1 Egebjerg Kommune Kommunalbestyrelsen Referat Dato: Onsdag, den Starttidspunkt for møde: Kl Sluttidspunkt for møde: Kl Mødested: Kommunalbestyrelsens mødelokale Udsendelsesdato: Afbud fra: Fraværende: Mødedeltagere: Finn Olsen. Arne Ebsen, Birger Jensen, Christian Ulrich, Finn Olsen, Hanne Staff, Jane Kierans, Jens Himmelstrup, Karen Strandhave, Mie Bendrup, Mogens Johansen, Asger Bjerre, Orla Hansen, Ove Engstrøm, Steen Gundertofte, Vibeke Rindom, Torben Frost, Torben Nielsen.\n2 Indholdsfortegnelse 28. Godkendelse af dagsorden Til efterretning for åbne døre 29. Til efterretning Kommuneforeningen i Fyns Amt Til behandling for åbne døre 30. Kommunesammenlægning Egebjerg, Gudme og Svendborg Kommuner, forpligtende samarbejder med Langeland og Ærø. 31. Regnskab 2004 for Fællesindkøb. 32. Pædagogiske læreplaner i dagtilbud. 33. Tilkendegivelse til Arbejdsmarkedsstyrelsen vedr. etablering af jobcenter. 34. Årlig opfølgning på kvalitetsstandarder i hjemmeplejen Budget 2005 Anlæg og lån. 36. Udbygning af bibliotek ved Stenstrup skole. 37. Bevilling til vedligeholdelse og salg af Ulbølle skole. 38. Anlægsbevilling Kloakering af parceller på Morten Peters Vej, Stenstrup 39. Anlægsbevilling Byggemodning af parceller på Morten Peters Vej, Stenstrup 40. Seniorbofællesskabet, Højmarken i Stenstrup skema A. 41. Ombygning af Stenstrup Plejehjem og opførelse af 12 ældreboliger skema A. 42. Kommunalbestyrelsen 43. SPØRGETID Til behandling for lukkede døre 44. Ejendom\n3 28. Godkendelse af dagsorden Godkendt. Til efterretning for åbne døre 29. Til efterretning - Kommuneforeningen i Fyns Amt J.nr.: A04 Sagsid.: 05/ Initialer: bip Åben sag Kommuneforeningen i Fyns Amt fremsender - referat fra generalforsamlingen den 18. marts 2005 på Odense Congress Center - referat af bestyrelsens møde den 18. marts Bilag ligger i sagen. - Generalforsamlingen referat lb.nr. 05/ Bestyrelsen referat lb.nr Til efterretning. Til behandling for åbne døre 30. Kommunesammenlægning Egebjerg, Gudme og Svendborg Kommuner, forpligtende samarbejder med Langeland og Ærø. J.nr.: Sagsid.: 04/ /8499 Initialer: ssm Åben sag I december måned 2004 ansøgte de 3 kommunalbestyrelser Gudme, Egebjerg og Svendborg Indenrigs- og Sundhedsministeriet om sammenlægning pr. 1. januar 2007.\n4 Samtidig godkendtes i de 3 kommunalbestyrelser, at den nye kommune kan indgå forpligtende samarbejder med små kommuner. Der godkendtes samtidig aftale om forpligtende samarbejde med den ny Langeland Kommune. Efterfølgende er der modtaget forslag til forpligtende kommunalt samarbejde med den nye Svendborg Kommune og den nye Ærø Kommune. Forslag fremlagt i sagen. Der fremlægges forslag til svarbrev til Indenrigs- og Sundhedsministeriet: "Ved brev af 4. marts 2005 meddeler Indenrigs- og Sundhedsministeriet, at ministeriet forventer at give endelig meddelelse om godkendelse af sammenlægningen af Egebjerg, Gudme og Svendborg kommuner senest den 1. juli Samtidig meddeles, at de 3 langelandske kommuner Rudkøbing, Sydlangeland og Tranekær har indgivet ansøgning om sammenlægning, samt indgivet ønske om, at den nye kommune skal indgå forpligtende kommunalt samarbejde, og at dette skal omfatte den nye kommune bestående af Egebjerg, Gudme og Svendborg. Det er en forudsætning for ministeriets godkendelse af sammenlægningen på Langeland, at der indgås et forpligtende samarbejde i overensstemmelse med det fremlagte lovforslag (L 69). Ministeriet anmoder Egebjerg, Gudme og Svendborg kommuner om inden den 1. maj 2005 at meddele, hvilke kommuner, der skal indgå i et forpligtende samarbejde. 1. Det bemærkes, at Egebjerg, Gudme og Svendborg har indgået principaftale med kommunalbestyrelserne i Rudkøbing, Sydlangeland og Tranekær om forpligtende kommunalt samarbejde. 2. Samtidig bemærkes yderligere, at kommunalbestyrelserne i Egebjerg, Gudme og Svendborg i forbindelse med godkendelse af nærværende brev ligeledes har godkendt en foreløbig aftale om forpligtende samarbejde mellem den nye Svendborg Kommune og den nye Ærø Kommune, der etableres pr. 1. januar Som svar på Ministeriets ovennævnte henvendelse kan de 3 kommunalbestyrelser Egebjerg, Gudme og Svendborg anføre: - Kommunalbestyrelserne er enige om at indgå forpligtende kommunalt samarbejde mellem den nye Svendborg Kommune og henholdsvis den nye Langeland Kommune og den nye Ærø Kommune. - Den nye Svendborg Kommune skal være bemyndiget til at varetage udøvelsen af opgaverne inden for hvert af de i 1, stk. 2, nr. 1-5, i forslag til lov om forpligtende kommunale samarbejder nævnte opgaveområder. Der er ved nærværende vedtagelse ikke godkendt fravigelser fra lovgivningens regler, jfr. 11 i forslaget til lov om forpligtende kommunale samarbejder. De 3 kommunalbestyrelser forhandler gerne sådanne fravigelser, såfremt Indenrigs- og Sundhedsministeren godkender disse fravigelser." Bilag ligger i sagen. (Indenrigs- og sundhedsministeriets skrivelse dok. nr. 05/6306.) Forslaget behandles af den politiske styregruppe på mødet den 4. april 2005.\n5 Indstilling: Den Politiske Styregruppe anbefaler, at de 3 kommuner afsender fællesbrevet vedr. de forpligtende samarbejder pr med Ærø og Langeland. Godkendt. 31. Regnskab 2004 for Fællesindkøb J.nr.: Sagsid.: 04/ /8800 Initialer: MIV Åben sag Regnskab 2004 for Fællesindkøb er modtaget fra kommunaldirektøren i Årslev. Resultatet viser et samlet overskud på godt kr. Bestyrelsen for Fællesindkøb har den 15. marts 2005 vedtaget at overføre overskuddet til Bestyrelsen har tidligere aftalt med kommunerne, at der som minimum kunne bruges godt kr af dette overskud til videreuddannelse af personalet i Fællesindkøb. Revisionen i Årslev har gjort opmærksom på, at alle 10 kommunalbestyrelser i Fællesindkøb skal behandle sagen med henblik på den ønskede overførsel af den enkelte kommunes andel af overskuddet fra 2004 til Egebjerg Kommunes andel af overskuddet udgør kr Det indstilles, at regnskabet oversendes til Kommunalbestyrelsens godkendelse og at overskuddet for så vidt angår Egebjerg Kommunes andel også godkendes til overførsel. Bilag - Regnskab 2004 for Fællesindkøb samt fordeling af overskud (dok 8798). Økonomiudvalgets beslutning den Indstilles til godkendelse i Kommunalbestyrelsen. Godkendt.\n6 32. Pædagogiske læreplaner i dagtilbud J.nr.: Sagsid.: 04/ /8830 Initialer: elh Åben sag Folketinget har den 25. marts 2004 vedtaget en ændring af Lov om social service (Pædagogiske læreplaner i dagtilbud til børn). Formålet med lovændringen er at sætte øget fokus på læring i dagtilbud for derigennem at bidrage til at ruste alle børn i endnu højere grad til livet i et moderne samfund. Det enkelte dagtilbud skal udarbejde en pædagogisk læreplan for børn i aldersgruppen ½-2 år og aldersgruppen fra 3 år til skolealderen, der giver rum for leg, læring og udvikling. For den kommunale dagpleje udarbejdes læreplanen samlet for alle dagplejehjem tilknyttet den kommunale dagpleje. Socialministeriet udsender en bekendtgørelse om emnet senest i starten af juni Temaer og overordnede mål vil fremgå af bekendtgørelsen, og det bliver bindende, at den lokale læreplan skal behandle de seks temaer: sprog, sociale kompetencer, personlige kompetencer, kulturelle udtryksformer og værdier, natur og naturfænomener samt krop og bevægelse. Dagtilbuddets forældrebestyrelse samt kommunalbestyrelsen godkender den pædagogiske læreplan. Læreplanen skal evalueres årligt af forældrebestyrelsen i dagtilbuddet med henblik på eventuel justering. Loven træder i kraft den 1. august Det er ikke en forudsætning, at den pædagogiske læreplan i det enkelte dagtilbud er udarbejdet og godkendt på dette tidspunkt, men arbejdet skal som minimum påbegyndes. Det foreslås, at der nedsættes en arbejdsgruppe til at udarbejde oplæg til implementering af pædagogiske læreplaner i dagtilbud til børn i Egebjerg Kommune. Arbejdsgruppen foreslås sammensat af pædagogisk konsulent (formand), dagplejeleder, 2 repræsentanter for daginstitutionslederne samt 2 forældrerepræsentanter valgt af Bestyrelser på Tværs. Pædagogisk konsulent deltager i mødet kl Børne- og kulturudvalget 2004s beslutning den Oplæg blev godkendt. Arbejdsgruppen vedrørende pædagogiske læreplaner har udarbejdet nogle overordnede mål for de pædagogiske læreplaner. Arbejdsgruppen har bestræbt sig på, at opsætte nogle realistiske mål. Der en kort indledning omhandlende lovgrundlaget. Herefter er der inden for hvert tema beskrevet, hvad børnene skal have mulighed for at møde i dagtilbuddet indenfor temaet og vi giver nogle bud på, hvordan målene kan nås. Materialet er vedlagt.