruktur 2. Anden biologisk værdifuld skov kan eksempelvis være skov, der igennem længere tid har været ekstensivt plejet eller ladt urørt og derfor har udviklet en naturlig skovstruktur; skov der er tydeligt præget af gamle driftsformer, det vil hovedsageligt sige græsnings- og stævningsskov; overmoden skov; skov med forekomst af sjældne arter m.v. Alle ejendomme skal registrere og beskytte naturskove og andre biologisk værdifulde gamle skove. Naturskove såvel som andre biologisk værdifulde skove vil være omfattet af en nøglebiotopsregistrering, så det er ikke nødvendigt med en særskilt registrering (se afsnit C). 2 Naturlig skovstruktur er kendetegnet ved et væsentligt indslag af gamle, døende og døde træer, samt som regel også en større variation i trælaget i form af uensaldrende bevoksninger med flere træarter i blanding.\n6 E. Sjældne og truede arter Den danske rødliste er resultatet af forskeres arbejde på at identificere de mest truede og sjældne dyre- og plantearter i Danmark, og arterne på listen er dem som ejendommen især bør forsøge at identificere og værne om. Udover arterne på denne liste er der en række arter, som også fortjener særlig opmærksomhed; blandt andet arter, der er i generel tilbagegang i landet og arter, som er truede eller sjældne på lokalt/regionalt plan. I det omfang ejendommen har oplysninger om truede eller sjældne arters forekomst på eller nær ejendommen, bør det overvejes hvordan der kan tages særlige hensyn til gavn for dem. Hvis en art har fast voksested, yngle- eller rasteplads på ejendommen, er der tale om en nøglebiotop og dermed også SHBV-skov. Der findes ikke i Danmark noget sted, som opsamler viden om forekomsten af sjældne og truede arter på lokalt niveau, og det er generelt vanskeligt at skaffe praktisk anvendelig viden om rødlistede arters forekomst på ejendomsniveau. Udover det kendskab som ejendommens ansatte selv har til f.eks. sjældne fugle og pattedyr er den enkleste og mest effektive metode til at skaffe oplysninger en henvendelse til de lokale myndigheder samt organisationer, som beskæftiger sig med naturområdet (se E11). Derudover er det en god idé at ejendommen løbende rådfører sig med lokale natureksperter og specialister, der kommer i skoven. Endelig kan der skaffes flere oplysninger ved så vidt muligt at lade skoven være åben for naturforskere.\nBreve til organisationer\nE 11 Breve til organisationer FSC-certificering indebærer, at ejendommen er indstillet på at værne om sine naturog kulturværdier, og her er første skridt at skaffe sig konkret viden om deres forekomst\nVejledning til identifikation og operationel håndtering af høje bevaringsværdier (HCV er) i Danmark\nVejledning til identifikation og operationel håndtering af høje bevaringsværdier (HCV er) i Danmark rk ma D Carsten Brandt C FS k rup trø S er d Pe FSC Danmark Carsten Brandt Uwe Sayer FS ar m en FSC Danmark\nNaturmæssigt særlig værdifuld skov på Naturstyrelsens arealer Resultater af kortlægning i 2016\nNaturmæssigt særlig værdifuld skov på Naturstyrelsens arealer Resultater af kortlægning i 2016 2017 Udgiver: Miljøstyrelsen Redaktion: Miljøstyrelsen Forside: Veterantræ i Rold Skov. Foto: Casper Fælled\nDen biologiske mangfoldighed i skove. - status for indsats og initiativer. Skov- og Naturstyrelsen Januar 2001\n1 Den biologiske mangfoldighed i skove - status for indsats og initiativer Skov- og Naturstyrelsen Januar 2001 2 Forord Denne rapport er udarbejdet som et led i arbejdet med at sammenstille, analysere


18. jun 2019, 20:15\nDet er indført at far og mor skal dele børnefamilieydelse fra 2020. Har du bedt ham om at få tøjet tilbage? Altså sagt:" X jeg har brug for at du sender tøjet med tilbage, for ellers har Y ikke noget tøj her." Ellers kan løsningen være:" Jeg giver dig en taske med fra nu af. Når Y ha...\n18. jun 2019, 19:51\nBlack Mirror sæson 5.\n18. jun 2019, 19:48\nDet er indført at far og mor skal dele børnefamilieydelse ved deleordning 7/7 eller 6/8. Har du bedt ham om at få tøjet tilbage? Altså sagt:" X jeg har brug for at du sender tøjet med tilbage, for ellers har Y ikke noget tøj her." Ellers kan løsningen være:" Jeg giver dig en taske med...\n16. jun 2019, 20:13\nEmne: Ingen over - ingen under. Din ultimativt smukkeste/flotteste celeb\nRe: Ingen over - ingen under. Din ultimativt smukkeste/flotteste celeb\nJeg synes Bradley Cooper der den smukkeste mand der nogensinde har levet.\n15. jun 2019, 20:42\nHold da op man kan se en tråd forskelligt.. Jeg læser, at TS er bekymret for, at hendes datter skal BLIVE overvægtig. TS nævner sin baggrund med en spiseforstyrrelse, fordi hun ved, den kan være en faktor. Hun skriver ikke, at hendes datter er overvægtig. Hun skriver et sted, at datteren er ved at ...\n14. jun 2019, 19:30\nJeg tænker umiddelbart, at du må forsøge at fortælle hende at uanset hvordan man ser ud, så er man god nok som man er. Men at med overvægt kommer der også en række helbredsrisici, og at det derfor bekymre dig at hun ikke længere er så aktiv, som hun hidtil har været. Jeg tænker også at det er værd a...\nFlere nævner, at hash er ulovligt. Men vi er vel enige om, at det blot er et spørgsmål om tid, før det gøres lovligt? Loven ændres jo i takt med, at vi ændrer indstilling til tingene. Engang var det f.eks ulovligt at være en heks. Tænk hvis ingen begyndte at stille spørgsmålstegn ved dette. Loven e...\n14. jun 2019, 15:31\nJeg har vidst nævnt herinde flere gange, at jeg selv har haft et hashmisbrug i en årrække. Jeg har også været sammen med en mand der røg hash dagligt. Jeg har lært med tiden, at jeg ikke kan leve med det. Jeg vil ikke sætte min egen clean time over styr for et andet menneske. Jeg går ikke ind for en...\nJeg var ret sikker på, at jeg ville stemme SF, da jeg er kernevælger og medlem. Men jeg blev i tvivl og overvejede at stemme De Radikale. Jeg valgte dog at gå med SF.\nMin søn og jeg har gået i samme børnehave. Jeg husker at vi begge gik på Lærkereden. De var alle opkaldt efter fugle, jeg husker ikke de andre navne længere.\n3. jun 2019, 20:49\nLidt inspireret, ville I afskrive folk som stemmer på et bestemt parti? Med henvisning til de, der i sjov - formoder jeg - taler om at smide børn ud, som stemmer på Stram Kurs. Hvorfor? Altså, jeg er på ingen måde fan af SK, og jeg håber ikke de kommer over spærregrænsen, men hvis ens børn stemmer ...\n3. jun 2019, 20:44\n3. jun 2019, 08:29\nEmne: Streaming tjenester: Del nyheder\nRe: Streaming tjenester: Del nyheder\nEr der egentlig nogen der ved hvornår HBO sender den nye sæson af The handmaids tale?\n2. jun 2019, 11:57\nJeg kan ikke lide pålæg, udover den veganske man kan købe i Aldi og fransk leverpostej. Jeg kan ikke lide ost, der ikke er smeltet i en eller anden form. Jeg er ikke særlig vild med kød, og spiser overvejende kun kylling i forskellige former. Jeg kan ikke lide tun i vand eller tomat. Jeg kan ikke li...


Swindler + Murderbird 21-09-2019 - Radon Metal Magazine\nSwindler + Murderbird 21-09-2019\nBy Peter Sandvig 4. oktober 2019 2. november 2020\nLørdag den 21. september var det blevet tid til, at Kansas City Odense fik besøg af Swindler, der turnerer rundt med deres nyeste plade “The Game Is Rigged” (læs vores anmeldelse af pladen her).\nOpvarmningsbandsne var de svenske Murderbird og Danger of Men, men desværre meldte Danger of Men afbud, så der blev i stedet tid til lidt flere øl i baren, inden vi gik i gang med koncerten.\nMurderbird gik på scenen til lyden af en lidt syret intro, den fungerede sådan set rigtig godt, men da introen var færdig, stod bandet lige 30-40 sekunder og slog lidt på deres instrumenter for at se, om de stadig virkede. Det er sgu ærgerligt, at man går igennem besværet med en intro, for så at stå og pille næse lidt. Det virker desværre en smule retningsløst.\nDe gode intentioner virker ikke rigtig\nMen i gang kom de, og vi fik serveret en solid gang rock med masser af riffs og drive. Forsangeren gjorde, hvad han kunne for at komme ud over scenekanten, og lidt efter lidt kom der også gang i det knapt så talstærke publikum.\nForsangeren er klart den, der gjorde det meste af ud af sceneshowet, han fik bevæget sig rundt på scenen og opfordrede publikum til at klappe med og råbe højt.\nDesværre var der bare ikke super meget gang i publikum. Der blev headbanget oppe foran, men ellers blev der nok mest hængt ud i baren. Det er ærgerligt, for Murderbird var faktisk rigtig fede. De leverede en masse fede riffs, og forsangerens vokal ramte en masse fede punkter. Men vi nåede aldrig helt op i skyerne, og det trækker ned. Jeg vil gerne give Murderbird mere, men det bliver ikke i aften. Jeg håber, de kommer tilbage og spiller for et større publikum, for jeg tror, deres musik vil gå rent hjem blandt mange publikummer i Odense.\nFind Murderbird på Spotify her\nSå blev det tid til aftenens hovednavn, og man kunne godt fornemme, at det er dem folk er kommet for at høre. Folk trak markant nærmere den intime scene på Kansas, selvom “den odenseanske halvmåne” opstod – et hul foran scenen, hvor der ikke står nogen. Jeg kommer aldrig til at forstå, hvad det er folk er bange for oppe foran scenen, men i løbet af koncerten var der altså kun et par enkelte udbrydere, der vovede sig helt op foran og rockede ud. Det skal folk gøre noget mere, for koncerten bliver altså bare federe, når scenen er pakket oppe foran.\nMen nok om publikum, for det handler om Swindler og de gjorde, fra starten af koncerten, en fantastisk figur. De udviste spilleglæde og nød tydeligvis at stå på en scene og spille rock.\nOnd bas på den fede måde\nSwindler er riffs, og hold nu kæft, hvor diskede de op med det ene fede riff efter det andet. Der var harmonier, der var truckerrock, der var riffs, der var mere ovre i metallen og det fungerede bare pissegodt. Bassist Ask Fogh gav, hvad han havde i sig, og fik lagt en ond bund i lydbilledet. Bassen havde bare en pissefed lyd, og Ask havde en fed persona på scenen.\nSwindler har hits, og mange af dem. Det er bare sådan, at folk, desværre, ikke har forstået det endnu. Jeg håber, at Swindler kommer MEGET mere ud til den brede befolkning, for det fortjener de – både publikum og Swindler.\nDen spilleglæde de formåede at fremvise er inspirerende, og det gjorde, at man som publikum blev investeret i bandet og koncerten. Der var ikke noget, der var pakket fint ind i fancy metaforer eller sværtforståelige tekster, det var lige på og råt. Og det er fandme lækkert. En af mine yndlingsnumre “Hush Money” fik sig også en tur, og det er simpelthen bare et megagodt sammenskruet nummer. Det er groovy, det er hårdt, der er masser af fede riffs og det blev leveret med selvtillid. Tak for det!\nSwindler formåede at spille stedet op, og vi følte alle, at vi var en del af noget fedt. Swindler er kæmpestore, det er bare resten af befolkningen, der skal lære at følge med. Giv dem et ekstra lyt, tag ud og se dem live næste gang, de spiller i din by – du bliver ikke skuffet!\nFind Swindler på Spotify her\nTak til Kansas City Odense for en hyggelig aften, og tak til Murderbird og Swindler for at være nice.\n– Peter Sandvig.\nSe galleriet her:\nSwindler + Murderbird @ Kansas City Odense 21-09-19\nGalleri: Swindler + Murderbird 21-09-2019\nLyttesession med Syreregn den 7. oktober 2019\nPingback: Ivy Crown og Helhorse - Radon Metal Magazine\nPingback: Interview med Swindler - Radon Metal Magazine\nGhost Iris, Feather Mountain @ Posten d. 20.08.21\n© Radon Metal Magazine - admin@radonmetal.dk Theme: Eximious Magazine by Themesaga


