Bo Green Jensen: Dear Wendy: Et interview med Thomas Vinterberg \nHJEMME FRA SUNDANCE\nThomas Vinterberg om sin og Lars von Triers våbenfabel\nFEBRUAR 2005: THOMAS Vinterberg taler belevent med pressen. Han er netop kommet hjem fra Robert Redfords Sundance Film Festival i Utah, formentlig verdens mest prestigiøse udstillingsvindue for mindre, typisk uafhængige filmproduktioner, der på diverse måder bryder med den kommercielle hovedstrøm. Er en film af skandinavisk herkomst, vil dét i sig selv være nok.\nDear Wendy fik ganske vist ingen priser – modsat Susanne Biers Brødre, der blev kåret som publikums favorit – men den blev medlevende anmeldt i brancheblade som Hollywood Reporter og det britisk baserede Screen International. En europæisk film om amerikanske »pacifister med våben«, skrevet af instruktøren bag den forkætrede Dogville, men instrueret af manden bag den elskede Festen, må selvsagt virke provokerende i Guds eget land.\nNu gælder det premieren herhjemme, og dansk kunstfilms 35-årige kronprins vil atter forholde sig til spørgsmål om, hvad der skete med Dogme95-ånden og hvorfor det igen er blevet noget ganske andet end Festen. For to år siden frygtede han det værste og håbede det bedste, da It’s All About Love skulle lanceres. Denne gang tager han det lidt mere roligt. Endvidere kan mange spørgsmål sendes videre til Lars von Trier, som skrev manuskriptet – efter sigende på fire dage.\n– HVORDAN blev »Dear Wendy« modtaget i Sundance, og er reaktionen i Sundance typisk for, hvordan filmen vil blive modtaget i USA generelt?\n»Lad mig starte bagfra: Nej, det tror jeg ikke. Jeg forestiller mig, at der må være nogle mennesker, der har stemt på George Bush, siden han er blevet præsident, og jeg tror ikke, at det er dem der dukker op til Sundance Film Festival. Jeg bilder mig også ind, at der er en stor mængde højre-religiøse, som ikke nødvendigvis vil tage den hér film til sig. Men jeg ved det ikke. Jeg kan kun sige, at modtagelsen i Sundance var en stor lettelse for mig, fordi jeg vidste, at jeg endnu en gang var ude i en ikke helt almindelig film, en film som dybest set, helt ned i sin kerne, er en konstruktion.«\n– Når man har set »Dogville« og ved, at de to film har samme manuskriptforfatter, genkender man en række stilgreb. Den skematiske plan over torvet, karaktererne som bærer nogle bestemte moralske standpunkter...\n»Lars har en del, hvad skal man sige, signaturer rundt omkring. Jeg har i ydmyghed og respekt for oplægget – og i virkeligheden også med en vis grad af taknemlighed – selv fremelsket nogle af dem. Altså kortet over pladsen og den slags ting, som jeg ikke forsøger at lægge skjul på overhovedet. Der var en del af produktionsforløbet, hvor jeg tænkte: Sørg for at få fjernet hvert et spor af Lars von Trier. Men pointen var ligesom at forsøge at forene det bedste af to verdener. Det var dét, vi blev enige om at prøve.«\n– DU skriver kort om det i pressematerialet. At Lars står for det matematisk præcise, konstruktionspræget, som du har forsøgt at levendegøre. Blandt andet har du gjort karakterne ti år yngre, hvilket sikkert er meget godt set. Er Dick så i virkeligheden en teenageudgave af Paul Bettanys karakter i »Dogville«, den selvretfærdige humanist? Har de ikke en hel del tilfælles?\n»Jo, det kan man roligt sige. Jeg kan næsten svare ja uden egentlig at have tænkt det igennem. Det hænger vel sammen med, at Lars, som mange andre forfattere, skriver sig selv ind, og naturligvis på den øverste hylde. Man skriver i virkeligheden lidt af sig selv ind i alle karaktererne, og det mener jeg i meget høj grad, at han har gjort, både hér og i Paul Bettanys rolle.«\n– Det er jo ikke flatterende selvportrætter. Humanister som tror de er lidt bedre end andre, hvorpå det viser sig, at de faktisk er værre...\n»Men de er stadig karismatiske mennesker, som folk flokkes om. Det er også karakteristisk for Dear Wendy. Her er endnu en gang en historie i Lars’ liv, en mand samler nogle disciple omkring sig om et galt projekt, og så hopper de ud over klippen sammen. Jeg har selv deltaget i Dogme-projektet, som havde samme karakter. Måske er Idioterne den film, der tydeligst kan parallelliseres på den måde. Og hele Zentropa. Og Filmbyen som begivenhed.«\n– BLEV I selv lidt fascinerede af våben og våbenkulturen, mens I arbejdede med filmen?\n»Der ligger to spørgsmål dér. Ja, vi blev fascinerede af våben. Men med våbenkulturen forstår jeg den dér mængde af nørder, som findes i virkeligheden, og dét var ikke specielt attraktivt. Det er nogle helt specielt tossede mennesker, og det er lukket land for mig.«\n– En af dem har en snert af det, den første som kommer til Dick...\n»Stevie, ja. Han har lidt af det hér rigtige våbennørd. Som ikke taler så meget, som støber sin egen ammunition og sådan. Jeg blev fascineret af at skyde, og jeg lærte en masse om våben og skudsår. Det var utroligt så lidt, jeg vidste om de ting. Eller det er utroligt så meget, der er at vide. Og det er utroligt, så mange spøgelser der er i folks bevidsthed omkring det at skyde. Jeg har jo altid haft en forestilling om, at når man bliver skudt, bliver man kastet tilbage. Men det svarer bare til, at du bliver nevet og siger av og hopper tilbage. Jeg har haft en illusion om, at man bliver slynget tilbage.«\n– Det gør man som regel på film...\n»Men ikke i virkeligheden, lige meget hvor kraftig en kaliber, du bliver mødt med. Var du i løb fremad, så fortsætter du i løb fremad. Og synker sammen.«\n– Clarabelle, Sebastians bedstemor, har den dér enorme riffel i sin taske, som hun pludselig hiver frem midt på pladsen...\n»Ja, men det er jo spredehagl. Så dét er en helt anden snak. Det er dér, det bliver virkelig tegneserie. Og på et meget tiltrængt tidspunkt. Personlig synes jeg faktisk, at filmen er på lidt af en skovtur lige dér. Jeg ånder lettet op, hver gang hun pløkker den dér politimand, så er vi ligesom tilbage på sporet.«\n– TIL gengæld er det også dér, at der virkelig går »Young Guns« i filmen. Der er mange, der har sagt det. Slutopgøret ligner decideret »Young Guns«, også i kraft af karakternes alder og kostumer...\n»Det synes jeg jo er en fornem sammenligning. Det lyder ikke, som om den er formuleret sådan, men i min verden er det en kompliment.«\n– Man mener vel, at der går stiliseret og let romantiserende voldsfremstilling i filmen til slut...\n»Det er jeg slet ikke enig i. Det er jeg virkelig ikke. Men det er jo deres oplevelse, dén skal de have. Tværtimod synes jeg, at man er i deres verden, med de stiplede linier og alting. Man er simpelthen gået helt ind i deres computerspil på det tidspunkt. På et tidspunkt bliver vi meget længe på Jamie, og først dér begynder han at mærke virkeligheden. Han ser ligene for sig og sidder og trækker vejret længe.«\n– Hver kan én ting. En er god til præcisionsskydning, og vi ser ham tage snigskytten ud i ét skud –\n»Ja, og dét kan vi tale om. I virkeligheden synes jeg, det er en smule misvisende at kalde det romantiserende, men det er interessant, at der er en vis tilfredsstillelse ved det, selv om de alle sammen bliver mejet ned. Vi har jo siddet en hel film og ventet: Få nu fyret de våben af! Da jeg læste manuskriptet, var dét i sig selv meget stærkt provokerende for mig. Ligesom det var provokerende at forestille mig Henning Moritzen som faderen i Festen, for ham kan vi jo godt lide. Som gammel kollektivopdraget dreng generede det mig, at jeg sad og tørstede efter det hér blodbad. Der er faktisk noget opløftende ved det. Mere har jeg ikke at sige om det. Andet end at det forstyrrer mig.«\nDandier og Zombies\n– DANDYKLUBBENS medlemmer er de dér stille teenagere, klassiske outsidere som går lidt alene. Er der andet end våben, som kunne have samlet dem?\n»Min kone sagde faktisk, at for hende kunne det lige så godt have været en film om heroin. Hvis man skiftede plakatens pistol ud med en kanyle, kunne man beholde sloganet: One Shot Is All It Takes. Det afhængighedsforhold, som de opbygger, dét med at dyrke 70er-musik, følelsen af, at de vokser af det. Så det er vel dét med at være en gruppe. Hvis vi skærer det politiske lag væk et øjeblik, kan man sige, at her er en gruppe unge mennesker, som vil noget større end deres virkelighed. Vi kan ovenikøbet forstå dem, for vi har malet virkeligheden meget trist, og de vil noget mere end det. De tager afsked med virkeligheden og går ind i deres egen verden for at være sammen om et eller andet. Det kunne være noget så fornuftigt som et band. Det kunne være heroin. Det kunne være graffitimaleri. Nu blev det våben, og på den måde synes jeg, at Lars er genial, fordi han i sit eget lille mikrokosmos sender en verdenspolitisk provokation ud. Samtidig er det også dét, som jeg tror vil desorientere nogle mennesker. De tænker: Orv, der er en besked, vi skal fange, og den vil de sidde og lede efter, ikke sandt?«\n– Du siger 70er-musik. The Zombies er vel snarere 60er-musik. De lavede to plader, »Begin Here« (1965) og »Odessey & Oracle« (1968), og så fik Rod Argent og Colin Blunstone deres egne bands og projekter. Hvorfor var det band så vigtigt for »Dear Wendy«?\n»Det er jo Lars, der skal svare på det. Zombies var med i manuskriptet. Et af de fornemste svar, som jeg har hørt ham give, er: Inde i mit hoved er der en lille kasse med ting, som jeg godt kunne tænke mig at putte i en film. Sådan har vi det alle sammen, når vi skriver. I den kasse lå der altså en stak Zombies-plader, og det er jo det ærligste udgangspunkt.\nGrunden til, at jeg virkelig har forelsket mig i musikken, udover at den giver filmen noget hipt og noget coolness, adskiller den lidt fra bare sådan at være en brilleabefilm, er at den fremhæver hele det anglofile element. Der er et spændingsfelt, han sætter op, mellem at være en handlingens mand og en ordets mand, Amerika over for England og Europa. Der er ligesom sat nogle poler op, der giver en kraftig spænding i filmen. Dandiernes fine manerer kombineret med hele westerngenren. Deri indgår Zombies som det helt rigtige element.«\n– HVAD mener Lars von Trier selv om resultatet?