\n7 Pædagogisk konsulent Henriette Korch og Peter Dam deltager i mødet kl Børne- og Kulturudvalgets beslutning den Forslaget sendes til høring med høringsfrist til 1. februar Der er modtaget høringssvar fra daginstitutionerne og dagplejen. Arbejdsgruppen har behandlet høringssvarene vedrørende de overordnede mål for de pædagogiske læreplaner. Generelle kommentarer fra arbejdsgruppen Arbejdsgruppen er glade for, at høringssvarene overvejende er positive og at flere tilkendegiver, at de overordnede mål kan blive et godt udgangspunkt for arbejdet med de pædagogiske læreplaner. Arbejdsgruppen har bevidst valgt ikke at definere et overordnet udviklings- og lærings syn. Vores erfaring er, at dette skal gøres lokalt, når vi ønsker at alle skal tage ejerskab af disse definitioner. De overordnede mål har fokus på det uformelle og det mere formelle læringsmiljø, da arbejdsgruppen finder begge dele vigtige. Det er personalet, der skal beskrive praksis og forældre skal tænkes ind som en ressource i hverdagen. Det enkelte dagtilbud skal i deres lokale læreplan beskrive, hvordan de vil understøtte udsatte børns læring, da det er dem der har kendskab til børnene. Barnets alsidige personlige udvikling og sociale kompetencer hænger nøje sammen, og derfor finder vi det er vigtigt, at noget nævnes begge steder. Dagplejelederen og daginstitutionslederen i arbejdsgruppen er garanter for, at de overordnede mål er realistiske i forhold til normeringer m.m. De opstillede handlinger er tænkt som inspiration til dagtilbuddene. De overordnede mål giver fortsat plads til mangfoldighed og forskellighed i de enkelte dagtilbud. Der er udkommet noget udmærket evalueringsmateriale, hvilket vi vil melde ud til personale og bestyrelser i dagtilbud. På baggrund af høringssvarene vil arbejdsgruppen foreslå følgende ændringer: Pædagogiske læreplaner i dagtilbud til børn Denne overskrift ændres til: Pædagogiske læreplaner til børn i dagtilbud. Krop og bevægelse At udvikle grundlæggende motoriske færdigheder som at: gå, løbe, rulle, hoppe springe, cykle, klatre, danse, dramatisere m.m., danse og dramatisere m.m. undlades. Følgende handling tilføjes: Være opmærksom på at servere og lave indbydende, sund og varieret mad til børnene. Naturen og naturfænomener Give børnene mulighed for at systematisere deres omverden og ved selvsyn at forstå sammenhænge, der ellers kan være svære at forstå, ændres til: Give børnene mulighed for at systematisere deres omverden og ved selvsyn at forundres og forstå nye sammenhænge.\n8 Kulturelle udtryksformer og værdier At stifte bekendtskab med moderne medier ændres til forskellige medier. Sikre at børnene møder moderne medier, så de kan deltage i samtaler, samvær og leg med andre børn, ændres til : Sikre at børnene møder medier, der kan inspirere til samtale, samvær og leg. Arbejdsgruppen er glad for de konstruktive tilbagemeldinger, og vi vil gerne sende vores kommentarer ud til personale og bestyrelser i dagtilbuddene i form af et fælles brev. Henriette Korch og Peter Dam er indbudt til mødet kl Beslutning i Børne- og Kulturudvalg den Indstilles til godkendelse. Det indstilles tillige, at Kommunalbestyrelsen bemyndiger Børne- og Kulturudvalget til at godkende de konkrete læreplaner for den enkelte institution og dagplejen. Bilag - forslag til Pædagoiske læreplaner til børn i dagtilbud - lb.nr. 05/8808 Indstillingerne godkendt. 33. Tilkendegivelse til Arbejdsmarkedsstyrelsen vedr. etablering af jobcenter J.nr.: A00 Sagsid.: 04/ Initialer: BB Åben sag Med aftalen om kommunalreformen indføres et nyt og samlet beskæftigelsessystem. Beskæftigelsesindsatsen skal for alle målgrupper varetages i nye jobcentre. Der er mulighed for, at vælge mellem 3 typer af jobcentre: A-jobcenter - der varetager alle opgaver for kommunale målgrupper og som minimum de generelle serviceopgaver for forsikrede ledige, der er tæt på arbejdsmarkedet. Stat og kommune samarbejder om indsatsen for nyledige og ledige tæt på arbejdsmarkedet. B-jobcenter - der varetager alle opgaver for kommunale målgrupper og alle opgaver for de forsikrede ledige. B-jobcentrene varetager derudover alle opgaver for forsikrede ledige, der visiteres fra et\n9 A-jobcenter. Stat og kommune samarbejder om hele indsatsen for de kommunale målgrupper og de forsikrede ledige. C-jobcenter - kommunen varetager alle opgaver for kommunale målgrupper og, efter delegation fra staten, hele indsatsen for de forsikrede ledige. I C-jobcentrene er der således kun èn myndighed - kommunen - som varetager beskæftigelsesindsatsen for alle målgrupper. Der forventes etableret ca. 10 C-centre rundt i landet. Resten af centrene vil være enten A eller B centre. Kommunerne skal inden 1. oktober 2005 fremsende tilkendegivelse om hvilken type jobcenter kommunen ønsker. Ministeren udmelder placeringen af A-, B- og C-jobcentre ultimo 2005/primo Ved udpegningen af C-jobcentre vil der bl.a. blive lagt vægt på, at C-jobcentre udvælges blandt: Kommuner med forskellige typer arbejdsmarked Kommuner, så der sikres en geografisk spredning af C- jobcentre i hele landet Arbejdsmarkedsstyrelsen har indledt en møderække med samtlige kommuner, med det formål at indlede en dialog, hvor der gensidigt kan udveksles synspunkter og informationer, som er relevante for den videre proces. Svendborg, Gudme og Egebjerg kommuner er i skrivelse modtaget anmodet om, at møde med Arbejdsmarkedsstyrelsen den Den har der været afholdt møde mellem de tre kommuners embedsmænd som varetager beskæftigelsesindsatsen i de nuværende kommuner. Det blev besluttet, at anbefale, at der fremsendes tilkendegivelse til Arbejdsmarkedsstyrelsen om, etablering af ét C-jobcenter i den nye kommune. Det forventes samtidig, at Koordinationsudvalgets opgaver overgår til lokalt Beskæftigelsesråd i 2006 efter beslutning herom i Sammenlægningsudvalget. Koordinationsudvalget for Svendborg, Gudme og Egebjerg kommuner har på møde den behandlet anbefalingen vedr. tilkendegivelse af jobcenter. Udvalget tog indstillingen, om etablering af C-jobcenter, til efterretning. LO s repræsentant Anne Jørgensen, ønskede ført til referat, at hun ikke var enig. Hun anbefalede tilkendegivelse af B-jobcenter. Indstilling: Det indstilles at Socialudvalget, anbefaler tilkendegivelse af etablering af C-jobcenter i den nye kommune. Bilag: Lb.nr. 9538: Uddrag fra Beskæftigelsesministeriets Jobcenterguide Socialudvalgets beslutning den : Det Sociale Udvalg godkendte indstillingen om anbefaling af etablering af C-jobcenter i den nye kommune. Orla Hansen ønskede ført til referat, at han ikke var enig i indstillingen, idet han ikke er enig i etablering af jobcentre generelt.\n10 Ændringsforslag fra C: Udsættes for at blive drøftet på temamøde inden endelig beslutning For stemte: C, Asger Bjerre og Orla Hansen Imod stemte: Øvrige Socialudvalgets indstilling godkendt med 13 stemmer. Imod: Orla Hansen (A) Undlader: Liste C Orla Hansen går imod etablering af jobcentre. Kan derfor ikke stemme for hverken A-, B- eller C-centre. 34. Årlig opfølgning på kvalitetsstandarder i hjemmeplejen 2005 J.nr.: Sagsid.: 04/ Initialer: mah Åben sag : Kommunalbestyrelsen skal en gang årligt foretage opfølgning på servicedeklaration og kvalitetsstandarder i hjemmeplejen. De reviderede standarder er sendt til høring i ældrerådet. Indstilling: At den reviderede servicedeklaration og de reviderede kvalitetsstandarder, sammen med evt. høringssvar fra ældrerådet, indstilles til kommunalbestyrelsens godkendelse. Bilag: Servicedeklaration og kvalitetsstandarder er fremsendt med posten Notat: Servicedeklarationen og kvalitetsstanderne har været til høring i ældrerådet, hvor de er godkendt. Socialudvalgs beslutning den Indstilling godkendt. Godkendt.\n11 35. Budget 2005 anlæg og lån J.nr.: Sagsid.: 04/ /8831 Initialer: svl Åben sag Dagsordentekst udleveret på mødet den Økonomiudvalgets beslutning den Oversendes til ekstraordinært Økonomiudvalgsmøde den kl Bilag - notat af vedr. Budget 2005 Anlæg og lån Dok. nr Økonomiudvalgets beslutning den Der er den 20. april 2005 indgået aftale mellem alle politiske partier og grupper i kommunalbestyrelsen om anlæg/låneoptagelser Aftalen indstilles til kommunalbestyrelsens godkendelse. Bilag - aftale af 20. april 2005 dok Godkendt. 36. Udbygning af bibliotek ved Stenstrup skole. J.nr.: Sagsid. 04/ Initialer: elh Åben sag Kommunalbestyrelsen besluttede, ved vedtagelse af budget 2005, at der skal ske en udbygning af bibliotek ved Stenstrup skole. Den samlede sum for udbygning udgør 1,8 mill. kr. Projektet skal inden påbegyndelse godkendes af Indenrigsministeriet. Der ønskes en drøftelse af visioner for et kommende bibliotek ved Stenstrup skole.\n12 Efter oplæg fra ledende bibliotekar Jens Chr. Horn Andersen og skolebibliotekskonsulent Lars Damm Jensen nedsættes 2 grupper. - Grupperne har 30 min. til at drøfte en vision for et kommende kombibibliotek ved Stenstrup skole. - Grupperne skal lægge til grund og derfor ikke diskutere at der indtil videre vil være 2 edb-systemer (folkebib. og skolebib.) - Visionerne skal indeholde synspunkter på en fremtidssikret model, der kan indpasses i den nye storkommune. Efter gruppedrøftelserne fremlægges gruppens resultat. Udvalget tager herefter stilling til, hvilken bibliotekstype udvalget ønsker at lægge til grund for ansøgningen til Indenrigsministeriet. Reglerne om, at Indenrigsministeriet skal godkende anlægsbevilliger på mere end 1 mill. kr. skyldes, at ministeriet kun vil acceptere større anlæg som vurderes at passe i en ny kommunestruktur. På den baggrund kan det ikke udelukkes, at ministeriet vil have forskellig holdning til, om det er et Folkebibliotek eller Kombibibliotek. Følgende er indbudt til mødet: Skoleinspektør Anette Hüttel, skolebibliotekar Ingrid Balle, Viceinspektør Steen Grønning, Skolebibliotekskonsulent Lars Damm Jensen og ledende bibliotekar Jens Chr. Horn Andersen, bibliotekar Per Stavnsbjerg og fuldmægtig Hanne Jørgensen. Børne- og Kulturudvalgets beslutning den Oplæg fra de 2 arbejdsgrupper sammenskrives og danner grundlag for ansøgning til Indenrigsministeriet. Der er fra Indenrigs- og Sundhedsministeriet modtaget godkendelse på anlægsprojektet på i alt kr. Arbejdsgruppernes visioner for et kommende bibliotek ved Stenstrup skole, der blev lagt til grundlag for ansøgningen til Indenrigs- og Sundhedsministeriet, er følgende: Det er planen med udbygningen, at der åbnes mulighed for et samarbejdende bibliotekssystem, der: - giver et lokalt forankret læringsmiljø, videns- og kulturcenter. - skal give mulighed for at tilbyde et fristed og værested for alle aldersgrupper med udstillinger og arrangementer. Det skal samtidig være et vigtigt mødested for børnene i modtageklassen og de voksne indvandrere der er i lokalområdet. - skal give mulighed for fællesarrangementer og en god udnyttelse af fælles faciliteter og materialesamlingerne og dermed give en synergieffekt.