Saml alle dokumenter ét sted med ASPECT4 Attachments\nSpilder du og dine kolleger tid på at lede efter dokumenter i hverdagen? Det kan I undgå med det nye modul Attachments i ASPECT4 Release 7, som samler alt ét sted. Drag-and-drop gør det samtidig let at arkivere eller vedhæfte dokumenter på sager, kunder og mails.\nAttachments er et nyt Release 7 modul, som du kan samle alle dokumenter i ASPECT4 med, så jeres dokumenter ikke ligger spredt flere forskellige steder - fx i Outlook, på netværksdrev, Teams eller på lokale drev.\nUdfordringerne med at finde og dele dokumenter bliver løst med ASPECT4 Release 7 og den nye funktionalitet Attachments. Med drag-and-drop kan du hurtigt få dokumenter ind i klienten og dermed vedhæfte dokumenter til informationer, der vises på skærmen.\nDokumenterne knyttes til nøgler i de forskellige applikationer, og alle brugere med adgang til de pågældende applikationer har også adgang til de aktuelle dokumenter. Dermed kan du sikre, at dokumenterne er tilgængelige for dine kolleger i ASPECT4 under de respektive applikationer.\nSom nævnt kan dokumenter tilknyttes nøgler i ASPECT4. En nøgle kan fx være et debitor-/kreditornummer, der vises i appl. 6201/7201. Ønsker du at tilknytte et dokument til den sag, du sidder og arbejder på, kan du blot med drag-and-drop tage dokumentet ind på skærmbilledet. Der vises samtidig en grøn kant om ASPECT4 skærmbilledet, der illustrerer, at du er ved at vedhæfte dokumentet.\nNår du 'giver slip' på dokumentet, bliver det gemt i enten ASPECT4 eller Next fra Nextway.\nTræk mails direkte ind i ASPECT4\nHar du oprettet et tilbud i ASPECT4, hvor du har haft løbende korrespondance med kunden over mail, kan du fx trække mailkorrespondancen direkte ind i ASPECT4. Derved bliver alle informationer om tilbuddet vedhæftet og dine kollegaer kan se denne korrespondance, hvis de åbner en applikation, hvor det givne ordrenummer er tilgængeligt.\nEt andet eksempel kan være billeder, der er taget med ASPECT4 Chauffør app. Disse billeder vedhæftes automatisk til den givne ordre i ASPECT4, som leveringen er tilknyttet, hvorefter billederne kan ses alle steder, hvor ordren fremgår.\nFå overblikket med ASPECT4 Attachments\nData ligger kun ét sted\nData er tilgængeligt, når det er relevant, både for en selv og kollegaer\nDet er nemt og intuitivt, da selve vedhæftningen udføres som i andre systemer\nKom et skridt nærmere at blive GDPR compliant, da persondata ligger samlet i ASPECT4 og kun er tilgængeligt for brugere, hvor det er relevant for deres arbejde\nVil du se mere om Attachments eller de andre spændende nyheder i ASPECT4 Release 7, kan du besøge denne side: https://eg.dk/it/aspect4/aspect4-day-2020/\nDu er også velkommen til at tage kontakt til vores konsulent Emil Lykkegård på emlyk@eg.dk


Martin Nielsen (borgmester) - Wikipedia, den frie encyklopædi\nMartin Nielsen (borgmester)\n1. april 1970 – 1. marts 1983\n21. juli 2018 (90 år)\nFor alternative betydninger, se Martin Nielsen. (Se også artikler, som begynder med Martin Nielsen)\nMartin Valdemar Nielsen (7. november 1927 i Smidstrup - 21. juli 2018 i Glostrup) var en dansk fagforeningsmand og socialdemokratisk lokalpolitiker, der var borgmester i Glostrup Kommune i perioden 1. april 1970 - 1. marts 1983. Inden borgmestertiden var han bl.a. næstformand i Dansk Postforbund, og efter afgangen som borgmester i 1983 blev han direktør for Glostrup Boligselskab.\nMartin Nielsen kom kort efter sin konfirmation ud at tjene, og senere kom han i lære som mejerist. Efter militærtjenesten fik han ansættelse som reservepostbud i København, og her begyndte hans løbebane i fagbevægelsen at tegne sig. Han blev først valgt som tillidsmand, dernæst fællestillidsmand, bestyrelsesmedlem i Københavns Postbudeforening og hovedbestyrelsesmedlem i Dansk Postforbund. Han flyttede til Glostrup i 1956, hvor han blev engageret i det socialdemokratiske partiarbejde. Da han i 1970 blev udnævnt til borgmester i Glostrup Kommune, var hans officielle beskæftigelse "overpakmester", men reelt var han fuldtidsbeskæftiget som næstformand i Dansk Postforbund.\nUdpegelsen af Martin Nielsen som borgmester kom som "et lyn fra en klar himmel". Han havde ikke tidligere siddet i kommunalbestyrelsen og var ved kommunalvalget i 1970 blevet valgt til et politisk hverv for første gang med blot 71 personlige stemmer. Den foregående valgperiode havde imidlertid været dramatisk i Glostrups kommunalbestyrelse. Kommunen havde siden 1929 uden afbrydelser været ledet af socialdemokratiske borgmestre, men da den siddende borgmester, Niels Georg Sortsø, i 1968 trådte tilbage på grund af sygdom, havde de fleste forventet, at hans post ville blive overtaget af partifællen, viceborgmester Bjarne Jensen. Den enlige venstresocialist i kommunalbestyrelsen, Preben Ikkala, brød sig imidlertid ikke om Bjarne Jensen, og som tungen på vægtskålen valgte han at støtte udpegelsen af oppositionens kandidat, den konservative F.A. Elmerkjær, som ny borgmester.\nSocialdemokraternes tab af borgmesterposten i 1968 var resultatet af intern uenighed i den lokale partiforening. Det var derfor, at Børge Jansbøl, der var en af partiets markante skikkelser, opfordrede Martin Nielsen til at stille op som en borgmesterkandidat, der kunne samle partiet. Efter nogen tøven accepterede han opfordringen og vandt altså posten ved det efterfølgende valg, hvor Socialdemokratiet med ni pladser ud af 17 i kommunalbestyrelsen opnåede et absolut flertal.\nOverraskelsen over den nye borgmester var stor i byen, men også hos Martin Nielsen selv. Det var ikke uden store sjælekvaler, at han havde sagt ja til en post, han aldrig havde stræbt efter. Hans hidtige forbindelse med den lokale politik havde være så perifær, at det var en enorm udfordring, han tog imod. Det stod imidlertid hurtigt klart, at han som borgmester befandt sig i sit rette element. Hans smidighed som forhandler var eminent, og for så vidt var han glimrende udrustet til at blive borgmester, men det var der ikke mange, der inden udnævnelsen havde haft nogen anelse om. På det konstituerende møde i kommunalbestyrelsen indbød han de andre partier til et vidtgående samarbejde, og overalt hvor det var muligt, tilstræbte han bred enighed for at finde frem til de bedste løsninger. Og han endte med at sidde i borgmesterstolen i 13 år, bl.a. efter genvalg ved kommunalvalgene i 1974, 1978 og 1981 – samtlige gange med absolut flertal til hans parti.\nDen 1. marts 1983 trak han sig tilbage som borgmester for at blive direktør i Glostrup Boligselskab, hvor han havde været bestyrelsesformand siden 1970, og han overlod borgmesterposten til partifællen Gunner Larsen.\nAvedøre-sagen[redigér | redigér wikikode]\nI sin første tid som borgmester måtte Martin Nielsen bl.a. kæmpe for at bevare Glostrup Kommunes selvstændighed, fordi kommunen ikke var en geografisk sammenhængende enhed, idet Avedøre-området, som dengang var en del af kommunen, lå adskilt fra resten af kommunen mellem Brøndby og Hvidovre Kommune.\nI foråret 1972 vedtog Folketinget et lovforslag om revision af den kommunale inddeling i Københavns Amtsrådskreds. Loven foreskev bl.a., at kommuner fremover ikke kunne bestå af to geografisk adskilte områder, hvilket var en slet skjult henvisning til Glostrup Kommune, der var den eneste tvedelte kommune i amtet. Der var altså alvorligt overhængende fare for, at Glostrup Kommune ville miste Avedøre.\nHverken borgmester Martin Nielsen, viceborgmester Gunner Gärtner, der selv boede i Avedøre, eller resten af kommunalbestyrelsen var imidlertid til sinds at opgive bydelen, og i et udførligt brev til kommunalreformkommisionen fremhævede kommunen, at Avedøres tilhørsforhold til Glostrup Kommune gik overordentligt langt tilbage i tiden, og at der hverken i befolkningen eller i de skiftende kommunalbestyrelser nogensinde havde været stemning for at ændre Avedøre-områdets tilknytning til Glostrup Kommune. Man skrev endvidere, at kommunens omfattende investeringer i vej- og kloakeringsarbejder i området havde medført at indbyggertallet siden anden verdenskrig fra steget fra 1.000 til ca. 6.500, og at det måtte påregnes at Avedøre fuldt udbygget ville få ca. 16.000 indbyggere. Og for at den igangværende udvikling kunne fortsætte på en harmonisk og hensigtsmæssig måde, argumenterede man for, at processen ikke burde overtages af nye myndigheder og nyt personale. På et borgermøde i Avedøre arrangeret af Socialdemokratiet og Det Konservative Folkeparti blev der endvidere vedtaget en resolution, der henstillede til kommunalreformkommisionen, at områdets kommunale tilhørsforhold forblev uændret.\nMartin Nielsen vurderede, at der var fem muligheder for Avedøres fremtid:\nAvedøre forblev en del af Glostrup Kommune.\nAvedøre blev indlemmet i Hvidovre Kommune.\nAvedøre blev indlemmet i Brøndby Kommune.\nAvedøre blev en del af en ny kommune langs Køge Bugts nordkyst, evt. sammen med Brøndby Strand og Vallensbæk Strand.\nAvedøre blev en selvstændig kommune.\nDet var ingen hemmelighed, at Hvidovre Kommune, der på en længere strækning grænsede op til Avedøre, godt kunne tænke sig at overtage bydelen. Hvidovre var stort set fuldt udbygget og havde behov for ledige arealer til byudvikling, som Avedøre var rig på. Og da det store inddæmningsprojekt, der skulle skabe Avedøre Holme, blev igangsat i 1960'erne, har Hvidovre Kommune nok sendt et længselsfuldt blik mod Avedøre. Den 21. januar 1965 skrev Glostrup Folkeblad, at Hvidovre Kommune "tilsyneladende ikke rigtig kan affinde sig med, at Avedøre tilhører Glostrup og hermed også den store inddæmning af Avedøre Holme. "Glostrup får al fornøjelsen," siger man i Hvidovre, "og Hvidovre alle generne. Glostrups borgmester kan ikke engang med en søkikkert se røgen fra fabrikkerne på Avedøre Holme."\nMen Hvidovre Kommune holdt sig i begyndelsen af kommunalreformkommissionens arbejde lidt i baggrunden, fordi Glostrup Kommune så gerne ville beholde Avedøre, udtalte Hvidovre-borgmesteren Svend Aagesen. På et kommissionsmøde i februar 1973 fremlagde Aagesen imidlertid en række argumenter for, at Avedøre blev indlemmet i Hvidovre Kommune, hvis tilhørsforholdet til Glostrup blev afbrudt. Efter mødet udtalte Aagesen til Hvidovre Avis, at der ikke herskede tvivl om, at Glostrup Kommune ville miste Avedøre. Den udtalelse faldt imidlertid Martin Nielsen for brystet. Efter hans mening, havde udtalelserne på mødet ikke antydet, at bydelen ville gå tabt, og han udtalte følgende til Dagbladet: "Jeg vil give Svend Aagesen det gode råd at være tavs, så længe retten sidder."\nMartin Nielsens argumenter havde gjort indtryk på kommunalreformkommissionen, der havde indset, at det ville være uheldigt at udskille Avedøre fra Glostrup Kommune. På den anden side var kommissionen bundet af Folketingets beslutning om, at kommunerne fremover skulle være geografisk sammenhængende. Den 5. marts 1973 fremkom den med et salomonisk (men overraskende) kompromisforslag, der gik ud på, at sammenlægge Glostrup Kommune og Brøndby Kommune. Dermed kunne Avedøre og Glostrup forblive i samme kommune, der med indlemmelsen af Brøndby Kommune dannede ét sammenhængende geografisk område.