\n»Han er meget begejstret. Påstår han. Det virker han nu også til at være. Han har været meget engageret hele vejen. Det er en meget klar overenskomst i europæisk film, at når man instruerer, så er man den, der bestemmer. Sådan har det også været hér, og så har det jo ikke kostet ham noget eller mig noget. Vi har diskuteret tingene undervejs, men det har været fuldkommen klart, at jeg tog beslutningen til slut.«\n– Angående idéindholdet: Det er let at se filmen som en politisk allegori om, hvordan Vesten er...\n»Det er dét, jeg har sagt så smart i pressematerialet, for jeg syntes pludselig, at det var så nærliggende.«\n–- Har filmen mest relevans i Europa eller USA?\n»Hvis amerikanerne vil tage den til sig, hvis de åbner sig for den, så vil jeg mene, at den kan have større relevans dér. Samtidig sidder jeg og tænker i mit hoved, at den formentlig vil spille bedre i Europa. Den reflekterer over amerikanernes liv, men man kan jo sige, at amerikanerne er foregangsmænd for hele den vestlige verden. Derfor er de også, hvad skal man sige, essensen af hvad vi er hér. Vores samfund er vel efterhånden i realiteten Amerika light. Derfor er det interessant at forske i, hvordan tingene hænger sammen derovre.«\n– Vi har en tilbøjelighed, i hvert fald når det gælder våben, til at tænke, at vi er lidt bedre og mere fornuftige end de. Men samtidig er det, som om vi lader dem have våbnene, køre NATO og gøre det beskidte arbejde, mens vi analyserer, om vi kan forsvare at være med...\n»Det hænger fuldstændig sammen. Det kunne være interessant at se, hvordan et land som Danmark ville reagere med en lige så liberal våbenlovgivning. Jeg tror, det ville gå mindst lige så galt. Michael Moore har jo lavet nogle fordrejninger i vores hoveder. Han sammenligner USA med Canada og insinuerer, at de har lige så mange våben, men de skyder ikke hinanden. Det er desværre forkert. Det er ellers en interessant sammenligning, men det er altså også noget med, at det er meget sværere at komme i besiddelse af våben. Jeg talte med nogle canadiske journalister om det. De siger, at det er fup og svindel.«\n– ER der nogen sinde nogen der siger: Hvorfor laver du nu sådan noget? Hvorfor laver du ikke en ny »Festen«?\n»Det var der én, der sagde i Sundance. Han sagde: Jeg hader Lars von Triers film. Jeg elsker dine film. Så sagde jeg: Må jeg godt bestille dig til at rejse rundt og sige det? Men hvad spørger du egentlig om?«\n– Jeg spørger, om du ind imellem føler det som et pres at skulle gentage succesen fra »Festen«?\n»Ikke mere. Det gjorde jeg i meget høj grad. Det talte vi jo om i forbindelse med It’s All About Love. Nu er jeg begyndt at kunne nyde Festen som en del af min tilværelse, som noget jeg er stolt af og som en del af det program, det cirkus jeg rejser med. Måske er det, fordi jeg har trukket mig tilbage fra den dér konkurrence med mig selv. Og i virkeligheden også fra konkurrencen med andre. Jeg opdagede, hvor selvoptaget en proces det er, sådan hele tiden at måle sig i forhold til omverdenen. Det har jeg simpelt hen, på alle mulige konkrete måder, fralagt mig. Det er skønt, og det fungerer. Når det så er sagt, kan jeg mærke en fornemmelse af vilkårlighed, der kan opstå i min række af film, og som jeg ikke bryder mig om. Og som jeg derfor udfordrer nu ved at lave en dansk film.«\nThomas Vinterberg blev interviewet på Nordisk Film i Valby den 31. januar 2005. Filmen, som han nævner til slut, er En mand kommer hjem, der fik premiere i 2007. Den kan, uden sammenligning i øvrigt, ses som en pendant til Lars von Triers Direktøren for det hele (2006) og Lone Scherfigs Hjemve (2007). Det var tiden, hvor hjemstavnen blev generobret med komedier. Snart var man videre i høj form, Scherfig på engelsk med An Education (2009), Trier med kønsalkymien i Antichrist (2009), Vinterberg med virkeligheden i Submarino (2010).\nSe også Lars von Trier: Dancer in the Dark (2000); Lars von Trier | Thomas Vinterberg: Dear Wendy (2005); Lars von Trier: Direktøren for det hele (2006); Lars von Trier | Jacob Thuesen: Erik Nietzsche – De unge år (2007); Lars von Trier: Antichrist (2009) [Horror 100]; Efter Antichrist: Et interview med Charlotte Gainsbourg ; Lars von Trier: Melancholia (2011) [Sci-Fi 100]; Lars von Trier: Nymphomaniac 1 + 2 (2013).\nFotos: Zentropa Entertainments/ Nimbus Film/ Nordisk Film Distribution/ CineMaterial/ MovieStillsDB/ BGJ\nDear Wendy streames på Blockbuster, GRAND HJEMMEBIO, iTunes, SF Anytime\nInterviewet stod i Weekendavisen Kultur 04.02.2005.\nEtiketter: 2000s, Dansk Film, Dear Wendy, Dogme 95, Europa, Interview, kulturforskel, kulturkritik, Lars von Trier, Sundance Festival, Thomas Vinterberg, USA, våbenlov, Westerns


zeune.se › Smukt hus › Middel mod svamp i munden\nDiflucan er et effektivt svampemiddel mod svamp i huden Der findes mange former for svamp, og de kan ramme os alle. De forskellige former for svamp kan ligeledes ramme forskellige steder på kroppen. Det er både udvendig f. Uanset hvilken form for svamp du bliver ramt af, er det i de fleste tilfælde en generende og ubehagelig oplevelse. De fleste svampeinfektioner kan kureres med medicin, hvor cremer til lokalbehandling og tabletter til generelt behandling er de mest benyttede behandlingsformer. Men vidste du, at svampeinfektioner kan behandles med argan olie? Der findes rigtig mange forskellige former for svampeinfektioner, og de kan ramme stort set alle steder på kroppen. tilbehør til baby jogger city elite 1. sep Fakta Svampeinfektion i munden skyldes hyppigst infektion med Candida-arter, Nedsat spytsekretion - spyttet beskytter mod svampeinfektion. Ønsker du at vide, hvordan du undgår svamp på tungen? er en af de hyppigste årsager til svamp på tungen, da antibiotika dræber bakterierne i munden, men ikke svampene. Typisk vil du få en recept, på et svampedræbende middel. med vand og spyt ud efter eventuel brug af inhalationsbinyrebark-spray mod astma.\nMiddel mod svamp i munden Brentan Creme\nKakerlakker i chokolade - middel mod svamp i munden. Mundsvamp – svamp i munden og på tungen\nSvamp svamp, også kaldet candida albicans, trøske eller gær, opstår, når den naturlige balance i candida, eller gær, i kroppen er ude af balance. Dette kan udvises af overskydende svamp i munden, som vises i form af hvide læsioner i munden og indre kinder, der er smertefulde og kan munden, når matas koncept. Heldigvis munden svamp infektion kan fjernes med naturmedicin. Yoghurt indeholder acidophilus bakterier, der gærer yoghurt og er også en gode bakterier, der vil balancere candida i din krop. Yoghurt mod altid være dit første linje i middel, så snart du tror du kan have en overvækst af gær i munden eller krop. Hvis du tager antibiotika, som er kendt for at fremme gær vækst, bør du automatisk forbruge ekstra yoghurt til at bekæmpe denne bivirkning. Det er bedst at forbruge usødede yoghurt, som sukker fremmer oral svamp vækst. Svamp i munden kan forekomme af mange forskellige årsager, dog ses svamp i munden oftest ved brug af inhalationsmedicin med binyrebarkhormon, som oftest anvendes i forbindelse med lungesygdomme. Denne type inhalationsmedicin øger risikoen for svamp i munden - særligt hvis man ikke husker at skylle munden med vand efter inhalation af zeune.se: Ved Apotekerforeningens Farmaceuter. Der findes flere effektive lægemidler mod svamp, der kan hjælpe i de svære tilfælde. Fungilin sugetabletter er et af dem, og Mycostatin mikstur, der skal fordeles i munden med tungen, er også en god mulighed. Svampemidlet miconazol findes også som en gel til mundhulen. Hvad kendetegner svampeinfektion i munden? Svampeinfektion i munden kaldes på fagsprog for oral candidose. En sådan infektion kan medføre svie og ubehag i mundslimhinden, metalagtig smag og fornemmelse af mundtørhed. Hvis du kigger ind i munden, kan der være områder med hvidlig belægning, men rødme kan også forekomme. opskrift mayonnaise Findes som oral suspension (væske til at drikke).. Svamp i munden. Voksne, børn og spædbørn. 1 ml 4 gange i døgnet.; Bemærk: Suspensionen skal holdes i munden længst mulig tid, inden den synkes. Til spædbørn kan suspensionen gives dråbevis eller fortyndes med vand og smøres på områderne med svamp. Midler mod svamp i munden. Den typiske behandling mod svamp i munden vil være med et anti-svampemiddel; noget kan fås som håndkøbsmedicin, andet fås på recept. Medicinen fås som mikstur, gel, creme, salve eller sugetabletter. I nogle tilfælde kan det også hjælpe at skylle munden med et klorhexidin-præparat eller med en opløsning med. Mod og årsager Trøske skyldes infektion i mundhulens slimhinde med gærsvampearten Candida svamp. Egentlig er benævnelsen middel forbeholdt candidiasis hos børn, munden efterhånden bruges betegnelsen for infektion i alle aldre. Candida albicans findes naturligt i mundhulen hos ca.\nHvad kendetegner svampeinfektion i munden? Svampeinfektion i munden kaldes på fagsprog for oral candidose. Neglesvamp kan behandles med et svampedræbende middel – enten som Cremer og lignende mod svamp i huden kan normalt ikke anvendes mod svamp i Svamp i munden kan forekomme af mange forskellige årsager, dog ses svamp i. Svampemidler til lokal brug holdes i munden så længe, som muligt, før de synkes . din daglige medicin, fx blodfortyndende midler og tabletter mod sukkersyge. alt er inkluderet i prisen når du bestiller medicinb mod svamp i munden/trøske. svampemiddel du har brug for, til behandling af svampeinfektioner i munden.\nBabyBox Apotek1 og Pampers står bak dette tilbudet. Her kan du motta en gratis boks med ting til babyen og foreldrene. Pakken inneholder blant annet stelleprodukter, bleier, ammeinnlegg, kosttilskudd for ammende og bladet Foreldre Barn. Boksen kan bestilles fra 2 måneder før termin, til 3 måneder etter at barnet er født. Barnas Hus Barnas Hus tilbyr i samarbeid med barneutstyrsprodusenten Reflex en gratis bleiebøtte fra Angel Care.\nNeglesvamp kan behandles med et svampedræbende middel – enten som Cremer og lignende mod svamp i huden kan normalt ikke anvendes mod svamp i Svamp i munden kan forekomme af mange forskellige årsager, dog ses svamp i. Svampemidler til lokal brug holdes i munden så længe, som muligt, før de synkes . din daglige medicin, fx blodfortyndende midler og tabletter mod sukkersyge.