\n13 - kan danne center for borgerservice for den nordlige del af kommunen. Samtidig kan skolebibliotek og folkebibliotek i de fælles åbningstider udvide samarbejdet, og det giver også mulighed for at bibliotekerne kan supplere hinandens åbningstider og dermed frembringe en bedre service, såvel for skolen som for de øvrige borgere i området. - er en fremtidssikret model, der kan indpasse i den nye storkommune (Egebjerg Gudme og Svendborg), idet det på sigt har mulighed for at udvikle sig til et kombibibliotek men her afventes nærmere aftale med de kommuner der vil indgå i den kommende kommune. Der ønskes en drøftelse af anlægsprojektet, og samtidig foreslås det : - at der nedsættes en arbejdsgruppe bestående af 2 rep. fra biblioteket og 2 rep. fra Stenstrup skole. - at der udarbejdes forslag til skitse af Teknik- og miljøafdelingen. - at skitseforslaget fremlægges for Børne- og kulturudvalget den 25. januar Ledende bibliotekar Jens Chr. Horn Andersen deltager i mødet kl Børne- og Kulturudvalgets beslutning den Indstillingen følges. Arbejdsgruppen nedsættes. Den nedsatte arbejdsgruppe har udarbejdet forslag til skitse til folkebibliotek ved Stenstrup Skole. Arbejdsgruppen har diskuteret flere forskellige muligheder for placering af biblioteksbygningen og efter en inspirationstur til biblioteker i Aarhus og omegn er de nået frem til vedlagte skitseforslag. Placeringen: målet har været at knytte skolens pædagogiske servicecenter og biblioteket sammen, således at de to institutioner kan arbejde tæt sammen og udvikle bibliotekerne. Dette gøres ved at etablere en glasgang mellem de to bygninger, som både kan tjene som indgang fra skolen til folkebiblioteket, men også kan bruges som et opholdsrum med borde og stole og måske til udstillinger. Biblioteksbygningen er lagt således, at den ikke skygger og tager lys fra det pædagogiske servicecenter og heller ikke fjerner lyskilden til det klasseværelse, som ligger i kælderen af Stenstrup skole. Men i stedet ligger længere over mod kirkegården. Biblioteksbygningen vil komme til at ligge mod nord ud mod skolevej og er således let synlig og tilgængelig for lånere, som kommer udefra. Bygningen forslås bygget efter ridehal/kostalprincippet. (således som udvalget tidligere er blevet præsenteret for med billeder fra Egå kombibibliotek i et plan. Konstruktionen vil bestå af standardelementer af jern, beklædt med stålplader vekslende med træbeklædning af lærk. Bygningen vil maksimalt kunne blive på 200 m2. Indgangen tænkes placeret i højre side af bygningen ud mod Skolevej, hvor der i forlængelse af indgangen tænkes placeret toiletter og kontor. Vi forestiller os biblioteksrummet indrettet med høj rejsning og med åben kip, med gavlen i nord helt i glas. Der vil også blive et bånd af vinduer oppe under taget og ovenlysvinduer. Bilag - Skitser dok. 4176\n14 Skoleleder Anette Hüttel og Biblioteksleder Jens Chr. Horn Andersen er indbudt til mødet. Kl Indstilling: Det anbefales at der arbejdes videre med skitseforslaget og at anlægsbevillingen søges frigivet. Børne- og Kulturudvalgets beslutning den Anbefalingen følges. Økonomiafdelingens bemærkninger: Der søges om en anlægsbevilling på 1.8 mill. kr. til udbygning af bibliotek ved Stenstrup Skole. Det svarer til det beløb der er afsat i investeringsoversigten for Det har derfor ingen indflydelse på kassen. Økonomiudvalgets beslutning den : Oversendes til næste møde, hvor kulturudvalgsformand, kulturchef og biblioteker inviteres. Økonomiudvalgets beslutning den Oversendes til det ekstraordinære Økonomiudvalgsmøde den Økonomiudvalgets beslutning den Det indstilles til Kommunalbestyrelsen, at der arbejdes videre med skitseforslaget, og at der frigives en anlægsbevilling på kr. 1,8 mill til projektet. Godkendt. 37. Ansøgning om bevilling til vedligeholdelse og salg af Ulbølle skole. J.nr.: P00 Sagsid.: 04/15632 dok 05/8716 Initialer: svl Åben sag : Salg af Ulbølle skole til Idrætsefterskolen Ulbølle Som opfølgning på kommunalbestyrelsens beslutning om salg af Ulbølle skole til Idrætsefterskolen Ulbølle fremsender økonomiafdelingen ansøgning om\n15 en anlægsbevilling samt tillæg til rådighedsbeløb til salg af Ulbølle skole indtægt kr Købesummen berigtiges ved en kontant udbetaling på kr samt 1 pantebrev på kr der afvikles over 30 år, 1 pantebrev på kr der afvikles over 25 år og 1 pantebrev på kr der afvikles over 30 år. Der er i budget 2005 ikke afsat midler til projektet. en driftsbevilling på kr til gennemførelse af manglende vedligeholdelsesarbejder på skolen inden den overtages af Idrætsefterskolen Ulbølle. De ansøgte bevillinger medfører netto et træk på kassen i 2005 på kr I sagen forefindes oversigt over fordelingen af bevillingerne dok 05/8730. Økonomiudvalgets beslutning den Indstilles til godkendelse. Godkendt. 38. Anlægsbevilling - Kloakering af 12 parcelhusgrunde og 3 storparceller på Morten Peters Vej i Stenstrup J.nr.: G10 Sagsid.: 05/ Initialer: ers/kis Åben sag Som nævnt på andet punkt har Teknik og Miljøafdelingen fået udarbejdet et projekt for området, ved Morten Peters Vej. Der kan byggemodnes 2 storparceller der er i privat eje, samt 1 storparcel og 12 parcelhusgrunde, som Egebjerg Kommune ejer og udbyder til salg i foråret. Storparcellen er planlagt solgt til det nye seniorkollektiv i Stenstrup med byggestart senest efter sommerferien. Et projekt for kloakering af området er klar og vil blive gennemgået på mødet. Hvis projektet kan godkendes, vil det sammen med byggemodningen blive udbudt i licitation, og arbejdet kan igangsættes umiddelbart efter, at Kommunalbestyrelsen har behandlet bevillingen i april. Vi forventer, at grundene kan udbydes til salg i maj med overtagelse omkring august. Kr. Kr. Kloakering: Entreprenørarbejder Projektering 8 % af kr Byggestyring 4½% af kr Samlede udgifter til kloak\n16 Indtægter: Parcelhusgrunde giver 12 bidrag af kr Storparcellerne kan give 26 bidrag af kr Samlede indtægter for kloakbidrag Indstilling: Teknik- og Miljøudvalget søger om anlægsbevilling til kloakering af området med en udgift på kr. og en indtægt på kr. Udgiften finansieres af tilslutningsbidrag for 14 boliger, der forfalder i Teknik og Miljøudvalgets beslutning den Indstilling godkendt. Økonomiafdelingens bemærkninger: Der søges om en anlægsbevilling samt tillæg til rådighedsbeløb på udgift kr samt indtægt på kr til kloakering af udstykning på Morten Peters Vej i Stenstrup. Bevillingen medfører en forøgelse af kassen i 2005 på kr og påvirker samtidig mellemregningen med kloakforsyningen. Økonomiudvalgets beslutning den Indstilles til godkendelse. Godkendt. 39. Anlægsbevilling - Byggemodning af 12 parcelhusgrunde og 3 storparceller på Morten Peters Vej i Stenstrup J.nr.: G10 Sagsid.: 05/ Initialer: ers/kis Åben sag Det er snart nogle år siden, de sidste parcelhusgrunde på Teglbakken er solgt, og der har længe kun været 1 grund tilbage på Hasselvænget. Denne grund er nu solgt til overtagelse 1. april, og på det seneste har der været stor interesse for nye parcelhusgrunde.\n17 Derfor har Teknik og Miljøafdelingen fået udarbejdet et projekt for området ved Morten Peters Vej. Der kan blive 2 storparceller, der er i privat eje samt 1 storparcel og 11 parcelhusgrunde, som Egebjerg Kommune ejer og udbyder til salg i foråret. Storparcellen er planlagt solgt til det nye seniorkollektiv i Stenstrup. Udstykningsplanen er klar og vil blive gennemgået på mødet. Hvis planen kan godkendes, vil byggemodningen blive udbudt i licitation, og arbejdet kan igangsættes umiddelbart efter, at Kommunalbestyrelsen har behandlet bevillingen i april. Vi forventer at grundene kan udbydes til salg i maj med overtagelse omkring august. Kr. Kr. Omkostninger: Markedsføring Skødeomkostninger Udstykning Omkostninger i alt Byggemodning: Entreprenørarbejder Slidlag Fjernvarme Tilslutning el Tv-antenne Grønne områder og beplantning Gang og Cykelsti langs Sdr. Ringvej Vejbelysning Projektering Byggemodning i alt Uforudsete udgifter, ca. 5 % af Samlede udgifter til byggemodning excl. moms Indstilling: Teknik- og Miljøudvalget søger om anlægsbevilling på kr. til byggemodning af området. Udgiften finansieres af rådighedsbeløb til byggemodning ( kr.), rådighedsbeløb til byggemodning af boliger samt jordkøb i nord ( kr.) samt indtægter ved grundsalg, som i 2004 blev tilført kasse midlertidig. Som beskrevet sælges der en grund i 2005 til seniorkollektivet, der kan dække en eventuel manglende finansiering. Teknik- og Miljøudvalgets beslutning den Indstilling godkendt. Økonomiafdelingens bemærkninger. Der søges om en anlægsbevilling udgift kr samt indtægt kr netto kr Nettobevillingen finansieret af de afsatte rådighedsbeløb i 2005 til byggemodninger kr samt stamvej Teglbakken kr Det resterende beløb på kr finansieres af\n18 kassen, idet dette svarer til merindtægter fra grundsalg 2004, som jfr. tidligere beslutninger kan anvendes til igangsætning af nye udstykninger. Bevillingen medfører således samlet et træk på kassen i 2005 på kr Økonomiudvalgets beslutning den Indstilles til godkendelse. Godkendt. 