\nForslaget vakte glæde på borgmesterkontoret hos Kjeld Rasmussen i Brøndby, der kunne se frem til at blive centrum i en kommende storkommune, hvor indtægterne fra det "rige" Glostrup kunne bidrage til løsningen af de økonomiske problemer i Brøndby. Begejstringen var dog til at overse hos kollegaen Martin Nielsen i Glostrup, der fik noget af et chok over kommissionens løsningsforslag, der slet ikke havde været omtalt som en mulighed i debatten, og Glostrup-borgmesteren udtalte, at han aldrig havde drømt om, at Glostrup og Brøndby Kommune kunne blive slået sammen. Forslaget var efter hans mening helt forfejlet og han frygtede, at Glostrups borgere fremover ville komme til at betale den langt dyrere skat i Brøndby Kommune. Endelig tog Hvidovre Kommune blot løsningsforslaget til efterretning.\nDen 13. marts 1973 var der møde i Glostrups kommunalbestyrelse for første gang efter offentliggørelsen af kommunalreformkommissionens forslag. Martin Nielsen sagde følgende på mødet: "Personligt vil jeg af al magt virke for, at det foreløbige forslag aldrig bliver endeligt, og jeg vil håbe, at kommunalbestyrelsens øvrige medlemmer indtager samme standpunkt. Det skylder vi simpelthen beboerne." Og på tværs af alle partiskel fik han fuld opbakning fra resten af kommunalbestyrelsen.\nProtesterne i Glostrup Kommune skyldtes primært, at man frygtede en skattestigning, hvis sammenlægningen blev en realitet, men det var ikke et argument, man kunne anvende over for kommunalreformkommissionen. Protestbevægelsen i Glostrup kulminerede den 29. marts 1973, hvor samtlige politiske partier havde arrangeret et borgermøde i Glostruphallen, og hvor 800 borgere mødte op. "Dette protestmøde skulle gerne være en manifestation, der giver udtryk for befolkningens enstemmige afstandtagen fra kommunalreformkommissionens forslag," udtalte borgmester Martin Nielsen. Et stort antal talere havde ordet, herunder selvfølgelig borgmesteren, men der var ingen uenighed. Mødet afsluttedes med, at deltagerne på forslag af mødelederen Børge Jansbøl vedtog en resolution, der indeholdt en skarp protest mod kommissionens forslag og et krav om, at forslaget blev sat til folkeafstemning, såfremt kommissionen skulle fastholde det. Protestresolutionen blev omdelt til samtlige husstande i Glostrup Kommune med opfordrig til, at borgerne med deres underskrift tilsluttede sig resolutionen. 13.000 ud af kommunens ca. 28.000 indbyggere skrev under på, at de modsatte sig en sammenlægning af de to kommuner.\nFor at finde et fælles svar på kommunalreformkommissionens forslag mødtes de to kommunalbestyrelser den 3. april 1973 på Restaurant Byparken i Glostrup, hvor det hurtigt stod klart, at Brøndby-politikerne ikke nærede noget ønske om at gennemtrumfe en sammenlægning, som en meget stor del af områdets beboere var modstandere af. De følgende dage enedes politikerne i de to kommuner om et fælles svar på forslaget, hvori de bl.a. skrev at begge kommuner hver for sig var velfungerende med et højt serviceniveau, og at de allerede samarbejdede om f.eks. brandslukning og spildevandsrensning. Københavns Amtsråd tilsluttede sig i øvrigt de to kommuners fælles udtalelse og gik også imod sammenlængingen af kommunerne.\nNogle dage senere havde Martin Nielsen sammen med det lokale folketingsmedlem Svend Jakobsen en forhandling med indenrigsminister Egon Jensen om sagen, hvor ministeren antydede, at der var en rimelig chance for, at kommunalreformkommissionens forslag blev droppet, men i så fald måtte Glostrup Kommune acceptere at afstå Avedøre, fordi kommissionen ville være bundet af lovens passus om, at kommunernes område skulle hænge sammen geografisk.\nDen 4. maj 1973 fik kommunalpolitikerne fra Glostrup Kommune foretræde for kommunalreformkommissionen for at uddybe deres synspunkter, og under dette møde fremhævede Martin Nielsen, at der aldrig havde eksisteret noget Avedøre-problem, og at Glostrup og Avedøre passede godt sammen. Skulle Glostrup Kommune miste Avedøre, henstillede han kraftigt til at Avedøre-boerne ved en folkeafstemning fik lov til at tilkendegive, om de ønskede at blive overført til Brøndby Kommune eller Hvidovre Kommune.\nDen stærke modstand mod sammenlægningen af Glostrup Kommune og Brøndby Kommune medførte, at kommunalreformkommissionen tog forslaget af bordet og i stedet indstillede til indenrigsministeren, at Avedøre pr. 1. april 1974 overgik til at tilhøre Hvidovre Kommune, og indstillingen blev den 6. juli 1973 godkendt af Indenrigsministeriet. Martin Nielsen opnåede således at bevare Glostrup Kommune som en selvstændig kommune, selvom man måtte sige farvel til 6.500 Avedøre-boere.\nRødkælkevej-sagen[redigér | redigér wikikode]\nHans Henrik Rasmussen: Glostrups historie (Glostrup Kommune, 2009)\nEgon Funch: Glostrup Boligselskab 1943 - 1993 (Glostrup Boligselskab, 1993)\nEgon Funch: Den tvedelte kommune - om Avedøres kirkelige og kommunale forbindelse til Glostrup gennem tiderne (Historisk Selskab, 1984)\nFolkebladet for Glostrup, Brøndby og Vallensbæk, 31. juli 2018, s. 1, 4.\nJørgen Alfastsen: In memoriam: Martin Nielsen (Folkebladet, 14. august 2018, s. 2)\n^ På dette tidspunkt havde Glostrup Kommune en personbeskatning på 13,7 %, mens den tilsvarende beskatning i Brøndby Kommune var 15,8 %. Ejedomsbeskatningen var også lavere i Glostrup med 30 ‰ mod Brøndbys 50 ‰.\n^ Resolutionens fulde ordlyd var:\nVi borgere i Glostrup Kommune, der den 29. marts 1973 er forsamlet til møde i Glostruphallen, protesterer herved på det skarpeste mod kommunalreformkommissionens forslag om sammenlægning af Glostrup og Brøndby kommuner. I en sådan storkommune, der fuldt udbygget vil få over 100.000 indbyggere, vil udviklingen af nærdemokratiet blive illusorisk, og beslutningsprocesserne vil i allerhøjeste grad blive besværliggjort. Administrationsudgifterne vil stige, og de kommunale kontorer vil komme til at ligge vidt forskellige steder i den alt for store kommune. Vi må derfor kræve, at Glostrup kommune bevarer sin selvstændighed, således at den kan fortsætte sin udvikling på samme harmoniske måde som hidtil. Skulle kommissionen på trods af vores protest fastholde sit foreløbige forslag, må vi kræve, at borgerne på demokratisk vis får mulighed for at tilkendegive deres stilling til sagen.\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Martin_Nielsen_(borgmester)&oldid=9989878"\nBorgmestre i Glostrup\nDenne side blev senest ændret den 4. juli 2019 kl. 13:30.


Salat med ærter - Opskrift på ærtesalat med spidskål\nSalat med ærter, avokado og spidskål\nSalat med ærter og en masse andre lækkerier, er en skøn tilbehørs salat som kan spises til utrolig meget mad. Ingredienserne er blandt andet spidskål, avokado, nødder, fetaost og så selvfølgelig ærter. Dertil er der en dressing. En helt enkel olie eddike dressing, som samler salaten sammen.\nInspiration til salater: Spidskålssalat og Græsk salat\nOpskrift på salat med ærter\n1-2 moden avokado\n100 g ærter (frosne eller friske)\nen lille håndfuld mandler eller anden slags nødder\nHak spidskål fint og bland det med rucola\nBland dressingen og vend spidskål og rucola heri\nSkær avokado og agurk i tern og vend det i salaten sammen med ærter\nHak nødder og drys salaten med nødder og fetaost\nSpidskåls salat med ærter\nDenne spidskåls salat er en enestående tilbehørs ret. Den indeholder alle de komponenter, som en god salat skal indeholde. Den er mættende, sprød, cremet, saltet og meget mere. Bunden består af spidskål og rucola, som er hakket fint. De to ingredienser er vendt i en klassisk olie eddike dressing, og ovenpå findes de øvrige råvarer. Fetaosten er cremet, nødderne er sprøde, og ærterne er søde. Det vil sige en perfekt smags kombination.\nInspiration til salat opskrifter: Gulerodssalat og Rødbedesalat\nÆrter i salat\nDe grønne ærter er søde og milde i smagen. De kan købes både friske, hvis årstiden tillader det, eller frosne hvor smagen også er rigtig god. Hvis man køber ærter fra frost, så skal man lade dem tø op, inden de vendes i ærtesalaten. Det er bedst blot at lade dem tø op ad sig selv, men man kan også skylle dem under den kolde hane. På den måde tør de hurtigt op, men man kan også risikere, at noget af smagen fra ærterne vaskes væk.\nInspiration til salater: Tomatsalat og Salat med avocado


» Billige Stor Gryde fra de bedste danske webshops – Klik her\nStørstedelen af internet virksomheder tilbyder i øjeblikket alverdens billige former for fragt til stor gryde. En favorit iblandt mange er nu om dage udleveringssteder, hvor du selv henter de bestilte varer når du har mulighed for det. Den er nemlig ultra simpel, samt desuden også den mest billige mulighed for levering.\nDu burde tillige overveje at få pakken sendt til hvor du bor eller ud på dit arbejde. Leveringsformen bliver uheldigvis en kende mindre billig, men også ultra simpel ved køb af stor gryde online. Den billigste fragtform er unægtelig at hente produkterne selv, men den mulighed kræver at du fysisk befinder dig i kort afstand af internet forretningens butikker, fx Harald Nyborg, Bauhaus, Jem og Fix eller Silvan.\nLeveringstiden på stor gryde er selvfølgelig super afgørende forudsat vi står og skal bruge din ordre om kort tid, så derfor er det utvivlsomt centralt at vi undersøger den forventede leveringsdato ved stor gryde. En hel del byggemarkeder – eksempelvis Silvan, Jem og Fix, Bauhaus og Harald Nyborg – giver billig levering på blot en enkelt hverdag på mange af butikkens varenumre online, men som imidlertid er påkrævet at ordren lægges før et nøjagtigt klokkeslæt, således at de har mulighed for at nå at få ordren ordnet inden medarbejderne drager hjemad.\nFlere firmaer på nettet garanterer gebyrfri levering på stor gryde online, men typisk er det under forudsætning af at du køber for en fastsat pris. Derudover må du overveje den mest letkøbte leveringsmetode, som gerne er at få bragt din pakke til en pakkeshop.\nEn hel del webshops tildeler afhentning hvor man bestiller billig stor gryde online men selv henter i butikken. Eksempelvis XL-Byg, Silvan, 10-4, Bauhaus, Stark, Harald Nyborg, Jem og Fix, Davidsen og Bygma. Byggekæderne udlover blandt andet click-and-collect på stor gryde i disse byer:\nStenløse, Allerød, Hørsholm, Roskilde, Dragør, Næstved, Frederikssund, Grenaa, Herning, Charlottenlund, Gentofte, Birkerød, Frederikshavn, Gladsaxe, Farum, Brønshøj, Ølstykke, Middelfart, Holstebro, Hedensted, Ikast, Nykøbing Falster, Thisted, Valby, Rudersdal, Hjørring, Jyllinge, Hillerød, København, Haslev, Virum, Tilst, Fredericia, Svendborg, Herlev, Værløse, Brøndby, Sønderborg, Aalborg, Helsingør, Silkeborg, Frederiksværk, Højbjerg, Køge, Kolding, Vordingborg, Korsør, Åbyhøj, Esbjerg, Haderslev, Hedehusene, Brønderslev, Vanløse, Odense, Rønne, Slagelse, Vejle, Aarhus, Frederiksberg, Søborg, Nyborg, Kokkedal, Hvidovre, Holbæk, Aabenraa, Nakskov, Ballerup, Hobro, Lillerød, Kalundborg, Solrød Strand, Greve, Randers, Ishøj, Viborg, Taastrup, Glostrup, Struer, Vallensbæk, Nærum, Varde, Brabrand, Horsens, Lyngby, Risskov, Lystrup, Ringsted, Skive, Skanderborg, Nørresundby, Rødovre, Albertslund, Odder, og Tårnby, .\nClick-and-collect af stor gryde er tilgængeligt i de fleste dele af Danmark: Fyn (Østfyn, Sydfyn, Midtfyn, Vestfyn, Nordfyn), Sjælland (Bornholm, Falster, Midtsjælland, Sydsjælland, Lolland, Østsjælland, Nordsjælland, Hovedstaden, Amager, Vestsjælland) og Jylland (Vestjylland, Nordjylland, Midtjylland, Sønderjylland, Syddanmark, Østjylland, Sydjylland).\nVed kig i tallene fremstår det klart, at online shoppere typisk kigger efter fx billig stor gryde og køb stor gryde. Derudover oplever man ofte netshoppere søge efter for eksempel stor gryde priser, stor gryde tilbud samt stor gryde online, plus de kendte byggekæder som 10-4, Davidsen, Silvan, XL-Byg, Jem og Fix, Stark, Bauhaus, Bygma og Harald Nyborg.