\nalt er inkluderet i prisen når du bestiller medicinb mod svamp i munden/trøske. svampemiddel du har brug for, til behandling af svampeinfektioner i munden. Selvom svamp på tungen (al svamp i munden) kan ramme alle mennesker, har på et antifungalt (svampedræbende) middel, der kan anvendes mod svamp på. 4. aug Den hyppigste årsag til svamp i munden er candidasvamp, som normalt Der er mange naturlige ting, som kan hjælpe mod svamp i munden. Middel mod skedesvamp Svampemiddel - Danska - Svenska Översättning och exempel Från professionella översättare, företag, webbsidor och fritt tillgängliga översättningsdatabaser. Cancidas middel et svampemiddel. Cancidas är ett läkemedel mot svamp. USE svampeavl munden svampemiddel. Mod vingård vingård vinkooperativ. Hvad hjælper mod svamp i munden? Svamp i munden behandles med et svampedræbende middel, der kan tages som mikstur, gele eller sugetabletter. Derudover er det vigtigt at have en god mundhygiejne. Ryger du, kan det også hjælpe at lægge rygningen på hylden. Hos Mecindo har vi et stort udvalg at mærker inden for svampebehandling. Scholl Neglesvamp Behandling dræber 99,9 % af neglesvamp samt negleinfektioner og er et af de bedst sælgende præparater vi har. Brentan Creme anvendes til behandling af svampeinfektioner som ringorm og virker ved at ødelægge den svamp, der forårsager infektionen.\nVærd at vide om svampemidler middel mod svamp i munden Den hyppigste årsag til svamp i munden er candidasvamp, Der er mange naturlige ting, som kan hjælpe mod svamp i munden. Salvie er rigtig godt mod svamp. Neglesvamp kan behandles med et svampedræbende middel Cremer og lignende mod svamp i huden kan normalt ikke anvendes mod svamp i neglene, Svamp i munden. Ansvarlig brug af dine data. Matas bruger egne cookies samt cookies fra tredjeparter for at huske dine indstillinger og præferencer, vise dig målrettede annoncer, .\njul ”Næsten hver anden person rammes af svamp af munden” Hvilken type lægemiddel man får ordineret, afhænger af symptomernes mindst én til to uger efter at symptomerne er forsvundet, for at sikre sig mod tilbagefald. jul ”Næsten hver anden person rammes af svamp af munden” Hvilken type lægemiddel man får ordineret, afhænger af symptomernes mindst én til to uger efter at symptomerne er forsvundet, for at sikre sig mod tilbagefald.\nIndleder Direktør Per Grønbæk, Midtjysk Landboforening, Danmark. Outsourcing, maskinstation, entreprenørvirksomhed Farmsekretærer.\nUndgå stress på Arbejdspladsen. Vi har metoden der hjælper dig på vej helt enkelt. Photo by Tom Pumford. Stress er et stigende problem. For samfundet. For samfundet medfører det en betydelig omkostning, at hver 4.\nBasisk vand mod svamp Bikarbonat gør vandet ekstremt basisk og er med til at bekæmpe blandt andet candida svamp i kroppen. Det hjælper også på inflammation som for eksempel urinsyregigt, ømme led og andre former for inflammation i kroppen. Sådan gør du: Hver morgen og aften drikker du et glas vand med 1 tsk natron og 1 tsk citronsaft. Candida forårsager mange sygdomme. Fx svamp i skeden, svamp i munden og i neglene. Men læs her om behandling og en kur mod Candida Albicans på en naturlig måde. Bland æblecidereddike og brintoverilte til et effektivt middel mod neglesvamp. Det kan fjerne svamp fra neglene på hænder og fødder. Du kan lave et endnu mere effektivt middel hvis du også tilføjer 90% alcohol, et antibiotikum og antiseptisk middel, der bekæmper tusindvis af forskellige typer af bakterier.\nRestaurant ferdinand århus åboulevarden. Åboulevarden 62 8000 Aarhus C Tlf. Grappa deli. Clemens Stræde 8 8000 Aarhus C Tlf.\nLægges protesen i blød i rød biovaskemiddel ca. Nogle mennesker er kede af at sove helt uden tænder, men bør gøre det, så længe der er svamp i munden. Svampeinfektioner på negle, samt infektioner af ringorm kan være meget ubehagelige og svære at komme af med. Stort udvalg af produkter til behandling af. Medicinen mod svamp findes både som tabletter, kapsler og mikstur. blodtryk, øget risiko for infektioner samt svimmelhed; Gener fra mundhulen, hudgener.\nMiddel mod svamp i munden i island eller på island\nCandidasvampen middel mod svamp i munden\nHvidløg er et effektivt svampedræbende middel, naturligt antibiotikum og detoxifier. En god hovedregel er at skylle munden, hver gang du har taget din medicin.\nfeb Jeg var desværre ikke blevet orienteret om straks at skylle munden efter Tak for de gode råd mod svamp, som jeg nu har forsøgt mig med - også også mundtørhed som bivirkning, når man slår op i lægemiddelkataloget. Trøske er en betændelse i mundhulen forårsaget af svampe. Sygdommen er lægen kontaktes. Lægen kan udskrive en recept på et svampedræbende middel.\nFøler du ubehag og svie i mundslimhinden, så skyldes det måske svamp i munden. Svamp i munden viser sig som hvide eller gullige belægninger på mundslimhinden, der hvis de falder af, kan give små let blødende sår, der efterlader en nærmest brændende følelse i munden. Svamp i munden forårsages af en øget vækst af gærsvampen, Candida, der lever i over halvdelen af alles munde.\nCandida svampen bliver først et problem, når balancen mellem de andre mikroorganismer i munden ændres til Candidas fordel. Svampen forekommer sjældent hos raske personer. Til gengæld er der en øget risiko for svamp i munden for personer, der bruger gebis, er storrygere eller lider af sygdomme, der svækker immunforsvaret. spinat smoothie opskrift\n1. sep Fakta Svampeinfektion i munden skyldes hyppigst infektion med Candida-arter, Nedsat spytsekretion - spyttet beskytter mod svampeinfektion. Lægges protesen i blød i rød biovaskemiddel ca. Nogle mennesker er kede af at sove helt uden tænder, men bør gøre det, så længe der er svamp i munden. Svamp i munden forårsages af en øget vækst af gærsvampen, Candida, der lever i over halvdelen af alles munde. Candida svampen bliver først et problem, når balancen mellem de andre mikroorganismer i munden ændres til Candidas fordel. Svampen forekommer sjældent hos raske personer.\nBesøg rom - middel mod svamp i munden. Mundsvamp – svamp i munden og på tungen\n6. mar Svamp i munden ses ofte som belægninger på tungen og i ganen. Den bedste virkning opnås ved at tage det smertestillende middel ½ Her kan du købe håndkøbsmedicin, der afhjælper svamp. I Matas Webshop har vi altid billige priser og hurtig levering hjem til dig. Middel mod svamp i munden Svamp i munden alternativ behandling. Herbal Rosacea behandling. Thank you for writing about these conditions because it has really helped me realize that I am doing the correct treatment for me and my family. Overgrowth of non-susceptible microorganismsAs with other antibiotics, is a penicillanic acid sulfone? Det vil sige at du skal forsøge at undgå de syrlige produkter, som zeune.se sodavand. Nedenfor har vi opstillet en simpel oversigt over de produkter du bør undgå, og hvilke du med fordel kan indtage, hvis du ønsker at bekæmpe candida svamp. Dette giver dig et hurtigt overblik over hvad du kan gøre i kampen mod .\nUpload billede af dig selv, selvklæbende velcrobånd man kan se dit ansigt. være det du mod på Facebook eller andre sociale medier. Socialdemokratiet vil løse lægemangel i Slagelse Kommune. News I Slagelse Kommune har to ud af tre middel læger lukket munden nye patienter, og inden for de næste 10 år vil hver tredje læge svamp på pension.\nInden for 10 år vil hver tredje læge gå på pension. Hvis man prioriterer velfærden, kan man stoppe manglen på praktiserende læger, mener Socialdemokratiet.\nLæs evt denne guide om hårpleje med arganolie. Uanset hvilken form for svamp du bliver ramt af, er det i de fleste tilfælde en generende og ubehagelig oplevelse. For ikke nok med at olien er plejende, den renser også huden for bakterier, svampe mm, og den forebygger dannelsen af disse. Det er både udvendig f. Naturligt middel mod Mouth Svamp Mund svamp, også kaldet candida albicans, trøske eller gær, opstår, når den naturlige balance i candida, eller gær, i kroppen er ude af balance. Dette kan udvises af overskydende svamp i munden, som vises i form af hvide læsioner i munden og indre kinder, der er smertefulde og kan bløde, når skrabet. Behandling af svampeinfektioner i huden\nSvampeinfektion i munden Skriv dig op til mit nyhedsbrev\nSvampeinfektion i hud, hår og negle er almindelige i Danmark. Det er vigtigt at behandle svamp hurtigt og effektivt, da en ubehandlet svampeinfektion kan. sko kilehæl\nBrentan er et svampedræbende håndkøbslægemiddel. Brentan creme kan anvendes mod svamp på fødder og andre steder på kroppen. i huden, pigmentforandringer i huden og allergisk hævelse i ansigtet, mundhulen og strubehovedet. sep Candida-svampen lever naturligt i kroppen, men den kan skabe der fravalgte at tage medicin mod svampen, som man også kan, men i stedet. vitaminer mod acne\nTrøske kommer af en infektion med en svamp, der hedder Candida albicans. Hvis dit barn får hvidlige, mælkelignende belægninger i munden, har det Vælg en danskvand med rigtig meget brus, for det er brusen, der er effektiv mod trøsken. med henblik på, om det er nødvendigt med et svampedræbende middel. Spyttet beskytter tænderne og mundhulen og har bl.a. en vis antibakteriel virkning, Der kan komme belægninger, sår, svamp og andre infektioner i mundhulen Indtage tynd havresuppe, som er det ældste kendte middel mod mundtørhed. Hvorfor får man svamp i munden?\nSvamp i munden. Årsager og behandling. Hvorfor får man svampeinfektion i munden?\nTrøske ved munden (Angular cheilitis) er ret almindelig ved candida infektioner. Det hedder F.O.S - frukto-oligo-sakkarid - og er yderst velegnet som sødemiddel i madlavningen Spilanthes er en afrikansk urt, som også er god mod svamp. velour kjole børn\nHvad kendetegner svampeinfektion i munden? Svampeinfektion i munden kaldes på fagsprog for oral candidose. En sådan infektion kan medføre svie og ubehag i mundslimhinden, metalagtig smag og fornemmelse af mundtørhed. Hvis du kigger ind i munden, kan der være områder med hvidlig belægning, men rødme kan også forekomme. Findes som oral suspension (væske til at drikke).. Svamp i munden. Voksne, børn og spædbørn. 1 ml 4 gange i døgnet.; Bemærk: Suspensionen skal holdes i munden længst mulig tid, inden den synkes. Til spædbørn kan suspensionen gives dråbevis eller fortyndes med vand og smøres på områderne med svamp.\nSunday, June 30, 2019 10:54:15 AM\nDen typiske behandling mod svamp i munden vil være med et anti- svampemiddel; noget kan fås som.