40. Seniorbofællesskab, Højmarken i Stenstrup, skema A J.nr.: Ø52 Sagsid.: 05/ Initialer: ers Åben sag En gruppe interesserede har i en længe periode arbejdet på at etablere et bofællesskab, med Boligtrivsel i Centrum som rådgiver, og Kommunalbestyrelsen besluttede i maj 2004 at de kunne ansætte en arkitekt og et boligselskab som driftsherre. Gruppen har arbejdet med projektet og i marts 2005 besluttede Økonomiudvalget at tildele opgaven som bygherre til OK-Bolig A/S, efter en afholdt konkurrence. Det er det samme boligselskab, der tidligere blev valgt som driftsherre. OK-Bolig A/S har ved brev af 30. marts sendt skema A til Kommunalbestyrelsens behandling. Samtidig anmodes om godkendelse af Den almene selvejende OK-ældreboligorganisation, Seniorbofællesskabet Højmarken. Ved behandling af skema A tager Egebjerg Kommune stilling til, om byggesagen kan gennemføres inden for rammerne for Lov om almene boliger, og hvis sagen godkendes, gives der tilsagn om støtte både fra kommunen og staten efter reglerne i nævnte lov. Herefter kan byggeriet færdigprojekteres og udsendes i licitation. Når licitationen er gennemført kan byggeriets økonomi opgøres endeligt. Det sker ved skema B, som er en detailberegning af den samlede økonomi. Hvis den stadig kan holdes for rammerne i loven godkendes igangsætning, og økonomien fastlåses. Projektet indeholder 4 boliger på 67,5 m 2 og 10 boliger på 88,6 m 2, og heraf opføres der et fælleshus på 121 m 2. Den støtteberettigede anskaffelsessum er opgjort til kr., og\n19 huslejen er beregnet til 795 kr. pr. m 2 pr. år. Hertil skal beboerne regne med en årlig udgift til forbrug på 185 kr. pr. m 2 pr. år. Den beregnede leje ligger i den lave ende af huslejen i tilsvarende nyt alment boligbyggeri. I sagen ligger tegninger for byggeriet, og på mødet vil Teknik og Miljøafdelingen gennemgå disse og skema A. Indstilling: Skema A samt en foreløbig husleje på 795 kr. pr. m 2 pr. år indstilles til Kommunalbestyrelsens endelige godkendelse. Samtidig indstilles godkendelse af Den almene selvejende OK-ældreboligorganisation, Seniorbofællesskabet Højmarken. Bilag - Vedtægter lb.nr Venteliste- og tilbudsregler, lb. nr Aftale om byggeplanlægning lb. nr Skema A, lb. nr Følgebrev lb. nr Økonomiudvalgets beslutning den Indstilles til godkendelse, idet rammebeløbet forhøjes med kr p.g.a. forhøjet grundpris. Godkendt. 41. Ombygning af Stenstrup Plejehjem og opførelse af 12 ældreboliger, skema A J.nr.: S00 Sagsid.: 05/ Initialer: ers Åben sag Gennem godt 2 år har Hjemmeplejen og Teknik og Miljøafdelingen arbejdet med mulighederne for at ombygge Stenstrup Plejehjem efter lov om almene boliger. Socialudvalget har løbende fulgt sagen, og i december valgte udvalget det projekt, der skal gennemføres. Kommunalbestyrelsen har flugt sagen på 2 temamøder og den 6. april var der politiske forhandlinger om finansiering af Egebjerg Kommunes andel af projektet. Der er derfor nu grundlag for behandling af støttesagen efter lov om almene boliger, godkendelse af Skema A.\n20 Ved behandling af skema A tager Egebjerg Kommune stilling til, om byggesagen kan gennemføres inden for rammerne for Lov om almene boliger, og hvis sagen godkendes, gives der tilsagn om støtte både fra kommunen og staten efter reglerne i nævnte lov. Herefter kan byggeriet færdigprojekteres og udsendes i licitation. Når licitationen er gennemført kan byggeriets økonomi opgøres endeligt. Det sker ved skema B, som er en detailberegning af den samlede økonomi. Hvis den stadig kan holdes inden for rammerne i loven godkendes igangsætning, og økonomien fastlåses. Projektet indeholder 12 ældreboliger 30 plejehjemsboliger, 8 boliger for demente samt 8 aflastningsboliger. boligerne er på gennemsnit 75 m 2, dog er aflastningsboligerne kun på 50 m 2. Den støtteberettigede anskaffelsessum er opgjort til kr., og huslejen er foreløbig beregnet til 888 kr. pr. m 2 pr. år. Hertil skal beboerne regne med en årlig udgift til forbrug på 150 kr. pr. m 2 pr. år. Den foreløbige leje ligger over den beregnede husleje i det første oplæg i 2003, men stadig inden for rammerne af tilsvarende nyt alment boligbyggeri som ældreboliger. Samtidig med godkendelse af skema A godkendes oprettelse af en kommunal boligorganisation som køber boligdelen af Stenstrup Plejehjem. På mødet vil Teknik og Miljøafdelingen gennemgå projektet, baggrunden for økonomiberegningerne samt skema A. Teknik og Miljøafdelingen håber sagen kan behandles, selv om dette materiale ikke udsendes med dagsorden. Det har været vigtigt for det videre arbejde, at der snart træffes beslutninger, så projekteringen kan igangsættes. Ud over skema A, skal Socialudvalget starte en bevillingssag til finansiering af servicedelen og Egebjerg Kommunes udgifter til grundkapital. Indstilling: Skema A samt en foreløbig husleje på 888 kr. pr. m 2 pr. år indstilles til Kommunalbestyrelsens endelige godkendelse. Samtidig indstilles oprettelse af en kommunal boligorganisation som køber boligdelen af Stenstrup Plejehjem. Økonomiudvalgets beslutning den Indstilles til godkendelse. På Økonomiudvalgets møde gennemgik Teknik- og Miljøafdelingen den overordnede økonomi for Egebjerg Kommune, hvis projekterne både i Stenstrup og Ollerup gennemføres. Det er en opdatering af det notat, der har været brugt siden starten i For at give Kommunalbestyrelsen en mulighed for at overskue økonomien i projektet bruges dette skema frem for Skema A. Som det fremgår at Beregningsdelen til beslutningsgrundlag, Den kommunale økonomi, side 1 bliver den kommunale medfinansiering lidt mindre end ved budgetlægningen. Den endelige økonomi kendes dog først, når skema B er godkendt for begge projekter, og derfor kan der stadig være usikkerhed om den endelige underfinansiering.


Sigma STS - Hastighedssensor - Topline 2016 - tjek prisen her\nHjem / Butik / Tilbehør til cykelcomputere / Sigma STS – Hastighedssensor – Topline 2016\nVarenummer (SKU): 4016224001613 Kategori: Tilbehør til cykelcomputere Tag: Sigma Sport\nNavn: Sigma STS – Hastighedssensor – Topline 2016\nMange leder efter den billigste Sigma STS – Hastighedssensor – Topline 2016 på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: gå til shop\nSigma STS – Hastighedssensor – Topline 2016 fra Sigma Sport\nSigma STS – Hastighedssensor – Topline 2016 fungerer rigtig godt i sit rette element. Tilbehør til cykelcomputere er den gode kategori der indeholder rigtig mange varer. Cykelpartner er altid shoppen, der har de nyeste cykeldele. Produktet kommer med en returret på hele 365, ja du læste rigtigt, et helt år. Er du løbet sur i jagten på godt cykeludstyr, er hjælpen lige her, og den hedder produktet her, og du er ikke den eneste, der har købt det her. Og du finder det ikke billigere, for der er prisgaranti på Sigma STS – Hastighedssensor – Topline 2016 fra det rigtig fede mærke Sigma Sport, der er meget kendt blandt cykelentiuasterne. I de perioder hvor du er ude på din cykel, skal du huske at have noget vand med. Væskeindtaget kan sagtens være ganske almindeligt vand fra hanen.\nKøb Sigma STS – Hastighedssensor – Topline 2016 for kun kr. 111.75 allerede i dag, så sendes den direkte hjem til dig. Husk du har et helt års returret.\nSigma STS – Hastighedssensor – Topline 2016 kun kr. 111.75\nSigma STS – Hastighedssensor – Topline 2016 er en af de håndplukkede varenumre her i shoppen i varegruppen Tilbehør til cykelcomputere. Når du bestiller her får du hele 30 dages returret oven i hatten når du køber din vare. Langt de fleste i Norden køber deres Sigma STS – Hastighedssensor – Topline 2016 hos onlineshoppen Cykelpartner, der giver dig det store udvalg af de produkter du leder efter. Vi har håndplukket varerne og blandt dem går mange på jagt efter deres mål, som jo fx kan være den vare du kigger på lige nu. Når du handler online kan priserne være lavere- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nFordele når du køber Sigma STS – Hastighedssensor – Topline 2016 online\nShoppes der produkter online, er betingelserne lidt gunstigere, som du ikke nødvendigvis får i fysiske butikker. Lovgivningen dikterer min. 14 dages returret. efter du har foretaget dit køb på nettet, og du kan finde webshops der giver mere og nogle giver endda et helt års returret. Når webshops har hele deres varekatalog liggende online, kan du se hele udvalget, og prissammenlignen er let at foretage, uden af være afhængig af, at det skal være tæt på din bopæl. Og du kan faktisk sammenligne priser så snart du lige har fem minutter, og sidder ved computeren eller med din telefon. Når du handler online er du også fri for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Dine varer bliver sendt direkte hjem til dig, eller de kan blive sendt til din arbejdsplads, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. I onlineshoppen er der ingen kø køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst – vi gætter aldrig rigtigt alligevel.\n27 reviews for Sigma STS - Hastighedssensor - Topline 2016\nVær den første til at anmelde “Sigma STS – Hastighedssensor – Topline 2016” Annuller svar