\nGode tilbud på stor gryde\nDet er særdeles enkelt for almindelige dødelige at finde tilbud på billige stor gryde online hos diverse butikker på nettet, og herved har masser af internet outlets været tvunget til at nedbringe udsalgspriserne på stor gryde enormt, og i øvrigt præstere fragtfri levering.\nTil gengæld kan det immervæk blive smart at inspicere enkelte internet handler efter tilbud og rabatter på stor gryde online før du handler, således at man er tryg ved at modtage den mest attraktive pris. Se ikke kun på de store byggekæder som Jem og Fix, Bauhaus, 10-4, Davidsen, Harald Nyborg, Stark, Bygma og Silvan.\nMan skal blot ikke undervurdere, at ifald en online forretning afhænder billige stor gryde online til en pris der kan virke ufattelig beskeden, så kunne det undertiden være et signal om en falsk internet forhandler. Bestillinger med betalingskort er i hvert fald inkluderet i et regelsæt, der skærmer en imod falske internet butikker.\nVi tilråder kortkøb eller MobilePay. Som en alternativ mulighed kan du drage nytte af et tilbud fra eksempelvis ViaBill, i tilfælde af at du gerne vil afbetale omkostningerne til stor gryde ude i fremtiden. Det foreslåes ofte i nichebutikker, men dog sjældent de velkendte byggekæder som eksempelvis Jem og Fix, Silvan, XL-Byg, Harald Nyborg, 10-4, Bygma, Stark og Bauhaus.\nNår vi kigger i tallene fremstår det tydeligt, at internetbrugere som regel søger fx billig stor gryde og stor gryde tilbud. Vi ser desuden jævnligt netshoppere lede efter eksempelvis køb stor gryde, stor gryde online samt stor gryde priser.\nTrustpilot medfører temmelig strålende genveje til at kigge på forskellige nuværende forbrugeres vurderinger og derved er det anbefalelsesværdigt, at du gransker webbutikkens kritik forinden du lægger din bestilling på billige stor gryde online.\nFacebook genererer for øvrigt regulære uafhængige muligheder for at få indtryk af internet webshoppens popularitet. I øvrigt møder vi faktisk e-firmaer hvor det er muligt at meddele en vurdering af deres købsoplevelse, som også burde udnyttes til at få et indtryk af hvor glade kunderne er.\nForud for at nogen køber billige stor gryde online på en internet butik bør man for at være sikker tage stilling til webshoppens betingelser, dog er det normalt ikke specielt ophidsende, i særdeleshed med de udbredte byggekæder som Bygma, Davidsen, XL-Byg, Harald Nyborg, Jem og Fix, Stark, Bauhaus, Silvan og 10-4.\nEn anden mulighed kunne derfor være at tjekke hvorvidt webshoppen er e-mærke tilsluttet, fordi det længe har været en sikring om at internet selskabet anerkender den officielle danske lovgivning, tillige med at webbutikken nu og da føres tilsyn med af fagfolk som behersker bestemmelserne på området.\nDette er desuden din genvej til en hjælpende hånd, ifald du får problemer i processen med din ordre på stor gryde. Udover dette kan det være til hjælp at køberen er vaks omkring de mest basale vedtægter der har indvirkning på bestillingen af stor gryde online, som eksempelvis hvilken returret netbutikken lover.\nI relation til det er det tillige vigtigt, at man når som helst opbevarer ens e-mail kvittering, så man en anden gang kan bekræfte sit køb af stor gryde, hvad end man shopper hos Silvan, Jem og Fix, Stark, Harald Nyborg, Bygma, XL-Byg, Davidsen, Bauhaus eller 10-4.


Egenskabsdata i byggeriet Kasper Bernt Hansen Specialerapport - PDF\nEgenskabsdata i byggeriet Kasper Bernt Hansen Specialerapport\nDownload "Egenskabsdata i byggeriet Kasper Bernt Hansen Specialerapport"\n1 Egenskabsdata i byggeriet Kasper Bernt Hansen Specialerapport Københavns Erhvervsakademi\n3 TITELBLAD Navn - Kasper Bernt Hansen Datering - September 2012 Institution - Københavns Erhvervsakademi KEA Linje - Bygningskonstruktøruddannelsen Årgang - E2009 Klasse - 7.A E2012 Emne - Egenskabsdata i byggeriet Fagkonsulent - Michael Blom Søfeldt, ALECTIA A/S Tegn - Indledning til og med perspektivering tegn med mellemrum. Samlet antal tegn tegn med mellemrum. Specialerapport Københavns Erhvervsakademi Kasper Bernt Hansen 7. semester E2012\n4 RESUMÉ Rapporten omhandler hvad egenskabsdata i byggeriet er og hvordan de anvendes og kan anvendes i byggeriet. Indholdsmæssigt indgår en beskrivelse af hvad egenskaber er, hvordan de blev brugt inden digitale værktøjer, nogle praktiske eksempler, værdien i egenskabsdata, hvordan de kan formidles, samt forfatterens personlige fortolkning og perspektivering. Rapporten henvender sig til rådgivere som arbejder med digitale arbejdsmetoder og værktøjer og softwareproducenter som udvikler digitale værktøjer. Specialerapport Københavns Erhvervsakademi Kasper Bernt Hansen 7. semester E2012\n5 INDHOLDSFORTEGNELSE 1. Forord Indledning Hvad er egenskaber?... 4 Egenskabsdata... 5 Delkonklusion Egenskaber inden digitale værktøjer... 9 Egenskabsdata i brug med CA-værktøjer Delkonklusion Praktiske eksempler på brug af egenskabsdata Interaktive mængdelister Ingeniørberegnede facader Udbud uden tegningsmateriale D simulering Modelbaseret kvalitetssikring Modelbaseret kalkulation Delkonklusion Værdien af egenskabsdata Værdien i selvstændige Egenskabsdata Værdien i systembaserede egenskabsdata Egenskabsdata ift. processer Forudsætninger for værdiskabelse Delkonklusion Specialerapport Københavns Erhvervsakademi Kasper Bernt Hansen 7. semester E2012\n6 7. Formidling Visninger Visuel opfattelse Proprietærer og åbne, formater og standarder Delkonklusion Fortolkning Hvorfor bruge egenskabsdata Hvad kræver det af virksomheden Konklusion Perspektivering Klassifikation Formidling Ordforklaring Litteraturliste Bilagsliste Specialerapport Københavns Erhvervsakademi Kasper Bernt Hansen 7. semester E2012\n8 1. FORORD Denne rapport er udarbejdet i forbindelse med afgangssemesteret, efteråret 2012, for bygningskonstruktøruddannelsen på Københavns Erhvervsakademi. Rapporten fokuserer på, at afdække hvad egenskabsdata er for rådgivere, som beskæftiger sig med projektering, i byggebranchen. Nævneligt dem som anvender digitale værktøjer. Yderligere indeholder rapporten afsnit om hvad mulighederne ved brug af egenskabsdata er. Specifikt for rådgivere som benytter eller vil benytte digitale arbejdsmetoder. Og it-udviklere som undersøger hvordan egenskabsdata kan bruges i digitale værktøjer. Jeg vil gerne takke Christian Runge, Michael Søfeldt, Mikkel Hansen, Margit Christensen, Mark Kønigsfeldt og Jette Stolberg for at være behjælpelig med spørgsmål, kritik og vejledning igennem udarbejdelsen af denne rapport. Specialerapport Kasper Bernt Hansen Side 1\n9 2. INDLEDNING Egenskaber har altid været brugt i byggeriet, men har fået større og større fokus efterhånden som branchen er blevet mere digitaliseret. Det sjove ved egenskaber er at alle taler om dem, men uden der findes en fælles forståelse for hvad de er. Egenskabsdata kan handle om alt lige fra områder, bygninger og rum til materialer, farve og form. Igennem mit speciale vil jeg redegøre for hvad egenskabsdata er og hvad det har med byggeriet at gøre. Med den nuværende digitalisering af byggebranchen dukker der nye muligheder op, med brugen af digital kommunikation. I digital projektering kræves der en anderledes tankegang for at opnå fuldt potentiale. Sammen med en mere digitaliseret branche følger mulighederne for nye og bedre arbejdsmetoder og processer. Jeg vil analysere hvordan egenskabsdata blev brugt inden objektorienteret projektering, om nogle af de hidtidige metoder kan bruges i en digital verden og hvad muligheder og begrænsninger der ligger heri. Struktur er ofte et af de nøgleord, som har indflydelse på et projekts succes. Struktur opnår mange projekter bl.a. igennem klassifikation (kategorisering). Blandt de kategorier som er mest kendt findes, bygningsdele og typer af bygningsdele. Vi benytter også egenskabsdata til andet end klassifikation. Vi bruger det bl.a. til at vurdere om et materiale kan modstå de miljømæssige påvirkninger det udsættes for. Jeg vil analysere hvordan egenskabsdata tilfører byggeriet en værdi. Der findes mange formater hvori egenskabsdata kan formidles i. Data kan formidles på mange måder, men mennesker kan også fortolke data på mange måder afhængig af formatet. Jeg vil gerne analysere hvilke formater egenskabsdata kan formidles og optræde bedst for afsender og modtager. I tiden siden Det Digitale Byggeris start har der været meget snak om implementering. Mange gode mennesker er kommet med deres syn og erfaringer på hvordan BIM (Building Information Modeling) kan implementeres hos en virksomhed. Jeg kommer med min fortolkning om hvorfor det er en fordel at bruge egenskabsdata gennem digitalitet. Og hvad en virksomhed, som ønsker at implementere dette, skal være opmærksom på. Specialerapport Kasper Bernt Hansen Side 2\n10 Igennem implementeringen af Det Digitale Byggeri i Danmark ligger en stor del af fortjenesten, som har skubbet udviklingen fremad, hos de lovgivende instanser. Gennem lovgivning har de presset branchen ud i forandring. Den forandring er stadig i gang, men hvilken retning vil den tage og hvordan spiller egenskabsdata en rolle i den udvikling. Igennem denne rapport vil jeg besvare følgende spørgsmål: - Hvad er egenskaber - Hvad er mulighederne med egenskabsdata Specialerapport Kasper Bernt Hansen Side 3\n11 3. HVAD ER EGENSKABER? Ordet egenskab er et velkendt ord i det danske sprog, og de fleste mennesker vil være enige i, at farve, vægt, højde og bredde er eksempler på egenskaber for objekter. Citat; cunecos Introduktion til egenskabsdata 1. Vi mennesker har skarp tendens til at inddele verden i sådan en grad at vi kan overskue den, om det er verdensdele, hårfrisurer eller køn. Egenskaber bruges til at identificere, beskrive, illustrere og strukturere vores verden og de elementer eller objekter som findes i den. Vi observerer bevidst ikke alle former for egenskaber, som en daglig del af vores hverdag. Efter tiden er egenskaber blevet en mere ubevidst del af os, men stadig lige så omfangsrig og betydningsfuld. Egenskaber kan indgå i mange sammenhæng. I daglig tale opfattes egenskaber som karakteristiske træk ved personer og objekter, men definitionen spænder mere bredt. Vi bruger alle egenskaber til at identificere og beskrive ubevidst, men egenskaberne som behøves for at kunne dette, er individuelt fra person til person. Vi bruger klassifikationssystemer til at identificere objekter og inddeler dem derfor efter systemer. Disse inddelinger danner en struktur, som bygger på forudvalgte egenskaber. Hvor egenskabsdata er dynamiske, og undergår forandring i løbet af processen. Så er klassifikationen mere statisk og resultatorienteret. 