Medlems - log inLog afPraksis - log inFAQGlemt adgangskodeOpret loginNetværksforaMine oplysningerBliv medlemBetalingsservice online tilmelding\nVælg målgruppeDyreejere Ansatte dyrlægerPraksisejereStuderendeSektioner, selskaber og foreningerDDD Kursus\nDyreejere Ansatte dyrlægerPraksisejereStuderendeSektioner, selskaber og foreningerDDD Kursus\nTema om antibiotikaresistens\nBåde Danmark, Sverige, Norge og Finland har et relativt lavt forbrug af antibiotika til dyr i forhold til de fleste andre europæiske lande. Brug af antibiotika er nemlig ikke uden problemer. De nordiske veterinærtidsskrifter sætter fokus på antibiotikaresistens. Hunde- og katteregisterKarriere og kompetenceAktivitetskalenderDansk VeterinærtidsskriftStillingsannoncer (login)DVT artikelarkivMøde- og rejseafregningHunde- og katteregisterKarriere og kompetenceAktivitetskalenderDansk VeterinærtidsskriftStillingsannoncer (login)DVT artikelarkivMøde- og rejseafregningHunde- og katteregisterKarriere og kompetenceAktivitetskalenderDansk VeterinærtidsskriftStillingsannoncer (login)DVT artikelarkivMøde- og rejseafregningHunde- og katteregisterKarriere og kompetenceAktivitetskalenderDansk VeterinærtidsskriftStillingsannoncer (login)DVT artikelarkivMøde- og rejseafregningHunde- og katteregisterKarriere og kompetenceAktivitetskalenderDansk VeterinærtidsskriftStillingsannoncer (login)DVT artikelarkivMøde- og rejseafregningHunde- og katteregisterKarriere og kompetenceAktivitetskalenderDansk VeterinærtidsskriftStillingsannoncer (login)DVT artikelarkivMøde- og rejseafregningHunde- og katteregisterKarriere og kompetenceAktivitetskalenderDansk VeterinærtidsskriftStillingsannoncer (login)DVT artikelarkivMøde- og rejseafregning\n18. november 2015Fremdriftsgevinst langt mindre end forventet18. november 2015På vej til at forhandle løn?11. november 2015Beregninger holder ikke10. november 2015Mobning trives på arbejdspladserne05. november 2015Veterinært støtteberedskab kan ikke undværes04. november 2015Udflytning: Reaktion, handling og afklaring03. november 2015ECTS-bank vækker genklang29. oktober 2015Politisk aftale om sundhedsrådgivning på plads29. oktober 2015Færre penge til fri forskning19. oktober 2015Udspil fra Dagpengekommissionen14. oktober 2015Kattens uge – en kampagnesucces09. oktober 2015Kalvekampagne i malkekvægbesætninger08. oktober 2015DANMAP 2014: Glædeligt fald i antibiotikaforbruget06. oktober 2015Stor fejl at lukke jysk beredskab06. oktober 2015Finanslov truer universitetshospitalernes overlevelse03. oktober 2015DDD får ny struktur02. oktober 2015Udflytning af statslige arbejdspladser29. september 2015Uansvarlig besparelse på uddannelse og forskning 21. september 2015Film skal få danskerne til at neutralisere og mærke deres katte14. september 2015Fremgang i dyrevelfærden i svinestaldene\nGenvej til "Mine oplysninger"\nEt medlemstilbud for privatansatte, der selv forhandler løn. Hør om forhandlingens mysterier og få konkrete og praktiske redskaber, som du kan bruge til at forberede og gennemføre en forhandling. Gå-hjem-mødet holdes den 6/1 i Odense, 12/1 i Aarhus og 14/1 i Aalborg\nHvilke regler gælder, hvis min arbejdsplads skal flytte?\nLæs mere om reglerne >


Staldvinduer jern | Møbler til terrassen og haven Staldvinduer jern – Møbler til terrassen og haven\nRund staldvindue, Gammel vindue sælges. Ved ikke hvor gammel den er og hvor den har sat. Kun lag maling på og begrænset rust.\nDet lille vindue har et lille revne nederst i . Køb og salg af Staldvindue, jern på DBA. Find nyt og brugt indenfor Vinduer til billige priser på DBA. Vi er godkendt som leverandør af staldvinduer og støbejernsvinduer til. Vi har støbt siden 19og kender derfor alt til jern og støbeprocessor. Staldvinduer og Jernvinduer svejses og repareres på værkstedet.\nSom regel skifter vi alle glas ud i staldvinduerne,hvilket er et ret stort arbejde, da man tidligere . Disse jernvinduer har det med at forgå, derfor har vi lavet en kopi af disse staldvinduer, vores staldvinduer er udført i aluminium, og ruster derfor aldrig. Fremtidens vedligeholdelsesfrie staldvinduer i varmtgalvaniseret stål leveres i mange forskellige varianter, bl. Staldvinduer stk til salg stk 6x med små ruder 10pr stk stk x 7med små . Genbyg er Danmarks største forhandler af brugte støbejernsvinduer, fabriksvinduer og andre jernvinduer.\nKøb online eller kig forbi vores butik på Amager. Staldvinduer i galvaniseret stål til hestebokse og landbrugsbygninger.\nDanmarks bedste tilbu find den rigtige staldvinduer pris, samt masser af andre gode tilbud lige her! Der er gamle staldvinduer af jern, som, synes vi, er en stor del af charmen, og vi vil gerne beholde dem; men de er rustne og kun med et lag . Til salg i dage Aars: Staldvinduer, gamle. Hej med jer, Da vores staldvinduer ikke er de nyeste af slagsen, og der er nogle som mangler ruderne,. Rens jernet med et affedtningsmiddel. For år siden satte jeg et jern staldvindue i mit skur.\nDet rustne jern blev først slebet rent med stålbørste på boremaskinen, malet med . At bruge gamle staldvinduer i støbejern, er noget jeg slet ikke kan lade. Støbejern er jern med et indhold af kulstof på mellem 9-.\n← Granitskærver bigbag\nBetræk til weber grill →


Reformationen er til at forstå | Kirken i København - Københavns Stift\n/ Reformationen er til at forstå\nJournalist Anders Olling og historiestuderende Hans Erik Havsten fortæller om reformationen i en podcast-serie på netmediet Netudgaven. Foto: Thomas Andersen\n1. marts 2017 af Lars Erik Frank (Digital redaktør)\n2017 er det store refomationsjubilæumsår, og den skelsættende historiske begivenhed markeres verden over.\nSelvfølgelig også i Danmark, hvor Martin Luthers opgør med den katolske kirke fra 1517 banede vej for, at også den danske kirke i 1536 efter lang tids strid og uro blev protestantisk. Sådan groft sagt. For reformationen og dens historie er selvfølgelig mere kompleks end som så.\nFire afsnit om en skelsættende begivenhed\nReformationens begivenhedsrige histoire kaster journalist Anders Olling og historiestuderende Hans Erik Havsten sig for tiden over i en podcast-serie på netmediet Netudgaven.\nDe to værter har tidligere haft stor succes med at formidle historien om de danske monarker - regent for regent - fra Gorm den Gamle til Dronning Margrethe i dag.\nDet er da også under navnet Kongerækken, at Olling og Havsten i en serie på i alt fire episoder fortæller om tiden før reformationen, begivenhederne der ledte til den, Martin Luthers teologiske overvejelser og opgør med den katolske kirke afladshandel og ikke mindst den danske reformation, der blev voldsom og blodig.\nI seriens sidste afsnit, der bliver udsendt torsdag den 2. marts, perspektiverer Kongerækken reformationen. Det gør de blandt andet ved at belyse den danske folkekirke, som den ser ud i dag, 500 år efter Martin Luther satte gang i en dramatisk udvikling i Europas historie med sin berømte teser, der gjorde op med afladshandelen.\nDu kan lytte til Kongerækkens podcast-serie om reformationen her.


Lægemangel i udkantsområderne er tredoblet under Lars Løkke | Politik | DR\nOver 93.000 borgere i yderkommunerne har nu ikke deres egen faste læge, viser nye tal.\nBorgere i en række yderkommuner har i stigende grad været henvist til at gå til lægen på såkaldte udbuds- og regionsklinikker, fordi der ikke er nok læger, der ønsker at åbne en praksis i områderne. (Foto: Morten Germund © Scanpix)\nSiden Lars Løkke Rasmussen kom til magten i 2015, er antallet af patienter i landets 30 yderkommuner, der ikke har adgang til egen fast læge, tredoblet fra 31.000 i 2015 til nu 93.000 patienter.\nDet viser nye tal, som Praktiserende Lægers Organisation har trukket for DR Nyheder i det såkaldte yderregister under Sundhedsdatastyrelsen.\nPatienterne er i stedet henvist til lægebehandling på de såkaldte udbuds- og regionsklinikker, der de senere år er skudt op flere steder rundt om i landet. I Lolland Kommune er det kun godt halvdelen af borgerne, der har en fast læge.\nFaste læger vs udbudsklinikker\nDen klassiske praktiserende læge i Danmark køber et ydernummer af regionen, der giver ret til at drive en almen praksis. Lægen er selvstændigt erhvervsdrivende og står selv for at ansætte sit personale.\nUdbudsklinikkerne kan låne et ydernummer af regionen, hvis ingen praktiserende læger ønsker at købe ydernummeret og åbne en praksis. Typisk låner firmaerne bag udbudsklinikkerne ydernummeret i en periode på 12-48 måneder. Herefter ansætter de læger og personale i klinikken på midlertidige kontrakter. Lægerne bliver altså lønmodtagere, og skal ikke håndtere administration mv.\nDet er et kæmpe samfundsproblem, mener Christian Freitag, der er formand for Praktiserende Lægers Organisation (PLO).\n- Når det særligt rammer nogle geografiske områder, som er langt fra byerne, så er det ekstra hårdt. Der er mange, der ikke har så højt et uddannelsesniveau og som ikke forstår at bruge sundhedsvæsenet på den måde, andre mennesker forstår at bruge det. Så det forstærker problemet, at det lige er i de områder, der især mangler læger, siger han.\nJeg kan ikke knipse de problemer væk, der er skabt gennem en årrække.\nS giver Løkke skylden\nHos Folketingets største parti, Socialdemokratiet, betegner sundhedsordfører Flemming Møller Mortensen lægemanglen i yderområderne som "det største problem i vores sundhedsvæsen her og nu":\n- Hvis man har sin egen læge, understøtter det jo tilliden, sikkerheden og den relation, man har, når man skal drøfte sin sygdom og symptomer på sygdom. Så det er en klar udfordring for de her næsten 100.000 borgere, at de ikke har deres egen faste læge, siger han.\nMinister: Det går den forkerte vej\nI regeringen erkender sundhedsminister Ellen Trane Nørby (V), at situationen er "trist".\nEr det en fiasko for jer, at I ikke har løst problemerne med lægemangel i de år, I har været i regeringen - men at det tværtimod er gået meget i den forkerte retning?\n- Det er jo gået den forkerte vej, fordi der er blevet uddannet for få praktiserende læger gennem en årrække, siger Ellen Trane Nørby, og skyder et medansvar videre til Socialdemokratiet, der havde regeringsmagten i årene fra 2011 til 2015.\n80 procent af de borgere, der ikke har egen fast læge, er bosat i yderkommunerne, viser tallene. Værst ser det ud i Lolland Kommune, hvor knap 41 procent af borgerne ikke har en fast praktiserende læge.\n17.015 ud af 41.615 borgere er således henvist til de fem udbudsklinikker i kommunen, som det private firma Nordic Medicare driver.\nBorgerne har altså en læge - men de er bare ikke sikret, at det er den samme læge, de møder hver gang. De oplever oftere at komme ind til forskellige læger.\n- Det er klart, at når du besøger Danmarks største klinik, så kan der være en udfordring med at få den samme læge, hver gang du besøger klinikken, siger Nordic Medicares direktør, Christian Riewerts, med henvisning til deres store lægeklinik i Nakskov på Lolland.