Kørselsfradrag ved firmabil. Forvirring omkring befordringsfradrag\nSite map Beskatning af fri bil - kørselsfradrag - kørselsgodtgørelse Men når man kører fra hjem ved til et andet sted, så skal det afklares om dette andet sted kan betragtes firmabil ens arbejdsplads. Til modsætning er kørselsfradrag kørselsfradrag, som du får fra SKAT. Er kørselsfradrag berettiget til befordring fra den kørsel vi har firmabil kontoret til kundens adresse? Men hvis du henter kollegaer eller skal aflevere børn på vej til og fra arbejde, kan du ikke tælle de ekstra kilometer med. Beregningsprogrammet giver ikke en fuldstændig oversigt over de samlede konsekvenser ved valg af bilordning for arbejdsgiver og ansat. På forhånd tak Mvh Ved. Befordringsfradrag og firmabil. Kan man få befordringsfradrag, hvis man har en firmabil? Svar: Se hertil befordringsfradrag og firmabil. kan du ikke få kørselsfradrag. Derfor er en firmabil oftest en langt dyrere.\nKØRSELSFRADRAG VED FIRMABIL - lymfekræft i maven. Firmabil eller egen bil?\nKørselsfradrag ved firmabil, hverdagslivets rollespil pdf Kørselsfradrag 2013 - forskudsopgørelsen punkt 51\nDet kan ofte være svært at vurdere, om det bedst kan betale sig økonomisk at have egen bil eller firmabil på grund af reglerne omhandlende beskatning. Dette afhænger blandt andet af forholdet mellem den erhvervsmæssige og private kørsel. Beregneren herunder giver - blandt andet på baggrund af det skøn over fordelingen af private og erhvervsmæssigt kørte kilometer, som du indtaster - et kvalificeret bud på, hvad der bedst kan betale sig. Men du får selvsagt ikke en fuldstændig oversigt over de samlede konsekvenser ved valg af bilordning for arbejdsgiver og ansat. Du kan få kørselsfradrag, hvis du har mere end 24 km til og fra arbejde (over 12 km din arbejdsgiver betaler transporten; du har fri bil til rådighed (firmabil). Hvis du betaler skat af firmabilen, kan du tilsvarende trække udgiften til og fra arbejde fra på selvangivelsen. Ganske som din nabo der ikke har firmabil. Materialet på ahillhqms.se har alene til formål at informere generelt om udvalgte retsregler. Har du behov for at træffe beslutning om, hvorvidt - og i givet fald hvordan - du skal handle i et konkret tilfælde, bør du altid søge bistand hos en skatterådgiver eller anmode om et bindende svar fra SKAT. Kan jeg få kørselsfradrag, når jeg har firmabil. Stiller din arbejdsgiver en bil til rådighed for dig, som du har lov til at køre i mellem hjem og arbejdsplads, kan du ikke få kørselsfradrag. Du skal nemlig selv afholde udgifterne til dit transportmiddel, for at være berettiget til kørselsfradrag. Ved kørselsfradrag . kan ikke komme af med afføring Log på med NemID. Du kan få kørselsfradrag, hvis du har mere end 24 km til firmabil fra arbejde over 12 km hver vej. Alle transportmidler giver fradrag fx bil, tog, bus kørselsfradrag cykel. Du får kun fradrag for de dage, du reelt kører ved og fra arbejde altså ikke hjemmearbejdsdage, kursusdage, sygedage, orlov mv.\nHvis du betaler skat af firmabilen, kan du tilsvarende trække udgiften til og fra arbejde fra på selvangivelsen. Ganske som din nabo der ikke har firmabil. Fri firmabil er en bil som bliver stillet til rådighed af firmaet til privat kørsel og er derfor et skattepligtig personalegode uanset i hvor stor grad bilen bliver brugt til. Hvad regnes som erhvervsmæssig befordring, hvor meget må du trække fra, og hvor meget skal du betale i skat af en firmabil? Læs her om reglerne og få gode. Fri firmabil er en bil som bliver stillet til rådighed af firmaet til privat kørsel og er derfor et skattepligtig personalegode uanset i hvor stor grad bilen bliver brugt til. Hvad regnes som erhvervsmæssig befordring, hvor meget må du trække fra, og hvor meget skal du betale i skat af en firmabil? Læs her om reglerne og få gode. I tvivl om du er berettiget til kørselsfradrag eller godtgørelse? Kører du derimod i en firmabil (fri bil), så tæller det i denne sammenhæng ikke som værende din. nov Du kan også få befordringsfradrag, selvom du kører med andre. af din arbejdsgiver eksempelvis via en firmabil eller mandskabsvogn. Se de nye satser og vilkår for beskatning af fri bil, kørselsfradrag og kørselsgodtgørelse. "Ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst kan fradrag for befordring frem og tilbage mellem sædvanlig bopæl og arbejdsplads foretages med et beløb, som beregnes på grundlag af den normale transportvej ved bilkørsel efter en kilometertakst, der fastsættes af Skatterådet.\nKØRSELSFRADRAG VED FIRMABIL - marinade til nakkefilet. Firmabil eller egen bil?\nLog på med NemID. Skatterådet besvarer et spørgsmålet fra spørger således, at foretager spørger fradrag for befordring mellem bopæl og arbejdsplads, jf. Kan man foretage befordringsfradrag på sin årsopgørelse, hvis man har en firmabetalt bil, som er finansieret af firmaet gennem en bruttolønsreduktion hos medarbejderen, således at den samlede udgift for firmaet er neutral? Spørger indgik d.\nBefordringsfradrag og firmabil kørselsfradrag ved firmabil En arbejdsgiver kan i stedet vælge at betale for den ansattes befordring mellem hjem og arbejde. Dette kan ske enten ved at arbejdsgiveren betaler for at den ansatte kan lade sig transportere med offentlige eller private transportmidler 8) eller ved at arbejdsgiveren stiller en Firmabil til rådighed for den ansatte. Du kan få kørselsfradrag ved alle typer lønnet arbejde, også fx studiejob, lønnet praktik og løntilskudsjob. Du kan fx ikke få kørselsfradrag, hvis: din arbejdsgiver betaler transporten; du har fri bil til rådighed (firmabil) du kører til og fra dit studie, da SU ikke .\nDu kan her beregne, hvad der bedst kan betale sig: egen bil eller firmabil. I første del skal du udfylde Befordringsfradrag. Kørsel mellem hjem og arbejde t/r.\nKørselsfradrag ekstra bladet massageannoncer\nBåde lønmodtagere og selvstændigt næringsdrivende kan få befordringsfradrag for transport mellem hjem og arbejde. Størrelsen af dette befordringsfradrag afhænger alene af, hvor lang transportvejen er - beregnet som den normale transport ved kørsel i bil 1 - når man befordrer sig mellem hjem og arbejdsplads.\nkan du ikke få kørselsfradrag. Derfor er en firmabil oftest en langt dyrere. Fri firmabil er en bil som bliver stillet til rådighed af firmaet til privat kørsel og er derfor et skattepligtig personalegode uanset i hvor stor grad bilen bliver brugt til. Hvad regnes som erhvervsmæssig befordring, hvor meget må du trække fra, og hvor meget skal du betale i skat af en firmabil? Læs her om reglerne og få gode. Det er ved at være selvangivelsestid igen, og i den anledning er en af de helt store udfordringer at beregne sit befordringsfradrag. Hvad regnes som erhvervsmæssig befordring, hvor meget må du trække fra, og hvor meget skal du betale i skat af en firmabil? Læs her om reglerne og få gode råd for dine medarbejdere og for dig selv.\nKørselsfradrag ved firmabil, sød tekst til bryllupskort Kørselsfradrag 2013 - forskudsopgørelsen punkt 51\nKørselsgodtgørelse, befordringsgodtgørelse, eller kørepenge kan enten være skattepligtig eller skattefri afhængig af om det er en privat bil eller egen bil og formål med turen. Selv om SKAT hævder at der ikke i bogstavelig forstand behøver at føres kørselsfradrag kørebog er der en lang række krav firmabil bogføringbilaget som ved opfyldes og som dårligt kan løftes uden en korrekt ført kørebog. Få et overskueligt overblik over skattereglerne ved erhvervskørsel ved brug af vores nemme guide. Download vores gratis guide. Erhvervsmæssig kørsel kan som nævnt ovenfor foretages i enten din private bil eller firmaets bil. Log firmabil med Kørselsfradrag. Du kan få kørselsfradrag, hvis du har mere end 24 km til og fra arbejde over 12 km hver vej. Alle transportmidler giver fradrag ved bil, tog, bus eller cykel.\nDet kan ofte være svært at vurdere, om det bedst kan betale sig økonomisk at have egen bil eller firmabil på grund af reglerne omhandlende beskatning. Dette afhænger blandt andet af forholdet mellem den erhvervsmæssige og private kørsel. Hej, Jeg har to biler A og B. Antag at jeg lader A registrere som firmabil i mit selskab men bruger den primært til privat kørsel, og derfor selvfølgelig beskattes af værdien af fri bil. B har jeg som privat bil, men anvender den til kørsel til og fraAuthor: Jannie. Som tommelfingerregel gælder, at kører du mange kilometer privat kan det ofte svare sig at have en firmabil. Kører du derimod mange kilometer for firmaet og får skattefri kørselsgodtgørelse, kan det som udgangspunkt bedst svare sig selv at lægge bil til. Brug FDMs firmabil indikator og bliv klogere på, hvad der kan betale sig for dig. Beregn kørselsfradrag (befordringsfradrag) for Ved beregning af dit kørselsfradrag er der et par ting du skal tage højde for. Dem kan du se herunder: 1) Den korrekte kørselsafstand Når du skal beregne dit kørselsfradrag, skal bruge den reelle kørselsafstand. Log på som borger\nAnterior: « « Færge fra køge til rønne\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Kørselsfradrag ved firmabil ahillhqms.se


3D - Mobilterminalen\nRygte: LG og Sprint annoncerer måske snart brillefri 3D android-telefon\nDette er stadigvæk kun et rygte, men det er forhåbentligt meget sandsynligt at det er sandt. Sprint, der er teleoperatør i USA, har lovet at de snart ville annoncere en “Industry first”. Kombineret med det faktum at LG for nyligt…\nGoogle Maps opdatering giver 3D og off-linekort\nAndroid-versionen af Google-maps fik sidste uge en opdatering til version 5.0 der ændrer den måde applikationen fungerer. Google Maps er nemlig nu i stand til at fremvise 3D-kort ved brug af vektor-grafik. Normalt benytter kortapplikationer en masse sammensatte billeder til…