1 Specialerapport Kasper Bernt Hansen Side 4\n12 EGENSKABSDATA Egenskabsdata består af to dele, et egenskabsnavn og en egenskabsværdi. Afhængig af sammenhængen formuleres på andre måder. Egenskabsnavnet er; hvad vi leder efter. Egenskabsværdien afhænger af objektet. På grund af mangfoldigheden i egenskaberne er det ofte også nødvendigt, at gruppere dem så det er muligt at kunne overskue alle de forskellige kombinationer. cuneco har i deres egenskabsprojekt inddelt egenskaber i sæt efter nogle andre egenskaber. Illustrationen i figur 3 viser at egenskaben Type bruges til at gruppere de øvrige egenskaber i et sæt. Figur 1: Illustration af egenskabsdataelement Figur 2: Illustration af egenskabssæt Egenskabsdata har tillige også deres egne egenskaber. Vi omtaler dem som metadata. Metadata er data om data, som det ses i figur 4 er metadataene gældende for det givne egenskabsdataelement. De samme metadata kan også være gældende for flere egenskabsdataelementer. Som begreb anvendes metadata oftest inde for arkivering, informations- og dokumenthåndtering. Metadata er i grunden også data, men findes i en selvstændig kategori igen fordi vi mennesker skal kunne overskue verden. Figur 3: Illustration af et sæt egenskabsdataelementer med tilhørende metadata Specialerapport Kasper Bernt Hansen Side 5\n13 Vi mennesker er rigtig gode til at inddele verden i noget håndgribeligt. Det samme gør sig gældende i eksemplet med vinduet i figur 1. Ved at gruppere nogle egenskaber, som definerer en type af objekter, fravælges de egenskaber som giver støj i billedet. Denne gruppering ses også i mange klassifikationssystemer. Jo længere ned i niveau man bevæger sig, desto mere indskrænket er mulighederne. En anden kraftfuld måde at overskue egenskaber på er ved filtrering. Filtrering bruges ofte hos modtageren, efter at alle egenskabsværdierne findes i projektet. Figur 5 illustrerer en gruppering af egenskaben tykkelse, som derefter har filtreret en egenskabsværdi fra. Figur 4: Illustration af grupperet egenskabsdata med filtreret værdi og efterfølgende matematisk udtryk Potentialet i egenskabsdata ses bedst når der kobles et eller flere matematiske udtryk til egenskaberne. I figur 5 ses det, at der er tilføjet en kolonne som viser antallet af forekomster for de grupperede egenskaber. Der findes mange forskellige udtryk som kan knyttes til egenskaber, og måderne de kan bearbejdes på er uendelig lang. Egenskabsdata kan både fremgå i en digital data- og analog datarepræsentation. Den analoge repræsentation ses ofte i form at en liste eller tabel over f. eks rum eller radiatorer. Digitale egenskabsdata bruges i meget lille grad til præsentation, selvom nogle rådgivere er kommet med eksempler på hvordan egenskabsdata kan bruges interaktivt i forbindelse med udbud med mængder. I byggeriet ses egenskabsdata oftest i dag i sammenhæng med objektorienteret bygningsmodeller. En objektorienteret bygningsmodel indeholder objekter, og de objekter kan repræsentere 3 forskellige områder: Fysiske objekter (objekter som repræsenterer fysiske dele af bygningen) Rumlige objekter (objekter som repræsenterer bygningens rum og arealer) Påvirkende objekter (objekter som repræsenterer påvirkninger på bygningens fysiske og rumlige objekter) Specialerapport Kasper Bernt Hansen Side 6\n14 Fysiske objekter ses oftest i en bygningsmodel, som bygningsdele eller komponenter. Hvorimod rumlige objekter oftest ses i en bygningsmodel, som rum eller arealer. De påvirkende objekter optræder sjældent, men som for eksempel tyngdekraft, vind eller seismiske påvirkninger. Fælles for alle disse objekter i en bygningsmodel er dog, at de indeholder Figur 5: Illustration af en 3D bygningsmodel egenskabsdata i en eller anden form. Når man taler om en beriget bygningsmodel, er det fordi der findes en stor mængde egenskaber i den. Specialerapport Kasper Bernt Hansen Side 7\n15 DELKONKLUSION Egenskaber er noget vi alle kender i et hvis omfang. Vi inddeler ofte vores verden efter egenskaber så den er mere håndgribelig for os at forstå. Egenskaber består af et egenskabsnavn og en egenskabsværdi. Egenskaber har også egenskaber i form af metadata. Ordet metadata forekommer kun i digital sammenhæng på egenskabsdata, men kan også fremgå på ikke digitale egenskaber. I klassifikationssystemer indgår egenskaber, som del af strukturen. Alle klassifikationssystemer i byggeriet bygger på egenskaber. Igennem klassifikationskoder har egenskaber derfor altid været en central del af byggeriet. I den digitale byggebranche ses egenskabsdata meget sammen med objektorienterede bygningsmodeller. Disse virtuelle 3D modeller indeholder objekter, som hver har tilknyttet egenskabsdata. Objekterne kan forekomme i 3 kategorier, fysiske, rumlige og påvirkende objekter. En kraftig måde at bruge egenskabsdata på er ved hjælp af filtrering, gruppering og med matematiske udtryk. Fordelen ved at have digitale egenskaber er, at man kan formidle data efter behov og modtager. Specialerapport Kasper Bernt Hansen Side 8\n16 4. EGENSKABER INDEN DIGITALE VÆRKTØJER Inden brugen af de digitale arbejdsmetoder var det lige så anvendeligt at bruge egenskaber om projektet, som egenskaber om projekts fysiske, rumlige og naturlige objekter. Der var dog ligesom der er i dag stor forskel på hvor og hvordan de blev brugt. Et eksempel på brugen af egenskaber om projektet er vist i figur 6, som illustrerer et tegningshoved med information om denne tegning og hele projektet. Figur 6: Tegningshoved fra ombygning af rigshospitalet, som illustrerer hvordan egenskaber om projektet blev brugt. Figur 7 er et udsnit af en tegning, hvorpå der er angivet rumnumre og -navne for de enkelte rum. Det er et eksempel på brugen af egenskaber på rumlige objekter. Figur 7: Udsnit af tegning med påskrift i form af rumnumre og -navne. Specialerapport Kasper Bernt Hansen Side 9\n17 Egenskaber på projektets fysiske objekter blev også brugt førhen. Udsnittet i figur 8 viser, at bjælkelaget skulle udføres som det påskrevne profil. Alle eksemplerne i figur 6-8 er udsnit af tegninger, men egenskaberne blev også brugt i andre sammenhænge som for eksempel i beskrivelser, tilbudslister og specifikationer. Inden årtusindskiftet var det dog de færreste, som tænkte i egenskaber. Det handlede mere om at videregive informationer til anden part. Det ændrede sig drastisk efter (r)evolutionen Det Digitale Byggeri i Udviklingen af konceptet BIM, som i stor grad handler om videregivelse af informationer, skabte stor fokus på hvordan egenskaber kunne bruges til at formidle informationer til andre parter. Figur 8: Udsnit af tegning med påskrift af profil-type og dimension på bjælkelaget. Man får ikke et umiddelbart indtryk af, at egenskaber var placeret særlig højt på dagsorden, når det gælder projektering af byggeprojekter. På den anden side fandtes der ikke værktøjer, som kunne håndtere egenskaber på en effektiv måde. Derfor blev det ofte en langtrukken proces, og resultatet fuld af menneskelige fejl. I dag skal man have IT-kyndige færdigheder, eller være afhængig af en som har, for at kunne overleve i de fleste brancher. Deriblandt også byggebranchen, som i Danmark har satset stærkt på at digitalisere sig selv. Før informationsteknologi havde ingen begreb om databaser. Det at tælle mængder op foregik, som mange stadig kender det, manuelt med lineal på tegninger. Fejlprocenten i de optalte mængder var enormt høje, set i forhold til den digitale standard i dag. Det vigtigste er dog at projektet er projekteret med konsistens. Det problem har vi stadigvæk i dag, selvom vi er frie for mange andre problemer. Mulighederne i at opdage fejl er dog blevet meget nemmere med digitale værktøjer. 2 Specialerapport Kasper Bernt Hansen Side 10\n18 EGENSKABSDATA I BRUG MED CA-VÆRKTØJER Der findes mange muligheder for Computer Aided værktøjer, for manges vedkommende begyndte det med Autodesks AutoCAD. FRI s edb-brugerklub skrev i et debatoplæg om mindre CAD-udstyr fra januar 1987: De findes systemer, hvoraf der endnu kun er enkelte kørende ligesom der af det mest udbredte system, som Auto CAD, er over installationer. Grunden til den store udbredelse er højst sandsynligt den lave pris, som i 1984 var mellem ,- kr 3. Derudover indeholdte AutoCAD også en lang række af de faciliteter, som de større og dyrere CAD-systemer. Allerede i januar 1987 var der stor udbredelse af CAD-systemer hos de rådgivende ingeniører. Såkaldte datamater var allerede i brug til tekniske beregninger, men med indtoget af CAD-værktøjerne var det muligt at supplere programmet med beregningsmoduler 4. De moduler kunne indlæse CAD-modeller og lave FEM-beregninger af plane konstruktioner. Det åbnede vejen for CAEværktøjerne, og sammen var det allerede et stort skridt hen mod den informationsudveksling vi har meget fokus på i dag. CAD-systemer startede som 2D, men der blev hurtigt udviklet 2½D-moduler og Figur9: Nonlinear statisk analyse af en 3D-struktur udsat for plastiske deformationer. senere 3D. Selvom 2½D var almindeligt at lave på papirstegninger, havde branchen ingen problemer med at tage CADværktøjerne til sig på trods af den manglende mulighed for 2½D tegninger i CADværktøjerne. I debatoplægget fra FRI s edb-brugerklub om Mindre CAD-udstyr fra januar 1987, oplyser leverandørerne at udviklingen af disse 2½D-moduler kun var igangværende. 3 Informationsteknologi i rådgivende virksomhed, FRI december Mindre CAD-udstyr, debatoplæg, FRI s EDB-brugerklub januar 1987 Specialerapport Kasper Bernt Hansen Side 11\n19 Mange CAD-systemer havde også mulighed for, at udarbejde styklister af objekter med oversigt over tilhørende attributter. I produktionen er det muligt at bruge attributter til for eksempel CNC-fræsning. Det kaldes i den sammenhæng for CAM, og er meget udbredt inde for produktionen nærmere betegnet snedkerfaget. Det danske firma Eentileen producerede i september 2011 en 125 kvadratmeter villa i Nordsjælland, som er lavet af CNC-fræset krydsfiner 5. Et andet eksempel herpå er et renoveringsprojekt, som Implementeringsnetværket for Det Digitale Byggeri har overværet og udgivet en mini-guide om. Projektet havde fokus på systemleverancer, og involverer en totalintegration af værdiog leverancekæden. I store træk betyder det ar leverandøren af systemerne er ansvarlig for projektering, produktion og montering af produktet. På projektet valgte parterne at bruge Figur 10: Fotografi af Villa Asserbo, som er Danmarks første digitalt fabrikerede bolig. Figur 11: Illustration af hvordan systemleverancer med totalintegration påvirker værdi- og leverancekæden. AutoCAD, som fælles platform. Fra starten var der lavet kommunikationsaftaler omkring brugen af it-værktøjer, tegninger og modeller. Det er vigtigt for rådgiveren, at vide hvilke informationer systemleverandøren har brug for, på et tidligt tidspunkt i forløbet. 