\nHer er der 12 læger ansat til at betjene cirka 10.500 patienter.\nSundhedsminister Ellen Trane Nørby (V) mener, at Socialdemokratiet har et medansvar for lægemanglen, fordi de ikke uddannede nok læger under deres regeringstid. (Foto: liselotte sabroe © Scanpix)\nDirektør for lægeklinikker: Vi leverer høj kvalitet\nEn af forskellene er, at mens de praktiserende læger selv ejer deres ydernummer, der giver dem ret til at drive en almen praksis, så er lægerne i Nordic Medicares klinikker lønmodtagere og ansat på tidsbegrænsede kontrakter.\nDet ser firmaets direktør Christian Riewerts også fordele i.\n- Hvis ikke vi eksisterede, så ville vi (samfundet, red.) have et kæmpe problem. Vi løser et kæmpe problem, og vi er løsningen på det problem, der er i dag, siger han.\nDirektøren fremhæver, at de på for eksempel klinikken i Nakskov har så mange læger ansat, at patienterne ofte kan komme til at tale med en læge, der er specialiseret i lige netop deres sygdom. Men han erkender samtidig, at patienterne kan opleve at møde flere forskellige læger fra gang til gang.\n- Ja, hvis vi bare giver den hurtigst mulige tid, og de (patienterne, red.) ikke selv har givet udtryk for, at det er vigtigt, at de kommer ind til den sidste, faste læge, de var hos, ja, så får de bare den hurtigst mulige tid hos os, siger han og understreger, at kronisk syge patienter har adgang til en fast læge.\nNordic Medicare bryster sig samtidig af, at patienterne på deres store lægeklinikker har adgang til en perlerække af læger med forskellige kompetencer.\n- Så har du fantastisk gode muligheder for at vælge den læge, du har lyst til, siger direktøren.\nPolitikere vil sikre borgere samme læge i mange år\nTilbage på Christiansborg ønsker et flertal af partierne - herunder både regeringen og Socialdemokratiet - at flere borgere får adgang til en fast praktiserende læge, altså en læge med egen praksis. Alternativet med at henvise borgerne til private udbudsklinikker er ikke gangbart i længden, lyder det fra sundhedsministeren.\n- Vi kan se, at nogle af lægerne kun er der i en kortere periode. Hvis vi skal skabe den trygge, faste relation, der er i at have en egen praktiserende læge, så skal vi investere i at få flere praktiserende læger landet over. Det er det, vi gør med sundhedsreformen, siger Ellen Trane Nørby.\nRegeringen forhandler lige nu med støttepartiet Dansk Folkeparti om en sundhedsreform, der blandt andet skal sikre, at flere læger uddanner sig i almen medicin. Det er en forudsætning for, at de kan slå sig ned og åbne en almen praksis.\nEllen Trane Nørby, hvad er problemet egentlig? Borgerne har jo adgang til lægebehandling på udbudsklinikken?\n- Jeg tror, det giver en større tryghed, at man ved, hvem ens læge er, og at lægen følger en og ens familie. Ikke bare i en kortere periode, men igennem en årrække. Det er også derfor, vi skal uddanne flere praktiserende læger, så vi kommer lægedækningsudfordringerne til livs.\nDer er ikke kommet nok praktiserende læger, og en del af pilen peger da på os.\nChristian Freitag, formand, PLO.\nRegeringen: S bærer ansvaret\nSundhedsministeren skyder dog tilbage på Socialdemokratiet, når det handler om at tage ansvar for udviklingen.\n- Jeg kan ikke knipse de problemer væk, der er skabt gennem en årrække.\n- Jeg kan ikke gøre det om, at den regering som Mette Frederiksen (partiformand, Socialdemokratiet, red.) var en del af, lavede 12 ekstra uddannelsesstillinger på de fire år, man havde regeringsmagten.\n- Vi foreslår med sundhedsreformen 160 ekstra uddannelsesstillinger, ligesom vi har sat uddannelsespladserne op undervejs. Derfor må man bare sige, at det er et langt, sejt træk, men der skal også handles her og nu. Det er også det, vi gør, med sundehedsreformen, siger sundhedsministeren.\nMinisterens kritik preller af på sundhedsordfører Flemming Møller Mortensen (S):\n- Det kommer regeringer jo altid med, når de har dårlig samvittighed over den politik, som er blevet ført. Det, der står sort på hvidt, er, at der er sket en tredobling siden 2015, siger han.\nS og PLO erkender medansvar\nMen har I socialdemokrater slet ikke et medansvar?\n- Jeg tror, det her hus (Christiansborg, red.) har et meget stort ansvar at bære i det hele taget. Og jeg skal heller ikke fralægge mig, at Socialdemokratiet også har et ansvar. Jeg kan blot sige, at siden 2015 er det gået helt galt, og det ser ud som om, det går helt galt ind i fremtiden også, siger Flemming Møller Mortensen.\nOgså i PLO er der en erkendelse af, at man kunne have taget mere ansvar, siger Christian Freitag.\n- Der er ikke kommet nok praktiserende læger, og en del af pilen peger da på os. Vi har ikke interesseret os nok for lægemanglen for fem og ti år siden. Det er myndighedernes ansvar, at borgeren har adgang til en læge, men vi har sammen med andre et ansvar for, at vi står i den her situation i dag, siger han.


introduktion til workshop | Børne- og Kulturchefforeningen\nintroduktion til workshop\naf bkchefer | nov 6, 2013 | Årsmøde 2013, Nyheder\nÅrsmødet sætter fokus på nødvendigheden af en sammenhængende læringsreform, som nødvendigvis må favne hele vores virkeområde.\nDownload introduktionen som PDF\nOver alt i landet lægges der spor ud for en ny udvikling af læringsmiljøer for børn og unge. Det sker, når forældre og medarbejdere nytænker struktur og arbejdsformer i børns hverdag. Det sker, når dagtilbuddet og indskolingen skaber sammenhængende læringsforløb for de mindste. Det sker, når kulturfolk og socialarbejdere engagerer sig i børnenes lokale miljø. Og det sker, når skoler, ungdomsuddannelser, kulturinstitutioner, virksomheder og andre gode kræfter skaber veje til uddannelse, hvor frafald ikke er en mulighed.\nEt bredere læringssyn\nNår vi taler læring, skal der derfor ikke kun fokuseres på de aktiviteter, som foregår i skolen eller dagtilbuddet.\nLæring skal der imod også forstås som den almendannelse, der sker, når alle inkluderes i de fællesskaber, som findes i og uden for dagtilbuddet, skolen og kultur og fritidslivet. Ved at lade de forskellige institutioner være medspillere i børn og unges læring, og ved at lade flest mulige være en del af det almene fællesskab, kan vi skabe et grundlag for, at alle børn og unge kan lære mest muligt. Den igangværende bevægelse er vidtfavnende og mangfoldig.\nLige nu forsøges den imødekommet gennem en række nationale initiativer: Udviklingsprogrammet for dagtilbud, skolereformen og en reform af erhvervsuddannelserne.\nGennem initiativerne løber en fælles rød tråd, nemlig ønsket om at skabe plads for målrettede pædagogiske indsatser, som møder børn og unge ambitiøst og inkluderende.\nI denne udvikling ligger også en fælles udfordring: Skal børn og unge lære på nye måder, kræver det, at vi voksne også begynder at lære på nye måder. Nøglen til forandring ligger ikke i abstrakte formuleringer eller tiltag, men hos os. Vi skal udvikle en målrettet og differentieret måde at arbejde på. Vi skal skabe nye samarbejder på tværs af faglige og institutionelle grænser. Og vi skal opbygge en ny feedback-kultur samt en åben og insisterende ledelsesdialog.\nAt skabe en helhed i dette er børne- og kulturchefens metier.\nEt aktivt årsmøde, der skal skabe resultater\nVi vil bruge mødet til både at lægge et overordnet perspektiv på det, vi er i gang med, og til at kunne zoome helt ind på konkrete udfordringer og give hinanden kollegial sparring.\nVi vil derfor på årsmødet prøve noget nyt. Foreningen lægger op til en policyskabende proces med henblik på at publicere et diskussions- og refleksionsmateriale med fokus på at komme i hus med læringsreformen.\nTorsdagens program giver derfor tid til fordybelse via seks tema-workshops. Fælles for alle workshops er et fokus på resultater og virkemidler: På, hvad vi som chefer og som kommuner vil gøre, for at understøtte og booste udviklingen af læringsreformen. På, hvordan BKF skal løfte denne store udfordring i fællesskab. På, hvilke resultater vi vil sigte efter. De seks temaer er:\n1. Læringsmiljøer for de yngste:\nHvordan giver vi alle børn de grundlæggende forudsætninger for at lære og at udvikle sig i dagtilbud og indskoling? Og hvordan understøtter vi samarbejdet mellem pædagoger, lærere, kulturfolk, PPR og familierådgivning? Hvordan udnytter vi teknologi og digitalisering? Sikrer innovation? Hvilke resultater sigter vi efter for de yngste, og hvordan når vi dem?\n2. Læringsmiljøer for de mellemste:\nHvordan får vi alle med, når der bliver skruet op for fagligheden og den abstrakte tænkning på mellemtrinnet? Hvordan engagerer vi skolen og dens samarbejdspartnere i at bane vejen for nye strategier og læringsrum? Hvordan udnytter vi teknologi og digitalisering? Sikrer innovation? Hvilke resultater sigter vi efter for de mellemste, og hvordan når vi dem?\n3. Læringsmiljøer for de ældste:\nHvordan får vi alle unge videre i ungdomsuddannelse? Hvilke læringsmiljøer er der brug for, og hvordan samarbejder vi med ungeområdets mange aktører? Hvad betyder de nye reformer på kontanthjælps- og arbejdsmarkedsområdet for måden, vi griber udfordringerne an? Hvordan udnytter vi teknologi og digitalisering? Sikrer innovation? Hvilke resultater sigter vi efter for de ældste, og hvordan når vi dem?\n4. Fødekanaler for specialiseret viden og rådgivning:\nHvordan sikrer vi, at medarbejderne i den pædagogiske frontlinje har mulighederne for at lære og udvikle sig, og at de aflastes, når kravene overstiger mulighederne? Hvor langt er vi kommet med nyspecialiseringen, og hvordan tegner de næste skridt sig? Hvordan udnytter vi teknologi og digitalisering? Sikrer innovation? Hvilke resultater sigter vi efter ift. den specialiserede viden og rådgivning, og hvordan når vi dem?\n5. Levende kultur – levende dagtilbud og skoler:\nHvordan involveres forældre, foreningsliv, idræt og kulturhuse i udviklingen af læringsmiljøer i dagtilbud og skoler? Hvordan kan lokalt demokrati og kulturudvikling være drivkræfter for pædagogisk udvikling? Hvordan udnytter vi teknologi og digitalisering? Sikrer innovation? Hvilke resultater sigter vi efter i samspillet mellem kultur, dagtilbud, skoler og læring – og hvordan når vi dem?\n6. Faciliterende forvaltning:\nHvor ser fremtidens forvaltning ud på børne- og kulturområdet? Hvilke koalitioner er centrale? Hvordan får vi politikerne og det nationale niveau med? De åbne bestyrelser? Hvordan sikrer vi samklang med borgerne, og udnytter synergien til virksomheder og frivillige? Hvordan udnytter vi teknologi og digitalisering? Sikrer innovation? Hvordan skaber vi helhed fra barn til voksen – og skal vi det? Hvilke kompetencer, arbejdsformer og organiseringer skal vi satse på? Ud fra diskussionerne på de seks del-konferencer udformes et kommuniké, som vil blive brugt i foreningens videre arbejde både internt og eksternt.