Nike vækker opsigt: Stopper superstjernens planer – Ekstra Bladet\n112 19 minutter siden Motorvej spærret efter uheld Cykling 1 time siden Dansker på podiet i kvindernes Tour de France Krig & katastrofer 42 minutter siden Jordskælv rammer europæisk turist-hovedstad Engelsk fodbold 38 minutter siden Nu vil ny storklub have Christian Eriksen Premier League 48 minutter siden Kenneth Zohore fortsætter karrieren i West Bromwich 112 19 minutter siden Motorvej spærret efter uheld\nLørdag d. 13. jul. 2019 - kl. 09:10 0\nNike vækker opsigt: Stopper superstjernens planer\nLeBron James får ikke lov til at give trøjenummer 23 til Anthony Davis, da det vil koste Nike for mange penge\nLeBron James ventes at respektere Nikes afgørelse. Foto: Ethan Miller/AFP/Ritzau Scanpix\nDet er ventet, at basketballholdet Los Angeles Lakers officielt præsenterer Anthony Davis som ny spiller lørdag.\nSkiftet fra NBA-konkurrenten New Orleans Pelicans har mere eller mindre været på plads i et stykke tid, og inden den officielle præsentation er den store historie faktisk, hvilket trøjenummer Davis får i Lakers.\nSuperstjernen i Lakers LeBron James har allerede meddelt, at han gerne afgiver sit nummer 23 til Davis.\nMens Davis altid har spillet med 23 på trøjen, så havde James planer om at gå tilbage til nummer 6, som han har spillet med før i Miami Heat. Både for Cleveland Cavaliers og Lakers har James haft nummer 23.\nMen det bliver ifølge flere medier ikke til noget.\nNike, som leverer tøj til NBA-holdene, har af økonomiske årsager sagt nej.\nDet skriver medier som ESPN og Yahoo Sports ifølge nyhedsbureauerne Reuters og AFP.\nNu venter vi på Davis\nDet vil ifølge ESPN angiveligt koste Nike 'flere millioner dollar' at sige god for nummerskiftet, da man så vil stå tilbage med et hav af nye og ubrugte Lakers-trøjer med James og 23 på ryggen.\nLakers har ifølge AFP fået at vide, at deadline for at bytte trøjenummer var 15. marts. Men NBA ville have accepteret det sene nummerbytte, hvis også Nike sagde god for det.\nDer er ikke meldt noget officielt ud fra James, men ifølge AFP har han af respekt for Nike og de fans, der har købt nye James-trøjer med nummer 23, og for at undgå distraktioner op til næste sæson valgt at udskyde nummerbyttet.\nDet vil i givet fald så først ske om et år. Nu er alle øjne rettet mod den officielle præsentation af Davis.\nIkke så meget for at høre om klubskiftet, men for at finde ud af, hvad Davis skal spille i, når det ikke kan blive i 23.\nEn række numre bliver det i hvert fald ikke, da de er fredet i Lakers. Det drejer sig blandt andet om nummer 8 og 24, som Kobe Bryant spillede i, Magic Johnsons nummer 32 og Shaquille O'Neals nummer 34.\nLæs også: Se også: Stor transfer-bombe: Superstjerne sætter ild under liga\nLæs også: Se også: Fy fy til Wimbledon: Tennis-babe i stramt catsuit\nLæs også: Se også: Øhhh?!? Det må da være verdens dummeste klubnavn\nLæs også: Se også: Anden gang nogensinde: Europæer snupper stor titel


Maleri Træpanel Udfyldning Af Riller 🔧🔧 Tips Til Hjem Forbedring. Lav Dine Egne Hænder - 2019\nVedligeholdelse Og Pleje Af Elektriske Køretøjer\nHvordan Man Styrer Bambus Fra Spredning\nMaleri Stilfulde Væggrænser\nFordele Ved Wood Garage Cabinets\nMaleri Træpanel Udfyldning Af Riller\nHvad du skal bruge Maleri over træpaneler er en af de nemmeste måder at slippe af med den forældede og lune 70-årige valg i vægdesign. Men under maleriet vil det slippe af med faux wood udseendet af panelet, og sporene vil stadig være der for at minde dig om, at bagud bag alle disse lag af maling er det stadig der, lurker.\nMaleri over træpaneler er en af de nemmeste måder at slippe af med den forældede og lune 70-årige valg i vægdesign. Men under maleriet vil det slippe af med faux wood udseendet af panelet, og sporene vil stadig være der for at minde dig om, at bagud bag alle disse lag af maling er det stadig der, lurker.\nDer findes en række løsninger til at udfylde sporene på træpaneler, men ikke alt arbejde, så godt som muligt. Her er en af de mest effektive måder at udfylde hullerne og sporene på, så efter at du er færdig med at male, kan ingen nogensinde kende rummet, der engang er anbragt i træpaneler.\nFør du begynder at fylde sporene på træpanelet, skal det prædiseres. Rengør træpanelet grundigt med kraftig sprøjteoprensning. Hvis panelet er meget snavset, skal du muligvis rengøre det to gange. Når du er færdig, fjern alle spor af rengøringsmiddel med en klud og rent vand. Lad panelet tørre helt, før du går videre.\nSand panelet, så den glansede finer fjernes. Dette vil hjælpe gipsvægsforbindelsen og primeren fastholder panelet meget mere effektivt. Når du er færdig med slibning, skal du tørre væggene af med en ren, fugtig klud for at fjerne støvet.\nNår panelen er tør, skal du anvende gipspladerne på sporet. Udfyld sporet ved hjælp af putty kniven og gipsvæg sammensatte. Det er vigtigt at bruge "indstillingstype" af forbindelse, da den krymper mindre og tørrer hurtigere. Gør dette på hvert hul og sporet i panelet.\nNår først det første lag af gipsvægsforbindelse er tørt, sand området, tør det ned og påfør et andet lag af forbindelse. Fortsæt denne fremgangsmåde, indtil du kan sande forbindelsen, så den passer perfekt sammen med panelet. Kør din hånd langs panelet, og du burde næppe være i stand til at mærke en forskel.\nTør væggene ned igen for at fjerne støv tilbage fra slibning processen. Nu er træpanelet klar til at blive primet og malet.\nDave Donovan er freelance tekstforfatter, der bor i Atco, N. J. En elektriker i 15 år tvang ham til at forfølge sin sande passion - skrive.\nVideoer Relaterede Artikler: Hvordan fungerer en murrilleskærer?.\nVigtigste » Pynter Op » Maleri Træpanel Udfyldning Af Riller\nSådan Re-Betrække Window Seat Puder\nSådan Bruger Du Et Polstret Webbing Stretcher Korrekt\nFormer For Accenttabeller: Hvor De Arbejder I Dit Hjem\nHvordan Man Fjerner Venetianske Plaster Fra Dine Vægge\nHvad du skal bruge Veneerisk gips kan se godt ud med en bestemt stil. Men hvad gør du, når du vil ændre et værelse design og den venetianske gips pludselig ser helt ud af sted? Du kan fjerne det selv for at spare nogle penge. Du skal også være opmærksom på, at dette er en proces, der ofte kan være rodet med en masse oprydningsarbejde involveret.\nAccent Væg Maling Ideer\nValg Af Den Rigtige Maling Til Dit Hjems Yderside\nHvordan Man Laver En Stående Strømpakke Med En Paraplystativ


Specialisering eller generalisering? | Transport Talent | Danmark\nI de fleste brancher kommer der et tidspunkt i alles karriere, hvor man er nødt til at vælge mellem specialisering og generalisering. Dette valg vil være vigtigt for, hvilken retning din fremtidige karriere skal gå, og hvilke job du vil kunne få på sigt. Det er vigtigt at huske, at der ikke findes noget rigtigt svar - du skal selv finde ud af, hvilket valg der er det rigtige for dig ud fra dine præferencer og din måde at arbejde på. Derfor har vi en liste med seks spørgsmål, som du kan stille dig selv for at finde ud af, hvilken karrierevej, specialisering eller generalisering, der er den rigtige for dig.\n1. Hvilke mennesker beundrer jeg eller nyder at arbejde sammen med?\nInspirerer det dig, når en specialist taler til dig om sit fagområde? Eller bliver du overvældet af deres detaljerede viden og foretrækker du at tænke på det store billede frem for de indviklede detaljer?\nHvis du nyder at tale med specialister, føler dig nysgerrig og finder dig selv i stand til at stille detaljerede spørgsmål, kan du måske blive tiltrukket af denne type arbejde og måske endda selv blive specialist en dag.\nHvis du derimod ikke kan finde på at stille spørgsmål eller keder dig eller er forvirret over alle de detaljerede oplysninger, du får, er du sandsynligvis mere tiltrukket af en karriere som generalist.\n2. Gør det mig glad at bruge hele dagen på at beskæftige mig med én ting?\nSom specialist vil du sandsynligvis bruge meget mere end blot én dag på at beskæftige dig med ét specifikt emne, og derfor er dette et vigtigt spørgsmål at stille dig selv og svare ærligt på.\nNogle gange kan det være svært at vide, hvad et job helt præcist indebærer, så det kan hjælpe at tale med folk, der arbejder i de stillinger, du sigter mod, så du kan få et indtryk af de reelle opgaver og det daglige arbejde.\n3. Har jeg brug for videreuddannelse for at kunne fokusere professionelt på mine hovedinteresser?\nSelv om dette spørgsmål især er relevant tidligt i karrieren, kan videreuddannelse og faglig uddannelse være vigtige aspekter i forbindelse med at omlægge din karriere i den ønskede retning. Nogle gange kan det være nyttigt at tage et skridt tilbage fra det sted, hvor du er, og overveje, hvor du ønsker at gå hen. Især hvis du ønsker at specialisere dig, kan videreuddannelse være startskuddet til at få det rigtige job.\n4. Vil specialisering forbedre eller forværre min balance mellem arbejdsliv og privatliv?\nIsær når du har en familie, er der meget mere end dit arbejde at overskue. At blive specialist kræver meget tid, og du skal spørge dig selv, om du er villig og i stand til at lægge de mange timer i det.\n5. Lukker jeg mig selv ude fra fremtidige karrieremuligheder, hvis jeg fokuserer for snævert?\nDet er vigtigt at overveje, om en specialisering i sidste ende begrænser dine karrieremuligheder, efterhånden som du udvikler dig. Brug dit netværk til at få en fornemmelse af, hvor en specialisering kan føre dig hen - og om det er af interesse for dig.\nSpørg også dig selv, i hvilken type og størrelse af virksomhed du ønsker at arbejde i. Mindre virksomheder har normalt (men ikke altid!) brug for flere generalister, der kan og vil arbejde inden for forskellige områder, mens store virksomheder har tendens til at operere på et "del og hersk"-grundlag og derfor løser udfordringerne i ekspertteams, hvor en specialist måske er vigtigere.\n6. Hvad er mit langsigtede mål?\nHvis du ønsker at lede andre mennesker i sidste ende, må du hellere lade den ene fod stå på generalistområdet. Som chef skal du have troværdighed ud over dit eget fagområde for at kunne lede andre. Det fungerer bedst, hvis du kender forskellige områder (med deres særpræg og vanskeligheder) også fra praktisk erfaring. Omvendt kan specialisering være den rigtige vej at gå, hvis dit fagområde er dit hovedfokus.\nHvis du fortsat er usikker på disse spørgsmål, kan du bruge dit netværk af kolleger til at spørge om deres job, hvordan de ser dig, og på hvilke områder de ser dig excellere. Selv om det i sidste ende er en personlig beslutning, kan det være nyttigt at få yderligere udtalelser for at forstå dig selv bedre eller se dit arbejde i et andet lys.