5 Specialerapport Kasper Bernt Hansen Side 12\n20 DELKONKLUSION Egenskaber har altid været brugt i byggeriet, men lige som al anden udvikling har det gået fra; mund til mund, til nedskrevne og til digitale egenskaber. Selvom egenskaber i stor grad bruges i moderne klassifikationssystemer var det også en stor del af de tidligere ikke digitale systemer. Det viser en måde hvorpå egenskaber stadig bruges, som inden de digitale værktøjer. På tegninger har egenskaber dog også altid været stærkt benyttet. Typebetegnelser, rumnavne er nogle af de ting egenskaber har været brugt til førhen. På samme måde som med klassifikationssystemerne bruges egenskaber også på samme måde i dag. Egenskaber om projektet var meget brugt førhen, og er det stadigvæk. Tegningsskilte med informationer har i al enkelthed ikke ændret sig meget gennem tiden. Der findes dog forskelle på hvilke informationer, som findes i et tegningsskiltet. Det er til gengæld ikke en udvikling, men en forandring fra projekt til projekt. Forskellen fra dengang til i dag ligger ikke i hvordan egenskaber blev brugt i byggebranchen, men mere hvordan de bliver skabt og udnyttet af andre aktører. Specialerapport Kasper Bernt Hansen Side 13\n21 5. PRAKTISKE EKSEMPLER PÅ BRUG AF EGENSKABSDATA Efterfølgende afsnit beskriver brugen af egenskabsdata i sammenhæng med forskellige ydelser og/eller arbejdsprocesser. Eksemplerne er kun et lille udsnit af mulighederne, men gode eksempler på hvordan beriget bygningsmodeller kan skabe merværdi for et projekt. INTERAKTIVE MÆNGDELISTER I forbindelse med projekteringen af projektet Urban Mediaspace Multimediehuset i Aarhus var et af bygherrekravene, at projektet skulle udbydes med digitale mængder. I forhold til projektets størrelse på omkring kvadratmeter, var det en pioneropgave at levere denne ydelse. Udover projektets størrelse stillede det også rådgiverens beskrivelser på prøve. Alle poster i mængdelisten skulle kunne sammenholdes med projektets beskrivelser, og det har krævet en overordentlig stor mængde struktur og disciplin for at få de to adskilte ydelser sammenholdt. Figur 12: Interaktiv sortering af mængder. Eksemplet viser hvor mange huller over 100 mm der findes i projektets vægge. En ting er dog at levere en sådan ydelse, men hvordan entreprenørerne tager i mod og bruger den er en anden sag. NCC (Nordic Construction Company) vandet nogle af entrepriserne ved licitationen og blev positiv overrasket over projektmaterialet, fortæller Frank Hollinger fra NCC Specialerapport Kasper Bernt Hansen Side 14\n22 For dem gav det er stor indsigt i projektet, som gjorde tilbudsarbejdet væsentlig mere overskueligt. I tilbudsfasen fik entreprenørerne adgang til en IFC-model af projektet, og kun den vindende entreprenør ville få udleveret bygningsmodellen i dets proprietære format. Det begrænsede mulighederne for at benytte bygningsmodellen til tilbudsgivning, eftersom det ikke er alle egenskaber der kan overføres fra et proprietært format til et åbent. INGENIØRBEREGNEDE FACADER På bips konferencen i 2012 viste Kristoffer Negendahl fra Grontmij, hvordan de på et konkurrenceprojekt har hjulpet arkitekten til at designe facaden ud fra nogle få kriterier. Rumfunktion Eksponering for dagslys Solafskærmning Ved hjælp af nogle analyser og beregninger blev det muligt, at inddele facaden efter hvor stort rummets behov for dagslys var i forhold det hvor meget det var eksponeret. Figur 13: Ud fra rummets funktion og eksponering af dagslys, blev det muligt at inddele facaden med den optimale afskærmning for solen. Arkitekten så dette som en god måde at inddele facaden på. De opdelte derfor facadeelementerne i 6 typer fordelt på hvor meget dagslys, som blev afskærmet. Specialerapport Kasper Bernt Hansen Side 15\n23 Figur 14: Udsnit af facadeelementernes fordeling på facaden. Udover at have designet facaden ud fra funktionskrav og naturlig påvirkning, havde ingeniørerne også gjort arbejdet med opdateringer af projektet nemt. I konkurrenceprojekter sker det ofte, at rum skifter placering eller bygningsmassen skifter udformning. Derfor linkede de modellerne sammen gennem forskellige databaseorienterede programmer. Så Grontmij ikke skulle bruge flere timer på, at lave nye beregninger og modeller hver gang arkitekten ændrede noget i projektet. UDBUD UDEN TEGNINGSMATERIALE Det norske Forsvarsbygg (the Defense Estates Agency) afsluttede i september 2011 et projekt, kun med egenskabsberigede bygningsmodeller, beskrivelser og specifikationer. Der er endnu ikke nogen fortælling fra entreprenørerne om, hvordan manglen på tegninger har påvirket deres arbejdsmetoder. Bernt Stensaker som er projektleder hos Forsvarsbygg har fortalt, at der har været meget mindre informationsspild i forhold til traditionel projektering 7. Figur 15: Foto af Militært træningsanlæg i Norge ved Haakonsvern. Projektet er udbudt kun med 3D model og specifikationer. 7 Specialerapport Kasper Bernt Hansen Side 16\n24 Det vigtige ved dette udbud var dog, at 3D-modellen blev afleveret i et åbent format. Det kan give nogle fordele: Det giver mulighed for projektdeltagerne at samarbejde på tværs af digitale værktøjer. Det skaber en fælles forståelse for nogle af egenskaberne. Det kan også give nogle ulemper i form af: Digitale værktøjers mulighed for at eksporter alle data til et åbent format. Det var derfor ikke helt ubevidst at udbyde projektet på baggrund af 3D-modellen. Forsarsbygg har som led i deres overordnet strategi valgt, at udbyde alle projekter på baggrund af åbne BIM-modeller så længe det giver en værdi 8. 4D SIMULERING 9 I led med uddannelsen, som bygningskonstruktør, arbejdede jeg med 4D simulering, eller tidssimulering som det også kaldes, og er en simulering af byggeriets udførelse i forhold til tid. Denne form for simulering kan være rigtig praktisk til at analysere om visse komponenter kan monteres uden hindringer. Figur 16: 4D simulering kræver en tidsplan og en 3D model. Det kan for eksempel være, at et ventilationsaggregat er for stort til at kunne føres gennem bygningen, og i stedet skal monteres inden facaden er monteret. Med en 4D simulering er det muligt og eftervise, at ventilationsaggregatet bliver monteret inden facaden monteres pdf Specialerapport Kasper Bernt Hansen Side 17\n25 Udover at håndtere bygningernes objekter, er det også muligt at simulere entreprenørens materiel. Det kan blandt andet bruges til styring logistik på byggepladsen. Anvendelsen af 4D simulering er større for entreprenørerne end de projekterende rådgivere, men skaber i høj grad en Figur 17: 4D simulering kan benyttes på mange måder og af mange aktører, illustrationen her viser et virtuelt lag af informationer oven på en fysisk model. merværdi for begge parter. Entreprenørens anvendelser går mere i retning af, at kvalitetssikre udførelsen af projektet. Hvorimod den projekterende rådgiver kan bruge metoden til at eftervise bygbarhed. MODELBASERET KVALITETSSIKRING Når man tænker på kollisionskontrol i dag, er det svært at forstille sig en verden uden. Kollisionskontrol af fagmodeller anses for at være en af de lavt-hængende frugter i sammenhæng med BIM, og er et godt illustrativt kvalitetssikringsværktøj. Metoden forudsætter at der findes flere 3D modeller på samme projekt. Eksempelvis kan det være to installationsmodeller, som skal koordineres for at undgå føringer kollidere med hinanden. Kollisionskontrollen kan også kobles op på en 4D simulering, og på den måde kan der også tjekkes for midlertidige bygningsdele eller materiel, men det er mest anvendeligt for entreprenøren. Det kaldes også for konsistenskontrol. Konsistenskontrol kan blandt andet bruges til at tjekke trindybde, handicapforhold og andre forudsætninger for et projekt. Rådgivere, bygherre og myndigheder kan bruge metoden til at eftervise bygbarhed og overholdelse af lovkrav. Figur 18: Værktøjet tjekker størrelsen på det frie areal foran en dør. Specialerapport Kasper Bernt Hansen Side 18\n26 Et af de mest kendte eksempler på konsistenskontrol er kvalitetssikring af arealer. Bygherren kan ved hjælp af konsistenskontrol sikre, at alle arealer findes og er placeret rigtigt i forhold til projektets byggeprogram. Udover at sikre en konsistens i projektet, skaber det også en gennemsigtighed for de projekterende rådgivere, og bygherrer. Rådgiverne kan også få stor værdi ud af kvalitetssikring af arealer. Udover at bygherrerne kan sikre der findes de arealer, som er forventet i byggeprogrammet, kan rådgiverne også sikre at det projekt de levere til en eventuel konkurrence indeholder de arealer, som bygherren forventer. Det skaber altså både merværdi for bygherren, men også for rådgiverne at stille krav til egenskabsdata i bygningsmodellerne. Figur 19: Rummodel med visuel farveinddeling efter afdeling. Modellen bliver tjekket for mængden og antallet af arealer i forhold til byggeprogrammet. MODELBASERET KALKULATION Begrebet kendes også som 5D simulering, hvorfra er dog ukendt. Udgangspunktet i en modelbaseret kalkulation, ligger i en 3D model som kobles sammen med en prisdatabase. Det er ganske simpelt en måde at integrere to databaser for skabe nye egenskabsdata. En modelbaseret kalkulation er en god proces til også at bruge koncepter som Figur 20: Modelbaseret kalkulation kræver en prisdatabase og en 3D model. Data Mining 10. Data Mining kan bruges i flere sammenhænge med byggeriet. Et eksempel herpå kunne være: Objektets type og placering sammen med objektets vægt, kan vise om der skal bruges materiel til at montere objektet og endda hvilke(t). 10 Specialerapport Kasper Bernt Hansen Side 19\n27 Kendetegnet for Data Mining er, at der altid skal bruges mere end én egenskab for at kunne høste flere egenskaber. Derudover er Data Mining baseret på menneskelige eller matematiske forudsætninger. I eksemplerne ovenfor bruges den menneskelige forudsætning som er: hvis objektet er for tungt er det kun muligt at montere det med hjælpemidler. Det er i modsætning til at bruge matematiske forudsætninger. Det kan eksempelvis være hvis vi kender objektets form og dimensioner, så kan vi udregne objektets areal, volumen, omkreds og meget andet. En modelbaseret kalkulation er i sig selv indbegrebet af Data Mining. Metoden er dog ikke så omfangsrig, som de tidligere nævnte eksempler. For at udføre metoden skal der kun bruges mængde og enhedspris, hvor der findes uanede muligheder i at kalkulere med risiko, successiv og andre egenskaber på objekterne. Indtil nu er den mest omfattende modelbaserede kalkulation, at kalkulere i forhold til tid. Hvis projektplanlægningen integreres med kalkulationen er det muligt, at optimere udførelsesprocessen. For at illustrere det bedst kan vi tage det tidligere eksempel. Hvis nogle objekter skal og andre ikke skal bruge materiel til montering, kan det være omfattende at planlægge den billigste udførelse, især på større projekter. Hvis kalkulationen beregner det er billigst at montere alle objekter som skal bruge materiel, før dem som ikke skal. Så er både tidsplan og kalkulation optimeret i forhold til projektet. Metoden er stadig på et teoretisk niveau og der findes endnu ingen eksempler, på anvendelsen af tidsplanlægning sammen med avancerede modelbaseret kalkulation. Om det er skaber merværdi nok for et projekt til at det nogensinde bliver en realitet er endnu ikke bekræftet. Specialerapport Kasper Bernt Hansen Side 20\n28 DELKONKLUSION Der findes uendelig mange måder at bruge egenskabsdata på. Der findes rigtig mange muligheder, som forretningsmæssigt ikke gør noget ved virksomheden økonomiske bundlinje, men der findes også mange som gør. Fortjenesten, værdien og endda mulighederne afhænger af projektet. Store projekter kan som oftest bære den økonomiske investering, der ligger i at finde nye muligheder med brug af egenskabsdata. Små projekter har ikke lige så meget budget til den slags udvikling, men de kan bære frugten af tidligere udviklingsopgaver. Der findes ikke så mange muligheder i egenskabsdata alene, antallet og udformningen har ikke det store udviklingspotentiale, men i måden at formidle og i brugen af ny medier ligger der stort potentiale for udvikling af nye arbejdsmetoder og værktøjer. Udover virksomhedernes kapital og projekternes budget, findes der også en vis traditionalisme inde for byggebranchen. Mange rådgivere vil gerne have projektet formidlet på måder de er vant til og er trygge ved, og trygheden for projektmedarbejderne er i den grad en værdi som er vigtig. Denne traditionalisme er til gengæld også en stor begrænsning for at udvikle på de muligheder, som egenskabsdata har med de nye medier. Inden for visse emner kan teknologien komme til kort for hvad der forlanges af de digitale værktøjer. Det er teknisk muligt at generere en bygning for en computer, men det er teknisk besværligt at gøre det efter en forskellige forudsætninger. Teknologien kan derfor ikke være en begrænsning for de muligheder der findes med egenskabsdata. I takt med nye medier og formidlingsformer bliver udviklet, vil der altid være nye muligheder for byggebranchen i egenskabsdata. Det er selv op til branchen om der