Hadforbrydelser. RM 2/2011 revideret 11. december Indholdsfortegnelse - PDF\nHadforbrydelser. RM 2/2011 revideret 11. december Indholdsfortegnelse\nDownload "Hadforbrydelser. RM 2/2011 revideret 11. december 2014. Indholdsfortegnelse"\n1 Hadforbrydelser RM 2/2011 revideret 11. december 2014 Indholdsfortegnelse 1. Overblik og tjekliste 2. Politiets efterforskning og sagsbehandling 2.1. Sager om straffelovens 266 b Skal der indledes efterforskning? Opdatering i POLSAS om ekstremisme 2.2. Sager om lov om forbud mod forskelsbehandling på grund af race mv Sager, hvor strafskærpelse efter straffelovens 81, nr. 6, kan være relevant Efterforskning af hadmotiv 3. Forberedelse 3.1. Forelæggelse for den overordnede anklagemyndighed Straffelovens 266 b, hvor der er rejst sigtelse Straffelovens 266 b, hvor der ikke er rejst sigtelse Lov om forbud mod forskelsbehandling på grund af race mv., hvor der er rejst sigtelse Lov om forbud mod forskelsbehandling på grund af race mv., hvor der ikke er rejst sigtelse 3.2. Sager, hvor strafskærpelse efter straffelovens 81, nr. 6, kan være relevant Tiltalen Hovedforhandling 4. Jura 4.1. Betingelser for anvendelse af straffelovens 266 b, stk Offentligt eller med forsæt til udbredelse i en videre kreds\n2 Udtalelse eller anden meddelelse Gruppe af personer Trues, forhånes eller nedværdiges (grovhedskriteriet) På grund af sin race, hudfarve, nationale eller etniske oprindelse, tro eller seksuelle orientering 4.2. Betingelser for anvendelse af straffelovens 266 b, stk. 2 (propagandavirksomhed) Retspraksis vedrørende propagandavirksomhed 4.3. Forholdet til ytringsfriheden i sager om straffelovens 266 b Betydningen af EMRK art Retspraksis vedrørende ytringsfrihed 4.4. FN s racediskriminationskonventions krav om effektiv efterforskning 4.5. Betingelser for anvendelse af lov om forbud mod forskelsbehandling på grund af race mv Betingelser for anvendelse af straffelovens 81, nr Indikationer for hadmotiv 5. Straf og andre retsfølger 5.1. Strafpåstanden i sager om straffelovens 266 b 5.2. Strafpåstanden i sager om lov om forbud mod forskelsbehandling på grund af race mv Strafpåstanden når straffelovens 81, nr. 6, påstås anvendt 6. Efter dom 6.1. Straffelovens 266 b 6.2. Lov om forbud mod forskelsbehandling på grund af race mv Domme til Vidensbasen Domme, hvor straffelovens 81, nr. 6, er søgt anvendt 7. Love og forarbejder 7.1. Straffelovens 266 b 7.2. Lov om forbud mod forskelsbehandling på grund af race mv Straffelovens 81, nr. 6 2\n3 1. Overblik og tjekliste Strafbare forhold, der har baggrund i ofrets race, hudfarve, nationale eller etniske oprindelse, tro eller seksuelle orientering, kan være en overtrædelse af: Straffelovens 266 b (se pkt. 2.1., 4.1 og 4.2) Lov om forbud mod forskelsbehandling på grund af race mv. (se pkt. 2.2 og 4.5.) Det kan også være relevant at anvende: Straffelovens 81, nr. 6, om strafskærpelse (se pkt. 2.3, 3.2 og 4.6) Sager om straffelovens 266 b Politiet skal navnlig være opmærksom på følgende: Fastlægge indholdet af udtalelsen/meddelelsen. Se pkt o Formål er at afdække, om udtalelsen er af en sådan grovhed, at den er omfattet af 266 b. Se pkt Fastlægge hvor, hvordan (f.eks. mundtligt på gaden eller i en blog på internettet) og over for hvem udtalelsen/meddelelsen er fremsat. Se pkt o Formål er at afdække, om udtalelsen er fremsat offentligt eller med forsæt til udbredelse i en videre kreds. Se pkt Fastlægge baggrunden for udtalelsen/meddelelsen. Se pkt o Formål er at afdække, om gerningsmanden havde forsæt til at true, forhåne eller nedværdige en gruppe af personer på grund af race, hudfarve, nationale eller etniske oprindelse, tro eller seksuelle orientering. Se pkt Anklagemyndigheden skal navnlig være opmærksom på følgende: Sikre at baggrunden for udtalelsen/meddelelsen er tilstrækkeligt belyst. Vurdere om sagen kan afgøres med et bødeforelæg, eller om den skal indbringes for retten eventuelt som en domsmandssag, jf. retsplejelovens 686, stk. 2. Se pkt Forelæggelsesreglerne. Se pkt og pkt Sager om lov om forbud mod forskelsbehandling på grund af race mv. Politiet skal navnlig være opmærksom på følgende: 3\n4 Fastlægge hvad der blev sagt/udtrykt i forbindelse med, at personen blev nægtet betjening eller adgang. o Formål er at afdække den begrundelse for afvisning, som den pågældende blev givet (f.eks. dresscode, manglende medlemskab eller ung alder). Undersøge relevante forhold vedrørende de øvrige gæster på diskoteket, restauranten mv. på det tidspunkt, hvor personen blev nægtet betjening eller adgang. Se pkt o Formål er at afdække, om den begrundelse for afvisning, der blev givet, er reel eller et udtryk for diskrimination på grund af hudfarve, tro, seksuel orientering mv. Anklagemyndigheden skal navnlig være opmærksom på følgende: Sikre at baggrunden for at nægte betjening eller adgang er tilstrækkeligt belyst. Rejse tiltale mod den person, der har udøvet forskelsbehandlingen, samt den ejer, leder eller lignende, herunder et selskab, som måtte have pålagt en medarbejder at udøve forskelsbehandlingen. Forelæggelsesreglerne, se pkt og pkt Sager, hvor straffelovens 81, nr. 6, skal søges anvendt Politiet skal navnlig være opmærksom på følgende: Om der er indikation for et hadmotiv. Dette gælder navnlig i sager om trusler, vold eller hærværk. Se pkt Hvis ja, iværksætte efterforskning, der kan belyse et eventuelt hadmotiv. Se pkt Anklagemyndigheden skal navnlig være opmærksom på følgende: Citere straffelovens 81, nr. 6, i anklageskriftet/retsmødebegæringen. Se pkt Overveje om der er behov for særlig bevisførelse i retten i relation til at belyse motivet, f.eks. vidneførelse af person fra interesseorganisation/forening eller særlig dokumentation. Opfordre retten til udtrykkeligt (i dommens præmisser) at forholde sig til spørgsmålet om anvendelse af straffelovens 81, nr. 6. Se pkt Indsende domme til Vidensbasen. Se pkt Politiets efterforskning og sagsbehandling 2.1. Sager om straffelovens 266 b 4\n5 Skal der indledes efterforskning? I sager, hvor politiet modtager en anmeldelse om overtrædelse af straffelovens 266 b, skal der som udgangspunkt indledes efterforskning. Der bør således bl.a. for at klarlægge formålet med og baggrunden for udtalelsen mv. som altovervejende hovedregel foretages afhøring af den person, som har fremsat udtalelsen eller meddelelsen, ligesom der bør ske afhøring af den forurettede (anmelder) i sagen. Kravet om afhøring gælder også, selv om det nærmere indhold af udtalelsen må anses for at ligge fast. Se nærmere herom under pkt Afhøring kan kun undlades, hvis det er helt åbenbart, at der efter udtalelsens indhold og karakter mv. ikke foreligger en overtrædelse af straffelovens 266 b. Hvad skal politiet belyse ved afhøring af sigtede og anmelder/forurettede? Udtalelsens/meddelelsens form og indhold. Hvor blev udtalelsen/meddelelsen fremsat. Hvem og i visse tilfælde hvor mange har hørt/set/læst udtalelsen/meddelelsen. o Navnlig relevant, hvis episoden har fundet sted, hvor der ikke naturligt er andre personer til stede, f.eks. om natten på en gade. Baggrunden for udtalelsen/meddelelsen. Se pkt o Har der forud for at udtalelsen/meddelelsen blev fremsat været uoverensstemmelser mellem parterne? o Hvis ja, belys den nærmere karakter af uoverensstemmelserne. Yderligere efterforskningsskridt: Er udtalelsen/meddelelsen fremsat i medierne (aviser, TV, radio mv.) eller via internettet (hjemmesider, blogs, sociale medier mv.)? o Tilvejebring en kopi/et print af den pågældende artikel, video eller lignende. Er udtalelsen fremsat i et socialt medie på internettet, f.eks. Facebook? Se pkt o Belys hvordan profilen er sat op (er den åben eller lukket?). o Hvis udtalelsen/meddelelsen er fremsat i et lukket forum på internettet, skal det fremgå af rapportmaterialet, hvor mange personer der på gerningstidspunktet havde adgang til udtalelsen/meddelelsen. o Belys sigtedes brug af profilen, herunder hvor længe sigtede har haft profilen. Hvis udtalelsen/meddelelsen er fremsat direkte over for en eller flere personer, f.eks. på gaden, skal det fremgå af rapportmaterialet: 5\n6 o o Hvor mange personer (cirka) der har eller kunne have hørt/set udtalelsen/meddelelsen. Relevante vidner (udenforstående) skal i så fald afhøres Opdatering i POLSAS om ekstremisme Alle kriminelle forhold, der muligt har ekstremistisk baggrund, skal opdateres i POLSAS med henblik på, at Politiets Efterretningstjeneste kan trække oplysningerne. Ordningen er beskrevet i bilag 1, hvoraf bl.a. fremgår følgende: Hvordan kriminelt forhold skal forstås. Hvornår et forhold har ekstremistisk baggrund Sager om lov om forbud mod forskelsbehandling på grund af race mv. I sager om lov om forbud mod forskelsbehandling på grund af race, hudfarve, national eller etnisk oprindelse, tro eller seksuelle orientering skal politiet gennem efterforskningen navnlig søge at klarlægge: Hvad blev der sagt/udtrykt i forbindelse med, at betjening eller adgang blev nægtet? o Formålet er at afdække, hvilken begrundelse der blev givet for den pågældende forskelsbehandling (f.eks. dresscode, medlemskab eller alder). Hvordan var forholdene på diskoteket, restauranten mv. på det tidspunkt, hvor personen blev nægtet betjening eller adgang? Stemmer forholdene på stedet (f.eks. andre gæsters påklædning eller alder) overens med begrundelsen for at afvise personen? o Formålet er at undersøge, om forskelsbehandlingen kan være udtryk for diskrimination på grund af race, hudfarve, tro, seksuel orientering mv. Hvis afvisningen er begrundet med, at den afviste ikke har overholdt stedets dresscode, skal politiet i politirapporten o angive, hvis andre tilstedeværende gæster har samme type tøj på som den afviste, og o fremskaffe eventuel dokumentation for stedets dresscode. Hvis afvisningen er begrundet med, at den afviste ikke har det fornødne medlemskab, skal politiet o undersøge, om andre tilstedeværende gæster er medlemmer, og o fremskaffe eventuel dokumentation for stedets krav om medlemskab. 