Få hjælp til renovering hos din lokale maler - mediemaskinen.dk\nmalerAstrid Pedersen maj 20, 2020 0\nStår du og familien for at skulle flytte til en ny bolig – måske af jobmæssige årsager, eller fordi I er vokset ud af den gamle – følger måske måneders bolig jagt og stress desangående. Har familiens ejendele været pakket ned i ugevis, vil I sikkert være tilbøjelige til at flytte ind i huj og hast så snart I får drømmeboligen på hånden. Det er en sand lettelse at kunne genoptage hverdagen i nye rammer, og føle trygheden ved at have permanent tag over hovedet.\nMen hvis I har mulighed derfor, er det en god idé at udsætte indflytningen til et par uger efter overtagelse af huset eller af lejligheden. Det er nemlig nu, mens boligen står tom, at I har en helt unik chance for at komme i bund med renoveringen heraf. Det indebærer for eksempel afslibning af gulve samt mindre småreparationer i de forskellige rum – og så selvfølgelig maling af alle vægge og lofter samt af det indvendige træværk. Og til dette formål er det oplagt at hyre et lokalt malerfirma.\nKan jeg ikke bare selv male den nye bolig?\nGrunden til at du bør få professionel assistance til dette projekt er ikke at du ikke selv nødvendigvis har evnerne hertil. Men du er sandsynligvis stresset og presset i forbindelse med din flytning og eventuel afhænding af den gamle bolig. Og dette er ikke det bedste udgangspunkt for at kunne udføre et stykke malerarbejde – i hvert fald ikke hvis resultatet skal være smukt og holdbart.\nHvem kan hjælpe mig med indvendig maling af min nye bolig?\nUanset hvor i Danmark din nye bolig er beliggende kan du få hjælp til maling af denne hos din lokale Malerkanonen maler. Malerkanonen er et landsdækkende malerfirma med afdelinger overalt nær de største danske byer – og således også i nærheden af dig. Læs mere på https://malerkanonen.dk/


Bekendtgørelse om bevaring og kassation af arkivalier i kommunerne - retsinformation.dk\nBEK nr 995 af 03/08/2010 Historisk\nStatens Arkiver, j.nr. 2010-004825\nBEK nr 184 af 26/01/2018\nBEK nr 330 af 29/04/2004\nBEK nr 331 af 29/04/2004\nI medfør af § 5, stk. 1, i bekendtgørelse nr. 591 af 26. juni 2003 om offentlige arkivalier og offentlige arkivers virksomhed fastsættes efter drøftelse med Kommunernes Landsforening:\n§ 1. Bestemmelserne gælder for arkivalier, der er skabt eller tilvejebragt af kommunerne efter 1. januar 2007, samt for arkivalier fra kommunale fællesskaber og samarbejder.\n§ 2. Arkivalier fra de kommunale forvaltninger bevares efter reglerne i bilag 1-2.\nStk. 2. Arkivalier fra kommunale institutioner bevares efter reglerne i bilag 3-4.\nStk. 3. Arkivalier fra kommunale fællesskaber og samarbejder bevares efter reglerne i bilag 5-6.\n§ 3. Kommunalbestyrelsen kan beslutte at bevare arkivalier i større omfang end fastsat i § 2.\n§ 4. Følgende arkivalier kan kasseres uanset bestemmelserne i § 2 og bilag 1 - 6:\n4) Sager samt data i elektroniske systemer om kontorhold, kontormaskiner samt inventar m.v.\n§ 5. Arkivalier, som ikke skal bevares i henhold til §§ 2 - 4, kasseres, når opbevaringspligten efter andre bestemmelser er opfyldt, og når de efter myndighedernes egen vurdering i øvrigt ikke længere har retlig eller administrativ betydning.\n§ 6. Bekendtgørelsen træder i kraft den 1. september 2010.\nStk. 2. For så vidt angår arkivalier, der er skabt eller tilvejebragt efter 1. januar 2007, ophæves:\n1) bekendtgørelse nr. 1000 af 28. september 2004 om bevaring og kassation af arkivalier i primærkommunerne,\n2) bekendtgørelse nr. 692 af 3. juli 2003 om bevaring og kassation af arkivalier hos Københavns og Frederiksberg kommuner,\n3) bekendtgørelse nr. 330 af 29. april 2004 om bevaring af data fra elektroniske arkivsystemer med personoplysninger hos Københavns og Frederiksberg kommuner,\n4) bekendtgørelse nr. 331 af 29. april 2004 om bevaring af data fra elektroniske arkivsystemer med personoplysninger hos Bornholms regionskommune.\nBevaringsbestemmelser for papirarkivalier hos de kommunale forvaltninger efter 1. januar 2007\nEns sager, der findes i flere forvaltninger, bevares kun et sted. Som hovedregel bevares den centrale forvaltnings sag, mens fagforvaltningens kasseres.\nJournalsager bevares. Dog kan Statens Arkiver udstede bestemmelser om kassation af sager på papir.\nFølgende arkivalier bevares, for så vidt de ikke indgår i kommunens journalsagsarkiv:\nA: Forhandlings- og beslutningsprotokoller for kommunalbestyrelsen samt for udvalg, nævn og råd nedsat af kommunalbestyrelsen.\nB: Mødereferater fra væsentlige interne udvalg (direktion, lederforum, samarbejdsudvalg, medarbejderudvalg, sikkerhedsudvalg, projekt- og arbejdsgrupper m.v.).\nC: Søgemidler til dokumenter eller sager, der bevares, herunder journaler (journalkort) samt tilsvarende sags- og dokumentregistre.\nD: Et eksemplar af kommunens egne publikationer, rapporter, interne cirkulærer, retningslinjer m.v.\nE: Legatfundatser, årsregnskaber samt legatbestyrelsens mødereferater.\nA: Borgerlige ægteskabsbøger (prøvelses- og ægteskabsbøger).\n3. Økonomi- og personaleområdet\nA: De obligatoriske budgetter, regnskaber og delregnskaber samt budgetmateriale, som er behandlet i økonomiudvalget.\n4. Social- og sundhedsområdet\nA: Alle personsager vedrørende børns og unges anbringelse uden for hjemmet.\nB: Alle sager om integration af flygtninge og indvandrere.\nC: Personsager, som er af særlig eller principiel karakter.\n5. Teknik- og miljøområdet\nA: Sager om kommuneplaner, lokalplaner, kommuneplanrammer, kommuneplantillæg og kommuneplanstrategier, såvel oplæg som vedtagne planer.\nB: Byggesager af særlig eller principiel karakter.\nE: Forureningsrapporter og miljøgodkendelser.\n6. Undervisnings- og kulturområdet\nA: Læseplaner og vedtægter for styrelsen af kommunens skolevæsen.\nB: Eksamens- og prøvebeviser.\nBevaringsbestemmelser for IT-systemer hos de kommunale forvaltninger efter 1. januar 2007\nI arkiveringsversioner af data fra fagsystemer medtages dokumenter, som bevares i henhold til bestemmelser udstedt af Statens Arkiver, med mindre de i alt væsentligt er overført til kommunens generelle ESDH-system.\nRegisteroplysninger i fagsystemer bevares, med mindre de i alt væsentligt er overført til en statslig myndighed, jf. § 4, nr. 1.\nA: En arkiveringsversion af data fra elektroniske sags- og dokumenthåndteringssystemer (ESDH-systemer). Statens Arkiver udsteder bestemmelser, som giver kommunerne mulighed for kassation af dokumenter i ESDH-systemer.\nB: En arkiveringsversion af data fra IT-systemer, der fungerer som søgemiddel til dokumenter eller sager, som bevares, herunder sags- og dokumentregistre, elektroniske journaler samt sagshenvisnings- og advissystemer.\nC: En samlet arkiveringsversion af data fra det fælleskommunale valgopgørelsessystem, som afleveres til Statens Arkiver.\nA: En arkiveringsversion af data fra økonomisystemer, der indeholder kontonumre med tilhørende kontooplysninger, kontotekster og posteringsoplysninger.\n3. Social- og sundhedsområdet\nA: En arkiveringsversion af data fra fagsystemer med personsager, såfremt sagerne skal bevares efter bestemmelser, der udstedes af Statens Arkiver.\nB: En arkiveringsversion af data fra fagsystemer vedrørende daginstitutioner, dagpleje, pasningsordninger o.l., der indeholder identifikationsoplysninger, visitationsoplysninger, beregningsoplysninger vedrørende tildeling af friplads, søskenderabat o.l. og normeringsoplysninger for den enkelte institution.\nC: En arkiveringsversion af data fra fagsystemer vedrørende hjemmehjælp, handicapomsorg, genoptræning, ældreinstitutioner m.v., der indeholder identifikationsoplysninger, visitationsoplysninger, tildelt hjælp og normeringsoplysninger for den enkelte institution.\nD: En arkiveringsversion af data fra fagsystemer vedrørende sundhedspleje, der indeholder identifikationsoplysninger, visitationsoplysninger samt oplysninger om barnets opvækstforhold og udvikling.\nE: En arkiveringsversion af data fra fagsystemer vedrørende døgninstitutioner, misbrugsbehandling, sikrede institutioner m.v., som indeholder identifikationsoplysninger, visitationsoplysninger, tildelt hjælp o.l.\nA: En arkiveringsversion af data fra fagsystemer vedrørende byggesager.\nB: En arkiveringsversion af data fra fagsystemer vedrørende miljøgodkendelser og miljøtilsyn.\n5. Undervisnings- og kulturområdet\nA: En arkiveringsversion af data fra fagsystemer vedrørende elevadministration i de kommunale folke- og ungdomsskoler, der indeholder identifikationsoplysninger, skoleoplysninger og elevoplysninger.\nB: En arkiveringsversion af data fra fagsystemer vedrørende pædagogisk-psykologisk rådgivning (PPR), der indeholder identifikationsoplysninger, skoleoplysninger og oplysninger om enkeltpersoner, som er henvist til pædagogisk-psykologisk rådgivning.\nBevaringsbestemmelser for papirarkivalier hos kommunale institutioner efter 1. januar 2007\nEns materiale, der både findes hos de kommunale forvaltninger og på de enkelte institutioner, bevares kun et sted. Som hovedregel bevares materialet hos forvaltningen, mens det kasseres hos institutionen.\nA: Bestyrelsesprotokoller og mødereferater.\nB: Institutionens årsberetninger, meddelelsesblade o.l.\nC: Fortegnelser over elever, børn, beboere, klienter m.v.\nD: I institutioner, der afholder undervisning i henhold til folkeskolelovgivningens bestemmelser, bevares læseplaner samt eksamens- og prøvebeviser.\nE: Materiale, som i særlig grad belyser institutionens virksomhed, herunder materiale vedrørende forsøg og udviklingsarbejde.\nF: Arkivalier, som er bestemt til bevaring i henhold til bilag 1, og som ikke bevares hos de kommunale forvaltninger.\nBevaringsbestemmelser for IT-systemer hos kommunale institutioner efter 1. januar 2007\nA: En arkiveringsversion af data fra IT-systemer, som er bestemt til bevaring i henhold til bilag 2, med mindre de i alt væsentligt er overført til et system hos de kommunale forvaltninger.\nA: Forhandlings- og beslutningsprotokoller for bestyrelsen, generalforsamlingen og repræsentantskabet, samt sager, der er behandlet i disse fora.\nB: Mødereferater fra væsentlige interne udvalg (ledermøder, samarbejdsudvalg, sikkerhedsudvalg, arbejdsgrupper m.v.).\nD: Journalsager bevares og kasseres i henhold til de bestemmelser, der fastsættes af Statens Arkiver for den journalplan, som anvendes af det pågældende fællesskab eller samarbejde.\nE: Materiale, som i særlig grad belyser det kommunale fællesskabs eller samarbejdes virksomhed.\nF: Et eksemplar af institutionens egne årsberetninger, publikationer, rapporter, interne cirkulærer, retningslinjer m.v.\nG: Arkivalier, som er bestemt til bevaring i henhold til bilag 1, og som ikke bevares hos andre kommunale forvaltninger.\nBevaringsbestemmelser for IT-systemer hos kommunale fællesskaber og samarbejder efter 1. januar 2007


Auvills univers: Så juler vi\nPlejer nu egentlig først at pynte op d. 1. december, men af en eller anden grund er julekasserne allerede nu kommet ned fra loftet nu. Måske jeg er blevet (lidt) for inspireret her i blogland!?\nDog har jeg aldig været til et totalt Gertrud Sand pyntet hus, så jeg starter i det små. Har lavet lidt opstillinger rundt omkring i huset, og så vil jeg stille og roligt pynte lidt mere op de næste dage. Har planer om et nisselandskab, de broderede julekalendre skal frem d. 30., så de kan få påmonteret alle gaverne til børnene, mandens og mine adventsgaver skal frem i lyset, den obligatoriske troldegren skal pyntes osv. Så har stadig lidt at gøre de næste dage.\nViste i et tiligere indlæg adventsgaverne til mine søstre og mor. Kunne ikke snyde svigermor, så i stedet for den obligatoriske chokoladekalender fra Frellsens, har jeg også været igang med en adventskalender til hende. Hun ønskede sig på et tidspunkt en pose/taske til sit strikketøj, så hvorfor så ikke gøre det til en af gaverne:-)\nMedusa juletræ med lidt nisser og svampe\nHvide Medusa julefigurer\nFiltnisser og porcelænsnisser med huen ned over øjnene\nEtiketter: Hjemme hos mig, Jul, Krealivet\nFinurligheden 23. november 2011 kl. 14.22\nSkønt julepynt du har! Jeg ELSKER Medusa.