skal være nogle begrænsninger. Specialerapport Kasper Bernt Hansen Side 21\n29 6. VÆRDIEN AF EGENSKABSDATA Egenskabsdata kan bruges i mange sammenhæng, i byggeriet. Oftest giver de størst værdi sammen med en objektorienteret bygningsmodel, men allerede inden den digitale verden indtog, var der stor værdi i egenskabsdata. Man kan diskutere meget om omfanget af, at berige sin bygningsmodel med egenskaber. Det vigtigste at holde sig for øje er dog, at fokusere på hvem modtager er og hvad personen skal bruge. Det ikke nok hvis man har fokuseret på hvilke egenskaber bygningsmodellen skal indeholde, men hvis modtageren ikke er i stand til at bruge disse egenskaber, giver det ingen værdi. Ligeledes er det ikke nok hvis fokus har været på modtageren, men ikke på hvilke egenskaber bygningsmodellen skal eller ikke skal indeholde. Det giver heller ingen merværdi for projektet. Det er kun ved at fokusere på begge områder at man opnår den største værdi ved brugen af egenskaber. Det er dog sjældent så simpelt at udføre princippet i praksis. En bygningsmodel kan være rettet mod flere modtagere, som hver har egne behov. Figur 21: Egenskabsdata kan være en dårlig ting hvis det forvirre modtageren. En mulighed er når det kommer til bygningsmodeller, at modtagerne selv grupperer og filtrerer i de egenskaber bygningsmodellen indeholder. Det vigtige ved selv at lade modtagerne formidle bygningsmodellens egenskaber er, at der findes en sammenhæng mellem de egenskaber som går på tværs af modtagerne. En anden mulighed er, at dele bygningsmodellen op til hver modtager. Arbejdet hermed er dog utroligt tidskrævende, eftersom man skal identificere hvilke egenskaber der skal til hver bygningsmodel. Ellers kræver det en stor disciplin, at sikre alle tværgående egenskaber er ens i alle bygningsmodeller. Denne mulighed afspejler ofte den måde der udarbejdes dokumenter til et projekt. Det er individuelt fra projekt til projekt, hvilken mulighed der ses bedst egent. Oftest er det en kombination af disse muligheder, som anvendes i byggeriet i dag. Mange rådgivere opdeler deres bygningsmodeller efter fagområde. Det sker blandt andet for, at kunne skelne mellem grænseflader og/eller tilpasse bygningsmodellen til en modtager. Specialerapport Kasper Bernt Hansen Side 22\n30 VÆRDIEN I SELVSTÆNDIGE EGENSKABSDATA Egenskaber er rigtig gode til at give et indblik i hvordan vi opfatter et objekt. Egenskaber kan både indgå i et system, eksempelvis et klassifikationssystem, men også som selvstændige egenskaber. Figur 8 illustrerer en række selvstændige og system baserede egenskaber. Figur 22: Eksempler på egenskaber, som kan tilknyttes et objekt, både selvstændige og systembaserede egenskaber er illustreret. Billede fra blog.3dbyggeri.dk Selvstændige egenskabsdata tilfører oftere projektet en merværdi med et efterfølgende matematisk udtryk. Det kan forekomme i givne situationer, at der er behov for at finde en bestemt egenskab på ét objekt. Det er dog oftere tilfældet, at der er behov for eksempelvis antallet af objekter med en given egenskab. Muligheden for at, søge i databasen efter en eller flere givne egenskaber, og tilslutte et efterfølgende matematisk udtryk overflødiggøre i grunden behovet for klassifikationssystemer. Den yderligere information klassifikationssystemet bidrager med i projektet, er den systeminddelte beskrivelse af et objekt ud fra dets egenskaber. Om det tilfører projektet værdi er en smagssag. Specialerapport Kasper Bernt Hansen Side 23\n31 VÆRDIEN I SYSTEMBASEREDE EGENSKABSDATA Tidligere har jeg beskrevet hvordan egenskaber bruges i blandt andet klassifikation. Med et system som SfB, der er så enkelt og forholdsvis nemt både at klassificere objekter med og afkode hvad de enkelte klassifikationskoder betyder. ( ) Ovenstående kode er et eksempel på hvordan en SfB-kode kan se ud. Koden består af tre facetter, Bygningsdelstabellen, Konstruktionstabellen og Ressourcetabellen. Bygningsdelstabellen er inddelt i 10 hovedgrupper hver med 10 underdelinger, konstruktionstabellen benytter alfabetets kapitale bogstaver, og ressourcetabellen er opbygget af alfabetets små bogstaver med et supplerende ciffer fra 0 til 9. På grund af SfB-systemets simple opbygning er det nemt at dechifrere kodens betydning. Af samme årsag er systemet også blevet utidssvarende, eftersom det ikke omfavner flere grupper af bygningsdele. Mange rådgivere i byggebranchen bruger kun bygningsdelstabellen til klassifikation. Hvorfor det tog den udvikling er uvist, men det er svært ikke at drage paralleller til det menneskelige sinds ønske om simplificering. Til sammenligning er DBK-systemet meget mere kompliceret, men også gennemgribende. Det er svært hvis ikke umuligt at dechifrerer en DBK-kode, men det er selvfølgelig heller ikke meningen. En DBKkode forventes ikke at kunne aflæses af den menneskelige hjerne. DBK er udviklet specielt for at optimere digitalt byggeri 11, Systemet er designet til at gå hånd i hånd med digitale værktøjer. Computeren skal derfor kunne oversætte koden til en menneskelig forståelig tekst. Det beskriver dog kun den ene side af sagen fordi der også er nogen som skal indtaste disse koder. Figur 23: DBK er udviklet specielt for at optimere digitalt byggeri, Systemet er designet til at gå hånd i hånd med digitale værktøjer. Computeren skal derfor kunne oversætte koden til en menneskelig forståelig tekst. 11 Specialerapport Kasper Bernt Hansen Side 24\n32 Hertil var det tænkt at de digitale værktøjer skulle genere koderne blandt andet ud fra objektets egenskaber. Sådanne værktøjer blev dog aldrig udviklet, og systemet blev aldrig udbredt i byggebranchen. Der er tvivl om klassifikation tilfører projektet værdi, eller skaber forvirring for modtageren og medarbejderne som skal forholde sig til de forskellige systemer. Med SfB-systemet er det nemt for rådgivere at indtaste klassifikationskoder og for modtageren at dechifrerer koden for derved, at inddele projektet i mindre og mere overskuelige dele. Derfor tilfører SfB-systemet merværdi til et projekt. Det er mere tvivlsomt om et klassifikationssystem, hvis kompleksitet er mere lig DBK, kan tilfører en merværdi til et projekt. Cuneco er i øjeblikket i gang med udviklingen af et nyt klassifikationssystem kaldet CCS. Det skulle være den gyldne mellemvej mellem SfB og DBK, set i forhold til kompleksitet og konkretiseringsgrad. Hvordan det endeligt system vil se ud er endnu ikke fastlagt. EGENSKABSDATA IFT. PROCESSER Udover at tale om værdien i egenskabsdata på en resultatorienteret måde, findes der også problematikker med egenskabsdata i forhold til en mere metode og proces-orienteret tankegang. Egenskabsdata skaber ikke altid sig selv, som alt andet skal det starte et sted. De er med andre ord afhængige af nogen eller noget, som vælter den første dominobrik. Figur 24: Den digitale motorvej. Cunecos måde at afbilde data flyder på tværs af alle aktører og processer. Vi kan med fordel tage eksemplet med klassifikation igen. Nogen skal skabe et grundlag for at andre egenskaber kan skabes. Det er i denne sammenhæng at de digitale værktøjer er en hjælpende hånd til de personer, som har til opgave at projektere. Hvis vi eksempelvis tager SfB-koden; (21) F g2, kan vi ved hjælp af klassifikationskoden få egenskaberne: Objektet tilhører bygningsdelstypen ydervæg Objektets er af typen murværk Specialerapport Kasper Bernt Hansen Side 25\n33 Objektets materiale er af brændt ler Det samme gør sig gældende ved eksempelvis DBK. Hvis vi tager koden; BB03/#AC. Denne kode giver os følgende egenskaber: Objektets betragtes ud fra Produktaspektet. Objektet indgår i et Vægsystem Objektet er en Vægkonstruktion Objektet er af typen Plade Objektet er udformet som ¾-stens massiv teglstensmur Objektet er lagt i Murforbandt af typen Løberforbandt I dette tilfælde kunne det være en fordel at have begge klassifikation eftersom de hver tildeler objektet nogle egenskaber den anden ikke gør. Fælles for dem begge er, at de ikke nødvendigvis fortæller hvad eller hvordan modtageren har brug for. I SfB opstillingen skal vægge inddeles i inder- og ydervæg, og det er ikke muligt at inddele efter tykkelsen på væggene. I DBK opstillingen er det ikke muligt, at inddele objekter efter hvordan teglstenene er behandlet eller tykkelsen på væggene. Set fra et proces-orienteret perspektiv ville det være mere sandsynligt at den projekterende vil indtaste egenskabsværdier og derigennem få klassifikationskoderne end omvendt. Der ligger også en problematik i at det ikke er sikkert modtageren har behov for alle de egenskaber, som klassifikationskoden behøver. Derved kan der skabes unødvendige egenskaber, som ikke tilfører projektet en merværdi. Kontroversielt kunne egenskabsdata helt erstatte klassifikationskoderne. Når klassifikationssystemer universelt bygger på egenskaber kan de altid erstattes, men for nogle føles det mere trygt med omgivelser de kender, og det i sig selv er også en værdi værd at tage i betragtning. Inden for konceptet BIM handler det også i stor grad om at undgå informationsspild på tværs af faser, aktører og tid. Mange rådgivere mærker efterhånden de muligheder de har for at bruge andre aktørers informationer, og ikke selv berige projektet med de samme informationer igen. Kravene om bruge af egenskabsberiget bygningsmodeller skal dog helst komme fra bygherren og det er også dem, som skal kunne drage nytte af de kravsatte egenskaber. Nogle rådgivere aftaler yderligere også nogle indbyrdes krav til projektets egenskaber, fordi de selv kan se en værdi i det. Specialerapport Kasper Bernt Hansen Side 26\n34 FORUDSÆTNINGER FOR VÆRDISKABELSE Uanset hvor langt man går tilbage eller hvor højt i hierarkiet man bevæger sig er der stadig en forudsætning, som kræves før egenskabsdata kan give værdi. Det er en fælles forståelse. Denne forudsætning er fundamental i alle kommunikative former, både inde og uden for byggebranchen. Hvis modtageren for eksempel ikke ved hvad egenskabsnavnet er så kan han ikke forstå egenskaben, og derved giver den ingen værdi. Det samme gør sig gældende for metadata, og i sidste ende alt. Det inkluderer også de matematiske udtryk, som ellers er universelt bestemt. Hvis modtageren ikke forstår det matematiske sprog, kan han ikke bruge det til at skabe værdi. BuildingSMART prøver at komme dette til livs med en åben standard IFD. IFD er kort fortalt en ordbog med termer og tilhørende oversættelser. Derigennem er det muligt at finde ud af hvad den engelske term for eksempelvis bjælke er. Systemet er godt til at mappe mellem forskellige sprog, men forudsætter stadigvæk at aktørerne kender det. På samme måde hvis de ikke kender matematik, kan de heller ikke drage nytte af det. cuneco er i øjeblikket i gang med et projekt om afklaring af struktur og metode for egenskabsdata 12. Projektet har blandt andet til formål at skabe struktur for: hvordan egenskabsdata oprettes hvordan egenskaber navngives hvordan egenskabsdata vedligeholdes hvordan egenskabsdata udveksles digitalt Projektet har ikke til formål at identificere og kortlægge alle egenskaber, men skabe rammerne for hvordan de håndteres. Cunecos projekt er også en vigtig forudsætning for værdiskabelse. Ved at fastlægge en minimums-standard kan aktører på tværs af organisationer og faser være klare på hvilke egenskaber projektet skal indeholde. Det er dermed ikke nødvendigvis egenskaber tilknyttet en bygningsmodel, men projektets generelle egenskaber, som kan formidles gennem mange formater. 