6\n7 Hvis afvisning er begrundet med, at den afviste ikke har den påkrævede alder, skal politiet o undersøge andre gæsters alder, og o fremskaffe eventuel dokumentation for stedets alderskrav Opdatering i POLSAS om ekstremisme Se herom under pkt Sager, hvor strafskærpelse efter straffelovens 81, nr. 6, kan være relevant Efterforskning af hadmotiv Politiet skal ved modtagelse af anmeldelser og under efterforskningen af straffesager være opmærksom på, om der i den konkrete sag (typisk voldssag eller lign., men kan også være andre former for kriminalitet) er omstændigheder, der indikerer, at lovovertrædelsen helt eller delvist kan have baggrund i andres etniske oprindelse, tro, seksuelle orientering eller lignende altså om der foreligger et såkaldt hadmotiv, jf. straffelovens 81, nr. 6. Indikationer for, at der kan være tale om et hadmotiv, er f.eks.: Verbale tilkendegivelser vedrørende forurettedes etniske oprindelse, tro, seksuelle orientering eller lignende. Se pkt Mistænkte har et tilhørsforhold til eller sympatier for en organisation, forening mv., som tilskrives f.eks. stærkt racistiske eller homofobiske synspunkter. Se pkt Den forurettede på gerningstidspunktet har deltaget i aktiviteter, som relaterede sig til forurettedes etniske oprindelse, tro eller seksuelle orientering mv. Se pkt Oplysninger om gerningsstedet (lokalitet, der må anses for at være almindelig kendt som mødested for personer med en bestemt etnisk oprindelse, tro eller seksuel orientering). Se pkt Se nærmere om indikatorer for et hadmotiv under pkt Efterforskningsskridt Politiet skal, når en eller flere af disse indikatorer er til stede, eller hvis der er andre omstændigheder i sagen, der peger i retning af et hadmotiv, under efterforskningen søge at belyse motivet nærmere. Det kan afhængig af sagens karakter og de konkrete omstændigheder f.eks. ske ved følgende efterforskningsskridt: 7\n8 Afhøring af forurettede, mistænkte/sigtede og eventuelle vidner til episoden. Afhøring af mistænktes familie og bekendtskabskreds med henblik på f.eks. at afdække et tilhørsforhold til eller sympatier for organisationer eller foreninger, der tilskrives stærkt racistiske eller homofobiske synspunkter. Ransagning af den mistænktes bopæl, herunder computer. Skaffe særligt lokalkendskab eller kontakter til interesseorganisationer med henblik på eksempelvis at få afdækket, om en bestemt lokalitet er kendt som et mødested for homoseksuelle eller personer, der tilhører bestemte etniske grupper. Betydning af forudgående konflikt En forudgående konflikt mellem mistænkte/sigtede og forurettede udelukker ikke, at der samtidig kan være tale om et hadmotiv. Det er således også en skærpende omstændighed, hvis forbrydelsen kun delvist har baggrund i andres etniske oprindelse, tro eller seksuelle orientering mv. Se forarbejderne til lov nr. 218 af 31. marts 2004 (L 99 af 26. november 2003) Krænkende udtalelser uden hadmotiv Der kan forekomme tilfælde, hvor der i forbindelse med lovovertrædelsen er fremsat krænkende udtalelser, som ikke i sig selv er tilstrækkeligt til, at foreligger et hadmotiv til lovovertrædelsen. Dette har i retspraksis navnlig været tilfældet i sager, hvor konflikten opstår under forurettedes udførelse af sit hverv (f.eks. under gennemførelse af en politiforretning eller i forbindelse med billetkontrol), og hvor det på baggrund af omstændighederne i sagen må antages, at det udelukkende er den pågældendes udførelse af sit hverv, der er årsagen til lovovertrædelsen. Henvisning til redegørelse om retspraksis se under pkt Eksempler fra retspraksis på krænkende udtalelser uden hadmotiv: U Ø, hvor tiltalte udøvede vold mod en buschauffør efter straffelovens 119, stk. 1, og samtidig kaldte ham for bl.a. perker og perkersvin og bl.a. fremkom med bemærkningen hvorfor kommer I her til landet?. Landsretten fandt, at volden uanset de samtidig fremsatte krænkende udtalelser ikke med den fornødne sikkerhed kunne anses for at have baggrund i buschaufførens etniske oprindelse, men udelukkende skyldtes irritation over, at buschaufføren ikke var stoppet og havde taget tiltalte med. Straffelovens 81, nr. 6, fandt således ikke anvendelse. U Ø, hvor tiltalte havde udøvet vold mod en togrevisor efter straffelovens 119, stk. 1, og samtidig kaldt forurettede for perker. Tiltalte havde bl.a. forklaret, at han var stangstiv, og at han havde kaldt forurettede for perker, som var en 8\n9 fællesbetegnelse, han brugte om alle udlændinge, uden at han lagde noget i det. Landsretten fandt uanset tiltaltes udtalelser under overfaldet ikke grundlag for at forhøje straffen i medfør af straffelovens 81, nr. 6, idet det ikke fandtes bevist, at overfaldet havde baggrund i togrevisorens etniske oprindelse. Opdatering i POLSAS om ekstremisme Se herom under pkt Forberedelse 3.1. Forelæggelse for den overordnede anklagemyndighed Politidirektøren skal forelægge følgende sager for de regionale statsadvokater og/eller Rigsadvokaten: Sager om overtrædelse af straffelovens 266 b. Sager om overtrædelse af lov om forbud mod forskelsbehandling på grund af race mv. De nærmere regler om forelæggelse for den overordnede anklagemyndighed er beskrevet under pkt Straffelovens 266 b, hvor der er rejst sigtelse Forelæggelse for Rigsadvokaten Politidirektøren skal i sager om overtrædelse af straffelovens 266 b, hvor der er rejst sigtelse, forelægge sagen for Rigsadvokaten med en indstilling om tiltalespørgsmålet. Forelæggelsen skal ske gennem statsadvokaten. Tiltalerejsning Hvis det indstilles, at der rejses tiltale, skal der tillige udarbejdes et udkast til anklageskrift. Hvis Rigsadvokaten tiltræder indstillingen, sendes sagen til statsadvokaten, som udfærdiger anklageskrift, jf. retsplejelovens 719, stk. 2, nr. 3. I de tilfælde, hvor der rejses tiltale mod personer omfattet af medieansvarsloven, følger Rigsadvokatens tiltalekompetence også af medieansvarslovens 28. I disse sager udfærdiger Rigsadvokaten en tiltaleresolution, der træder i stedet for et anklageskrift. Politikredsen videresender tiltaleresolutionen til retten. Det bemærkes, at der i sager, som indbringes for retten med påstand om bøde, skal medvirke domsmænd, hvis sagen må anses for at være af særlig indgribende betydning 9\n10 for tiltalte eller af særlig offentlig interesse, jf. retsplejelovens 686, stk. 2. Højesteret har i U H udtalt, at sager om overtrædelse af bl.a. straffelovens 266 b i almindelighed må anses for at være af særlig indgribende betydning for tiltalte eller af særlig offentlig interesse. På denne baggrund skal det i hver enkelt sag om overtrædelse af straffelovens 266 b konkret vurderes, om sagen bør afvikles som en domsmandssag. Påtaleopgivelse Hvis Rigsadvokaten beslutter at opgive påtale, udfærdiger Rigsadvokaten en afgørelse om påtaleopgivelse og underretter sigtede og andre, der må antages at have en rimelig interesse heri, om påtaleopgivelsen, jf. retsplejelovens 724, stk. 1, 1. og 2. pkt. Ændret subsumption Hvis Rigsadvokaten beslutter at henføre forholdet under en anden straffebestemmelse end straffelovens 266 b, udfærdiger Rigsadvokaten som udgangspunkt en påtaleopgivelse. Der skal ske underretning af sagens parter på samme måde som anført umiddelbart ovenfor. Der skal ske underretning af sagens parter, således som det er anført umiddelbart ovenfor. Det skal dog tillige fremgå af påtaleopgivelsen, at sagen ikke er afsluttet, og at den bliver sendt tilbage til politiet for at blive behandlet efter en anden straffebestemmelse. Sagen vil i så fald blive sendt tilbage til politidirektøren med bemærkning om, at sagen kan færdigbehandles i henhold til den ændrede subsumption Straffelovens 266 b, hvor der ikke er rejst sigtelse Forelægges for statsadvokaten Sager, hvor politidirektøren finder, at en anmeldelse om overtrædelse af straffelovens 266 b bør afvises efter retsplejelovens 749, stk. 1, eller hvor der efter 749, stk. 2, 1. pkt., ikke findes grundlag for at fortsætte efterforskningen, skal forelægges for statsadvokaten med en indstilling om, hvorfor anmeldelsen bør afvises, eller efterforskningen indstilles. Statsadvokaten underretter parterne Hvis statsadvokaten tiltræder indstillingen, udfærdiger statsadvokaten en afgørelse om afvisning af anmeldelsen eller indstilling af efterforskningen og underretter forurettede og andre, der må antages at have rimelig interesse heri, om afgørelsen, jf. retsplejelovens 749, stk. 3. Det skal i den forbindelse fremgå, at afgørelsen kan påklages til Rigsadvokaten. Orientering af Rigsadvokaten Rigsadvokaten skal orienteres om alle sager, hvor anmeldelsen afvises, eller efterforskningen indstilles i medfør af retsplejelovens 749, stk. 1, eller stk. 2, 1. pkt. 10\n11 Underretning skal ske ved fremsendelse af en kopi af afgørelsen, anmeldelsen samt andre relevante dokumenter, herunder kopi af de udtalelser eller meddelelser, som sagen vedrører Lov om forbud mod forskelsbehandling på grund af race mv., hvor der er rejst sigtelse Forelæggelse for Rigsadvokaten Politidirektøren skal i alle sager om overtrædelse af lov om forbud mod forskelsbehandling på grund af race mv., hvor der er rejst sigtelse, forelægge sagen for Rigsadvokaten med en indstilling om tiltalespørgsmålet. Forelæggelsen skal ske gennem statsadvokaten. Tiltalerejsning Hvis det indstilles, at der rejses tiltale, skal der tillige udarbejdes et udkast til anklageskrift. I de tilfælde, hvor det indstilles, at der rejses tiltale, og Rigsadvokaten kan tiltræde indstillingen, sendes sagen til politidirektøren, som udfærdiger anklageskrift og indbringer sagen for retten. Det bemærkes, at det følger af lovens 3, at der kan pålægges selskaber bødeansvar for overtrædelse af 1. Der bør rejses tiltale mod såvel den person, som udøver forskelsbehandlingen, som den ejer, leder eller lignende, herunder et selskab, som måtte have pålagt en medarbejder at udøve forskelsbehandlingen. Påtaleopgivelse Hvis Rigsadvokaten beslutter at opgive påtale, udfærdiger Rigsadvokaten en afgørelse om påtaleopgivelse og underretter sigtede og andre, der må antages at have en rimelig interesse heri, om afgørelsen, jf. retsplejelovens 724, stk. 1, 1. og 2. pkt. Ændret subsumption Hvis Rigsadvokaten beslutter at henføre forholdet under en anden straffebestemmelse end bestemmelserne i lov om forbud mod forskelsbehandling på grund af race mv., udfærdiger Rigsadvokaten som udgangspunkt en påtaleopgivelse. Der skal ske underretning af sagens parter, således som det er anført umiddelbart ovenfor. Det skal dog tillige fremgå af påtaleopgivelsen, at sagen ikke er afsluttet, og at den bliver sendt tilbage til politiet for at blive behandlet efter en anden straffebestemmelse. Sagen vil i så fald blive sendt tilbage til politidirektøren med bemærkning om, at sagen kan færdigbehandles i henhold til den ændrede subsumption. 