12 Specialerapport Kasper Bernt Hansen Side 27\n35 DELKONKLUSION Værdien af egenskaber findes mange steder, de fleste rådgivere bruger egenskabsdata i klassifikation og bygningsmodeller. Egenskaber alene skaber dog ikke merværdi ved kun at blive tilført et projekt. Det er også vigtigt at holde fokus på både modtageren og formidlingen for at egenskabsdata kan skabe merværdi. Egenskaber i klassifikation er resultatorienteret og til at skabe en fælles forståelse, identificere og strukturere projekter. Når klassifikationssystemerne bliver for komplicerede eller tvetydige, mister de også noget værdi. Det samme gælder hvis en klassifikationskode ikke er sigende nok. Det skaber forvirring for modtageren, og igen mister projektet værdi. Forvirring kan også tilfalde egenskaber. Uden specifikationer og beskrivelser om projektets egenskaber er det ikke muligt for en modtager, at danne sig overblik over hvilke egenskaber modellen indeholder eller ikke indeholder. Fordelen ved egenskaber og deres metadata er, at de kan forstås af de fleste. Endnu bedre er de matematiske udtryk, som kan tilføjes eksempelvis en gruppe af egenskaber. De matematiske udtryk er universelle konstanter og kan derfor forstås af alle. Egenskaberne skaber derfor en anden værdi end klassifikationssystemerne på grund den tvetydighed og kompleksitet, som koderne kan indeholde. Der er stor forskel på hvornår i faserne at egenskaberne er nødvendige. Det er derfor vigtigt når en bygningsmodel beriges med egenskaber, at der tages højde for behovet af den enkelte egenskab. Det skaber ikke merværdi hvis projektet er beriget med informationer, som aktørerne ikke endnu har behov for. For at rådgiverne kan vide hvilke egenskaber de forskellige parter har brug for er de nød til at specificere dem, og i visse tilfælde også nød til at kortlægge hvornår i faserne der er behov for de enkelte egenskaber. Specialerapport Kasper Bernt Hansen Side 28\n36 7. FORMIDLING Der findes grundlæggende to måder for at formidle data på; interaktiv og statisk. Den statiske visning er fast og kan ikke ændres. Det interaktive medie er i stand til at ændre visning og kan altid skabe en statisk visning. Hvorimod et statisk medie ikke er i stand til at skabe en interaktiv visning. Det ses eksempelvis: Én video er i stand til at vise stilbilleder, men ét stilbillede er ikke i stand til at vise en video. Én bygningsmodel er i stand til at skabe tegninger, men én tegning er ikke i stand til at skabe en bygningsmodel. Det er vigtigt at bide mærke i at, det er eksempler med én visning som udgør en forskel på interaktiv og statisk. Flere statiske tilbudslister med samme data og forskellig opstilling kan, for eksempel godt danne grundlag for en interaktiv visning. Selvom mediet, som budskabet skal videregives fra, kan indeholde både statiske og interaktive visninger findes der mange former for disse visninger. De forskellige visninger har alle, deres fordele og ulemper, og de er subjektivt opfattet fra person til person. Figur 25: De forskellige former for visninger har alle subjektivt fortolkning af fordele og ulemper, hvilket besværliggør måden at formidle budskaber på. Det er vigtigt når man taler om formidling, at afsenderens medie er lige så vigtigt som modtagerens medie. Når det gælder statisk visninger er dette et stort problem, eftersom mediet oftest er WYSIWYG 13. Hvorimod en interaktiv visning tillader mere mangfoldighed i hvordan data bliver formidlet for afsender og modtager. 13 What You See Is What You Get Specialerapport Kasper Bernt Hansen Side 29\n37 VISNINGER I byggebranchen bruges mange måder at illustrere egenskaber og data på. De som forekommer mest er dog; tabel- og listeform, diagram, 2D tegning, 2½D og 3D isometri. Alle måder kan i sig selv være nok til at levere et budskab, men det er sjældent at en visning kun skal videregive ét budskab til én modtager. Det besværliggør processen, derfor er der eksempler på at 2 eller flere former for visning er brugt sammen. Alene ses tabel- og listeformvisning oftest som opslag. Det skaber et godt overblik over mange informationer, men har svært ved at illustrere længere beskrivelser. Diagrammer giver et godt overblik over inddeling, men er ikke gode til at vise mange informationer. 2D tegninger er rigtig gode til at danne overblik over placering og udformning, men er heller ikke gode til at vise mange informationer. 2½D isometrier tiltaler vores evne til at opfatte og afbilde verden. Derudover er det også en god måde, at vise hvordan objekter er placeret i forhold til andre objekter. Ligesom diagrammer og 2D tegninger, har 2½D isometrier svært ved at vise mange informationer. 3D isometrier er en interaktiv visning af 2½D og har derfor samme fordel og ulemper, men 3D er dog bedre for modtageren selv at vælge vinkel og perspektiv. Når disse visninger bruges i sammenspil med hinanden opvejer de nogle af hinandens ulemper og derved skaber de et endnu bedre medium til videregivelse af et eller flere budskaber. Disse seks måder er alle gode indgangsvinkler til at overskueliggøre et projekt, men ingen af dem kan erstatte de detaljerede prosatekster som beskriver projektet. Derfor bruges visningerne som overblik med henvisninger til de mere detaljerede beskrivelser. Forskellen på en statisk og interaktiv visning kan også betragtes over tid. En klassifikationskode er statisk igennem projektet, men kan godt vises interaktivt gennem et medie. Hvorimod egenskabsdata kan ændre sig over tid, og vises på en interaktiv måde. Det skyldes at klassifikationskoderne er resultatorienteret og ikke bruges i en proces, men egenskaber derimod kan ændre sig igennem processen. Specialerapport Kasper Bernt Hansen Side 30\n38 VISUEL OPFATTELSE Den materielle og virtuelle opfattelse arbejder inden for grænserne af nogle få definerede kategorier. Det første objekt som nogensinde var lavet af mennesker var fysisk 3d. Dette er ting som skulpturer og bygninger. På et tidspunkt blev hulemalerier opfundet og dannede rammen for den anden kategori; fysisk 2d. Senere udviklede det Figur 26: De fire materielle og virtuelle kategorier for menneskelig opfattelse. Figur27: Illustration af det virtuelle kontinuum af Paul Milgram og Fumio Kishino. 3d digital forekommer i spændet kendt som den blandede virkelighed Mixed Reality. sig til 2d digital med video. Udviklingen til 2d digital ændrede ikke så meget ved byggebranchen, men ændrede meget måden vi kunne skabe ydelser. Den mest komplicerede definition findes på 3d digitale objekter; objekter som vises på et 3 akses Kartesisk koordinatsystem 14. Det er dog ikke hele forklaringen når det gælder 3d digital. Hvor 3d materiel kun eksistere fysisk i tre dimensioner, fremgår 3d digital i den blandede virkelighed Mixed Reality 15. Mange tror 3d digital allerede er brugt i vidt omfang, men det er ikke tilfældet. 3d bygningsmodeller på en computerskærm er kun en matematisk 2d repræsentation af 3d digital. Det er ikke muligt at repræsentere et objekt i 3d digital ud at gøre dette i det blandede virkelighed, som vist i figur 27. Den teknologi som skaber disse blandede virkeligheder er stadig forholdsvis ny og bruges i dag primært af reklamebranchen 16. Der er dog eksempler på hvordan teknologien kan bruges i byggebranchen, men mulighederne heri er langt fra kortlagt Specialerapport Kasper Bernt Hansen Side 31\n39 Et godt eksempel på brugen af Augmented Reality i byggebranchen er forskningsprojektet CoSpaces 17 fra det tyske FIT (Fraunhofer Institute for Applied Information Technology). De har i samarbejde med blandt andet nogle danske virksomheder udviklet et system, som kan vise en BIM-model i et virtuelt lag oven på den virkelige verden. De forslår at det blandt andet kan bruges til, ar kvalitetssikre placering og omfang af det udførte byggeri i forhold til det projekterede. Figur 28: CoSpaces resultat af et år langt forskerprojekt om Augmented Reality i byggebranchen. På billedet ses den virtuelle bygningsmodel i forhold til det udførte byggeri. PROPRIETÆRER OG ÅBNE, FORMATER OG STANDARDER Det gode ved åbne formater er, at alle programmer som understøtter dem kan læse indholdet. For virksomheder betyder det mindre investering i IT-udstyr, hvis de kan sætte krav om afleveringsformatet på hvert enkelt projekt. Ulempen ligger i at det ikke er alle egenskabsparametre som kan læses af den anden software, og det kan skabe en stor mængde informationsspild. Udviklingen tyder dog på at de enkelte softwareproducenter udvikler tilføjelsesprogrammer til andre producenters software, og derigennem kan de overføre de egenskabsdata som deres egen software skal bruge. Den udvikling låser ikke egenskabsdatarene fast hos en softwareproducent, men hvis projektet skal afleveres i et proprietær format som en anden aktør ikke har adgang til at bruge, skaber det stadig udfordringer for projektet. Det som er en af udfordringerne ved åbne formater er den tidskrævende proces i, at blive enige om at fastesætte hvilke egenskabsdata formatet skal indeholde og mange andre tekniske formaliteter. Ved de proprietærer formater har producenten allerede taget stilling til de ting, men ud fra deres synspunkt og holdninger. 17 side 37. Specialerapport Kasper Bernt Hansen Side 32


Serviceeftersyn af plæneklippere ved Ebeltoft, Rønde og Knebel | Se her!\nTraktorer og havemaskiner\nService af plæneklipper, robotplæneklipper og Cub Cadet-plæneklipper\nVores loyale medarbejdere leverer altid kvalitetsarbejde\nLeder du efter et værksted, som tilbyder service af plæneklipper og robotplæneklipper? Det kan også være service af Cub Cadet-plæneklipper. Hos Kongsgårde Autoværksted har vi specialiseret os i både service og reparation af plæneklippere, og vi hjælper også gerne dig.\nVores kunder kommer fra blandt andet Knebel, Ebeltoft og Rønde samt mange andre steder. Alle kan altid forvente at blive betjent af loyale medarbejdere, der sætter en ære i at overholde alle aftaler og at levere kvalitetsarbejde. Dermed kan du se frem til en god oplevelse.\nService af Cub Cadet-plæneklipper og reparation af plæneklipper\nVi tilbyder enhver form for service af plæneklipper og service af robotplæneklipper. Derudover tilbyder vi service af Cub Cadet-plæneklipper. Arbejdet udføres af alsidige og kompetente mekanikere, som har stor viden og ekspertise.\nSamtidig tilbyder vi reparation af plæneklipper og reparation af robotplæneklipper. Vi tilbyder naturligvis også reparation af Cub Cadet-plæneklipper. Vi sikrer med andre ord, at din græsslåmaskine holder sig kørende, og at den holder i mange år.\nHvad koster service af robotplæneklipper?\nVores priser for service af robotplæneklipper afhænger naturligvis også af type og tilstand. Visse robotklippere har behov for at blive serviceret oftere end almindelige græsslåmaskiner. Det sikrer, at robotklipperen fungerer optimalt, når den arbejder på egen hånd.\nKontakt os gerne for at høre nærmere, og vi giver gerne et overslag eller et uforpligtende tilbud.\nBliv kontaktet hurtigt!\nVI BESTRÆBER OS PÅ AT VENDE TILBAGE INDEN FOR 48 TIMER\nDu er meget velkommen til at kontakte os på telefon: 86 35 62 66 eller sende os en e-mail på: mail@kongsgaardeauto.dk for et gratis og uforpligtende tilbud.\nHvad koster service af plæneklipper?\nVores priser for service af plæneklipper afhænger af type og tilstand. Der kan også være behov for noget reparationsarbejde. Du får naturligvis et fast tilbud, og vi kontakter dig, hvis der dukker noget uventet op, som gør, at vi ikke kan holde os inden for den aftalte pris.\nTLF: + 45 86 35 62 66