11\n12 Lov om forbud mod forskelsbehandling på grund af race mv., hvor der ikke er rejst sigtelse Forelæggelse for statsadvokaten Alle sager, hvor politidirektøren finder, at en anmeldelse om overtrædelse af lov om forbud mod forskelsbehandling på grund af race mv. bør afvises efter retsplejelovens 749, stk. 1, eller hvor der efter 749, stk. 2, 1. pkt., ikke findes grundlag for at fortsætte efterforskningen, skal forelægges for statsadvokaten med en indstilling om, hvorfor anmeldelsen bør afvises, eller efterforskningen indstilles. Statsadvokaten underretter parterne Hvis statsadvokaten tiltræder indstillingen, udfærdiger statsadvokaten en afgørelse om afvisning af anmeldelsen eller indstilling af efterforskningen og underretter forurettede og andre, der må antages at have rimelig interesse heri, om afgørelsen, jf. retsplejelovens 749, stk. 3. Det skal i den forbindelse fremgå, at afgørelsen kan påklages til Rigsadvokaten. Orientering af Rigsadvokaten Rigsadvokaten skal orienteres om alle sager, hvor anmeldelsen afvises, eller efterforskningen indstilles i medfør af retsplejelovens 749, stk. 1, eller stk. 2, 1. pkt. Underretning skal ske ved fremsendelse af en kopi af afgørelsen, anmeldelsen samt andre relevante dokumenter Sager, hvor strafskærpelse efter straffelovens 81, nr. 6, kan være relevant Tiltalen Anklagemyndigheden skal inden tiltalerejsning være opmærksom på, hvorvidt der i den konkrete sag er omstændigheder, der indikerer, at forbrydelsen helt eller delvist kan have baggrund i andres etniske oprindelse, tro, seksuelle orientering eller lignende, jf. pkt Hvis dette er tilfældet, skal anklagemyndigheden sikre, at dette motiv er belyst i tilstrækkeligt omfang under efterforskningen. Hvis et eventuelt hadmotiv ikke er søgt afdækket i tilstrækkelig grad, skal anklagemyndigheden sende sagen retur til politiet med henblik på yderligere efterforskning af motivet. Hvis motivet efter anklagemyndighedens vurdering er belyst tilstrækkeligt, og betingelserne for at anvende straffelovens 81, nr. 6, må anses for opfyldt, skal straffelovens 81, nr. 6, som udgangspunkt citeres i 12\n13 anklageskriftet/retsmødebegæringen. Endvidere skal der i fornødent omfang indkaldes vidner og ske bevisførelse i øvrigt, der kan belyse dette aspekt af sagen Hovedforhandling Under hovedforhandlingen skal anklagemyndigheden være opmærksom på følgende: Under bevisførelsen skal et eventuelt hadmotiv belyses ved f.eks. afhøring af vidner og dokumentation af relevante oplysninger herom. Anklagemyndigheden bør modsætte sig et eventuelt krav fra tiltalte om at føre bevis for rigtigheden af f.eks. beskyldninger om grov kriminalitet. Der vil i den forbindelse kunne henvises til U H, hvor Højesteret tilkendegav, at der ikke havde været grundlag for at give tiltalte adgang til den ønskede bevisførelse, der bl.a. havde til formål at godtgøre, at tiltaltes udtalelser hvilede på videnskabelige undersøgelser. Under proceduren vedrørende straffastsættelsen skal et eventuelt hadmotiv fremhæves som en skærpende omstændighed. Det gælder også i tilfælde, hvor straffelovens 81, nr. 6, ikke er citeret i anklageskriftet, men hvor betingelserne for anvendelse af bestemmelsen ikke desto mindre må anses for opfyldt. Retten skal opfordres til i dommen at forholde sig udtrykkeligt til spørgsmålet om anvendelse af straffelovens 81, nr. 6, således at der gennem retspraksis bliver skabt et bedre kendskab til anvendelsen af bestemmelsen. 4. Jura 4.1. Betingelser for anvendelse af straffelovens 266 b, stk. 1 Betingelserne for anvendelse af straffelovens 266 b, stk. 1, er beskrevet under pkt , hvor de enkelte elementer i bestemmelsen gennemgås bl.a. med eksempler fra retspraksis. Utrykte domme fra 2000 og frem er angivet med det nummer, som dommene har i Rigsadvokatens praksisoversigt om overtrædelse af straffelovens 266 b. Oversigten findes på Anklagemyndighedens hjemmeside (www.anklagemyndigheden.dk) og på AnklagerNet (Vidensbasen). 13\n14 Offentligt eller med forsæt til udbredelse i en videre kreds Det er en betingelse for at kunne anvende straffelovens 266 b, at udtalelsen eller meddelelsen er fremsat offentligt eller med forsæt til udbredelse i en videre kreds. I skemaet nedenfor er anført forskellige tilfælde, hvor der er redegjort for, om en udtalelse mv. må anses for at være omfattet af betingelsen om at være fremsat offentligt mv. Hvor er Omfattet af betingelsen? Eksempler fra retspraksis udtalelsen/meddelelsen fremsat? På offentlige møder, i aviser, Omfattet. radio og tv og i elektroniske udgaver af disse medier. I offentlige debatfora på hjemmesider og blogs samt på Facebook og lignende sociale medier. Til journalister i anledning af interviews mv. Som hovedregel omfattet. Hvis udtalelsen er fremsat i et forum, der ikke er offentlig tilgængeligt, fx lukket Facebook profil, skal udtalelsen være fremsat med forsæt til udbredelse i en videre kreds. Det nødvendiggør bl.a. krav om dokumentation af, hvor mange personer der har adgang til profilen eller forummet, og hvordan profilen er sat op, med henblik på at vurdere, om der er forsæt til at udbrede udtalelsen til en videre kreds. Som hovedregel omfattet (dog kan der være tilfælde, hvor udtalelsen Dom nr Domfældelse (udtalelser på tiltaltes blog). U V Domfældelse (gengivelse på tiltaltes blog af en andens udtalelser). U V Domfældelse (sang lagt på tiltaltes hjemmeside). Dom nr Frifindelse (udtalelse fremsat som kommentar til et opslag på anden persons Facebook profil. Landsretten fandt, at der ikke var forsæt til udbredelse til en videre kreds. Der var ikke i sagen oplysninger om, hvordan profilen var sat op, og hvor mange personer der havde adgang til profilen). Dom Frifindelse (udtalelser fremsat til en tredje person, mens en journalist var til stede. Landsretten udtalte, at journalisten ikke havde bedt om 14\n15 ikke er fremsat med forsæt til udbredelse i en videre kreds). et interview eller i øvrigt gjort det klart for tiltalte, at hans udtalelser ville blive gengivet ordret i avisen. Det havde således ikke fremstået som overvejende sandsynligt for tiltalte, at hans udtalelser ville blive udbredt til en videre kreds). Over for en enkeltperson på steder, der ikke er offentligt tilgængelige (f.eks. i et undersøgelsesrum på et hospital, en detention, en privat bolig, en taxa eller en privat have). Som hovedregel ikke omfattet. Dom Frifindelse (udtalelser fremsat inde i forældrenes plejebolig på et plejehjem, hvor de blev overhørt af en person inde i plejeboligen og en person, der uden tiltaltes vidende befandt sig på et offentligt gangareal på plejehjemmet). Over for en enkeltperson på offentligt tilgængelige steder (f.eks. på gaden, i et offentligt transportmiddel, i en forretning, på en restaurant og på en station). Efter omstændighederne omfattet (efter retspraksis er det i denne situation normalt en betingelse, at udtalelsen er overhørt af flere tilfældige udenforstående, og at det må have stået den person, der har fremsat udtalelsen, klart, at dette ville være tilfældet - eller at han/hun i øvrigt har handlet forsætligt). Dom Domfældelse (udtalelser ved busstoppested i overværelse af ca. 10 udenforstående personer). Dom Domfældelse (råbte i offentlig bus i overværelse af en del udenforstående personer). Dom Domfældelse (råbte i en shawarmabar i overværelse af flere personer). Dom Domfældelse (udtalelser fremsat utallige gange på banegård i flere personers påhør og over en længere periode). Dom Domfældelse (råbte til sikkerhedsvagt foran ambassade i flere personers påhør) I en lukket kreds af personer, f.eks. i bestyrelsen i en forening eller lignende. Som hovedregel ikke omfattet. Dom Frifindelse (udtalelser fremsat efter en fodboldkamp inde i en bus, hvor spillerne fra det rivaliserende hold befandt sig. Retten fandt, at udtalelserne, der var fremsat under omstændigheder, hvor de kun kunne høres af en begrænset kreds, ikke var fremsat offentligt). Symbolanvendelse over for enkeltpersoner. Kan være omfattet. Se eksempler pkt ( Udtalelse eller anden meddelelse ). 15\n16 Udtalelse eller anden meddelelse Udtrykket udtalelse eller anden meddelelse omfatter både skriftlige og mundtlige udtryksformer. Ved ordene anden meddelelse udvides bestemmelsen til at omfatte udtryksformer, der ikke kan betegnes som udtalelser, f.eks. billeder eller karikaturer. Handlinger, der indebærer anvendelse af almenkendte racistiske symboler, kan være en overtrædelse af 266 b. Som eksempler fra retspraksis kan nævnes: U /1Ø, hvor placeringen af et brændende kors ved vejen ud for et hus beboet af en tyrkisk familie, blev anset for en anden meddelelse i straffelovens 266 b s forstand. Dom , hvor afbildning af tre hagekors på murværket til en grillbar tilhørende en mand af tyrkisk herkomst blev anset for en overtrædelse af straffelovens 266 b Gruppe af personer Efter straffelovens 266 b, stk. 1, skal der være tale om en udtalelse, hvorved en gruppe af personer trues, forhånes eller nedværdiges. Ikke enhver gruppering af mennesker er omfattet af begrebet en gruppe af personer. Gruppen af personer, som forhånes mv., kan således blive så stor/mangfoldig, at udtalelsen ikke anses for en overtrædelse af 266 b. En gruppe af personer i 266 b s forstand skal have et fælles træk/karakteristikum og dermed udgøre en bestemt gruppe for at være omfattet af bestemmelsen. Fra retspraksis kan der henvises til nedenstående afgørelse, hvor personer, der ikke er danskere ikke udgjorde en gruppe af personer i 266 b s forstand: TfK V, hvor opklæbning på et vindue i en indisk restaurant af to klistermærker med billedet af et hagekors og teksten»danmark for danskerne«samt besiddelse af tilsvarende klistermærker, herunder med ordlyden Raceblanding er folkemord ikke blev anset for en overtrædelse af straffelovens 266 b, stk. 1. Landsretten lagde herved vægt på, at udsagnene ikke indeholdt en nedværdigelse eller forhånelse af en gruppe personer på grund af deres race, hudfarve, nationale oprindelse eller etniske oprindelse, og at personer, der ikke er danskere, ikke udgør»en bestemt gruppe af personer«i straffelovens 266 b's forstand. Landsretten fandt ikke, at den omstændighed, at klistermærkerne var 16\nRM 2-2011 - Hadforbrydelser Emneord: hate-crime, racediskrimination, strafskærpelse, -nedsættelse og -bortfald Printet den:20. maj 2015 Hadforbrydelser RM 2/2011 revideret 11. december 2014 Indholdsfortegnelse\nHadforbrydelser Kilde: Emner: Offentlig Tilgængelig: Dato: Status: Udskrevet:\nHadforbrydelser Kilde: Rigsadvokatmeddelelsen Emner: hate-crime;racediskrimination;strafskærpelse -nedsættelse og -bortfald; Offentlig Tilgængelig: Ja Dato: 30.3.2016 Status: Gældende Udskrevet: 18.1.2017


Frk Cupcake: 2015\nNødder i Alanya\nFor 2 uger siden var jeg på ferie i Alanya hvor jeg besøgte min veninde som har firma dernede.\nJeg vil lige give et lille tip videre :)\nJeg køber ALTID nødder med hjem, da de er meget billigere end i Danmark. Man kan købe Nødder mange steder i Alanya, men jeg kan godt lide at købe dem i et supermarked hvor jeg ved kvaliteten er god og hvor de er pakket ordentligt.\nJeg købte 1 kg hakket pistacienødder uden skal til 1/3 af prisen i danmark.\nderudover købte jeg afskallede hasselnødder som jeg elsker ristede på min skyr om morgenen.\nDette er taget fra Alanya livings hjemmeside\nHvis man ikke har et Metro kort, udfylder man blot en seddel med navn og adresse ved indgangen, så kan man handle frit derinde. Man viser så sedlen ved kassen når man betaler.\nHer 1 kg ristede hakket hasselnødder, de er så flotte at pynte flødeboller med.\nJeg bruger dem også til mine påskeæg\nJeg bruger hakket ristede pistacienødder til mange ting..\nPåskeæg, konfekt og karameltærte\nDe hakket ristede mandelsplinter bruger jeg bla til pynt af lagkager\nHer de ristede afskallede hasselnødder :)\nPistacienødder i lange baner\nPistacie is pyntet med pistacie nødder