Tom kristensen | Smore Newsletters\nFollow Helene Hjelmsmark\nContact Helene Hjelmsmark\nBlev født i London i 1893 og døde på Thurø (lille dansk ø) i 1974, var en dansk forfatter og kritikker fra mellemkrigStiden (perioden mellem 1. Og 2. Verdenskrig). Han voksede op i københavn. Tom Kristensen tog meget udgangspunkt i følelserne og værditabet under og efter 1 verdenskrig, at alt hvad man før havde troet og stolet på var falsk- den gamle virkelig er brudt sammen, og nu hersker kaos. Tom Kristensen var en af de allerførste forfattere der først formåede at overføre ekspressionisme til litteratur. Ekspressionisme er når man i stedet for at få verden til at se realistisk ud, prøver at udtrykke det man føler, det behøver ikke at ligne virkeligheden. Ekspressionisme slog først igennem malerkunsten, først senere udtrykte man Ekspressionisme i bøger og andet.\nInterview med Tom Kristensen\nHans kendeste værker\nTom Kristensen debuterede med "fribytterdrømme" i 1920, digtene omhandlede forskellige måder at anskue livet på efter første verdenskrig. I 1930 udkom bogen "hærværk" som er set som Tom kristensens mesterværk. Bogen er en nøgleroman som tager udgangspunkt i valget i 1929. En nøgleroman er bøger der omhandler faktiske begivenheder, og som kan indeholde rigtige personer. "Hærværk" er blevet filmatiseret. I lang tid arbejde Tom Kristensen som anmelder hos politikken, og handlingen i bogen tog udgangspunkt i samme arbejdsmiljø.\nI 1968 modtog Tom Kristensen Danmarks fornemste litterære pris - det danske akademis store pris. Tom var siden 1960 medlem af den eksklusive klub Det Danske Akademi, en institution med max 20 medlemmer hvis formål er at "virke for dansk ånd og sprog, især inde for litteraturen.\nLinks til Tom Kristensens bøger\nLink til det kendte værk "Hærværk"\nLink til bogen "Samlede digte" de bedste digte fra Tom kristensens 8 digtsamlinger\nLink til "En anden" beskrivelse af Tom kristensens barndom skrevet af Tom kristensen\nConnect with Helene Hjelmsmark


Elghakkebøffer med svampesauce – Signes Mad\nElghakkebøffer med svampesauce\nWritten by Signe on 14. april 2013 in hovedret\nJeg elsker at eksperimentere med nye råvarer, så da en af min mands kammerater, fortalte at han kunne skaffe elgkød, blev jeg fyr og flamme. Jeg har aldrig før smagt elg, og var spændt på om smagen var lige så distinkt som dyrekød. Kødet er lige som andet vildt ekstremt magert, så man skal tilberede det nænsomt, så det ikke bliver tørt.\nJeg fik 500 g hakket elg, men vil meget gerne have fingre i et helt stykke kød en anden gang. Kødet har en meget mild vildtsmag, men er stadig mørkt. Jeg valgte at blande det hakkede kød med masser af friskkværnet peber og lidt røget salt, for derefter at rulle det i lækker hjemmelavet bacon (som min ven Søren har lavet), binde en snor om, og stege det i masser af smør. Jeg brugte næsten samme metode til hakkebøffen, som Morten beskriver her til en mørbradbøf.\nVi fik en svampe-flødesauce til, hvor jeg tilsatte lidt knuste tørrede svampe – et godt trick til at få champignon til at smage af lidt ekstra. Jeg havde både champignon og østershatte, men du kan sagtens nøjes med champignon. Husk at købe de danskproducerede; arbejdsforholdene er bedre og de bliver ikke gødet med polske mærkværdigheder!\nDerudover var der hasselback kartofler og bagte tomater, alt i alt en virkelig delikat lørdagsmiddag med en enkelt glas rødvin til.\nElghakkebøf med svampesauce (4 pers.)\n500 g hakket elg\n8-12 tynde skiver bacon\n1 tsk røget (eller hav-) salt\n100 g hvide eller brune champignon\n1 spsk tørrede skovsvampe\nBland det hakkede kød med salt og peber og form til 4 høje hakkebøffer. Læg baconskiver på et bræt, så de overlapper hinanden i længden, og rul kanten af bøffen med baconstrimlen. Bind med et stykke kødsnor. Lad bøfferne stå på et fad, mens du ordner svampe. Husk at kød skal være stuetemperatur når det tilberedes, resultatet bliver bedre.\nKom halvdelen af smørret på en varm pande sammen med det halverede hvidløgsfed. Når det er bruset af kommes bøfferne på.\nBrun bøfferne af ved høj varme. Skru ned for panden (medium varme) og tilsæt resten af smørret. Vend bøfferne hver halve minut; de skal have 12-15 minutter i alt. Mærk på dem, de skal føles bløde men ikke “løse”. Læg bøfferne på et fad, og lad dem trække under et viskestykke i 5 minutter.\nTil saucen ordnes svampene: Østershattene tjekkes for jord, og børstes let, hvorefter de rives i lange stykker.\nChampignon skylles, rodskæres og skæres i kvarte. De tørrede svampe knuses i en morter eller hakkes fint med en kniv. Hvidløgsfeddet hakkes fint.\nSmelt smør på en pande og tilsæt de friske svampe. Når de er faldet sammen tilsættes hvidløg og tørrede svampe. Lad det brune let og tilsæt så rødvin. Lad det koge ned, til der næsten ikke er mere væske tilbage og tilsæt så fløde. Lad det koge op og smag til med salt og peber. Tilsæt den hakkede persille og server.\nVildtgryde med cola\nOksebov i sort øl\nchampignon elg fløde hvidløg persille rødvin smør\n14. april 2013 kl. 20:49\nDet ser tæskelækkert ud! Elgkød lyder ret spændende – det har jeg heller ikke arbejdet med før 🙂\n14. april 2013 kl. 20:52\nDet var virkelig lækkert – håber at kammeratens far skyder nogle flere 😉


Hver dags Vegetarmad. Grøntsagsmad, Brød og Kager: maj 2016\nLækre konfekt kugler med masser af sunde ting i.\nBruger du kokossukker som sødemiddel, er det uden sukker.\n15 -16 stk.\n2 spsk. chia frø – kan udelades\n2 store spsk. Kakaopulver uden sukker\n1 stor spsk. kokosolie smeltet\n4 spsk. kokossukker eller andet sødemiddel/sukker\nEvt. 1 spsk. Akaciehonning\n6- 8 mandler hakkede evt. fint.\nKokosmel til at trillekuglerne i\nAvocado skrælles og stenen tages ud.\nChokoladen og kokosolien smeltes over vandbad.\nAvocado, chia frø, hakkede mandler, kakao, vanilje, salt, kokossukker, blendes.\nChokoladen med kokosolie hældes i blender og blendes med.\nSmag chokolade - avocadomassen til med Akaciehonning.\nTril kugler af chokolademassen og vend dem i kokosmel.\nIndsendt af Lue kl. 14.5.16\nEtiketter: avokado, Chia frø, Chokolade, Kakaopulver, Kokosmel, Kokosolie., Konfekt, Mandler, Vanilje, Vegansk\nMeget lækkert og flot farverigt brød.\nKan også formes til boller.\n1 brød eller 12 boller\n4 dl. rødbede pure lavet af ca. 3 rå rødbede knolde\nca.600g mel -jeg har her brugt fint speltmel\n50 - 100 gram hakkede valnødder\nSkræl og hak rødbederne og kom dem i en blender og purer rødbederne.\nKom de blendede rødbeder i en skål og tilsæt mel, salt, olie.\nOpløs gæren i vandet og kom væsken i dejen.\nÆlt dejen rigtig godt og tilsæt de hakkede valnødder.\nÆlt dejen sammen med valnødderne.\nKom dejen i en skål, der er smurt med lidt olie, og lad dejen hæve i en time tildækket.\nForm dejen som et brød og lad brødet efterhæve i 1 time tildækket på bagepladen.\nSkær nogle skråsnit i dejen med en kniv.\nBag brødet ved 200 grader i ½ time eller indtil brødet lyder hult, når du vender det om og banker på bunden.\nVariation: Tilsæt gulerødder i stedet for rødbeder og brug hasselnødder eller solsikkefrø i stedet for valnødder.\nIndsendt af Lue kl. 3.5.16\nEtiketter: Brød, Rødbede, Valnødder, Vegansk


Massage med afslutning sex debat / Aalborg teatre\npå en trykstærk stavelse, der er verslinjens sidste stavelse. Identiske rim er således også en slags bogstavrim. Bordeaux, parrim / kuplet er stavelsesrim, hvor sidste ord i en verslinje rimer med det sidste ord i den verslinje, der følger lige efter. Øjerim / skriftrim / neuruppinere er ord, der umiddelbart opfattes som rim, når man ser dem, men som ikke gør det rent lydligt, fordi placeringen af ordenes betonede vokaler er forskellig - eksempelvis kartofler og sjofler. Klamrerim / omsluttende rim / kiastisk rim er stavelsesrim, hvor sidste ord i en strofes første og sidste verslinje rimer. ..\nKrydsrim / fletrim er stavelsesrim, hvor sidste ord i hver anden verslinje rimer. Svævende rim er stavelsesrim, hvor tre-stavelsesord rimer. Multirim er stavelsesrim, hvor flere end to ord rimer på samme ordlyd. Kæderim er stavelsesrim, hvor sidste ord i en verslinje rimer med første ord i den efterfølgende verslinje. Søgefunktionen på denne side kan hjælpe dig, når du forsøger dig på følgende typer: Enderim er stavelsesrim, hvor det sidste ord i en verslinje rimer med det sidste ord i en anden verslinje. Midtrim er stavelsesrim, hvor flere ord inde i en verslinje rimer indbyrdes.


Arktis med Svalbard og Jan Mayen\nJan Mayen og Svalbard\nGennem Grønlandshavet til Jan Mayen og Svalbard\nVejret bliver langsomt koldere, og nordvinden tager til. Havfuglene flyver omkring, og når I går i land på den lille norske ø Jan Mayen, findes de pludselig i hobetal.\nPå havet svømmer hvaler og sæler gennem bølgerne, og snart begyndre isflagerne at dukke op. Isen bliver tættere, og efterhånden som polarlivet begynder at vise sig på flagerne, indfinder glæden sig over at rejse med en isbryder. Isen er intet problem.\nSælerne ligger på flagerne, og er I heldige, er det også her, I spotter den arktiske konge, isbjørnen. Langt mod nord, ved den norske øgruppe Svalbard, boltrer hvalrossen sig på isen. De store stødtænder gør den genkendelig selv på lang afstand. Her i det fjerneste Norge, 800 kilometer fra fastlandet, slutter et forrygende polarkrydstogt i Longyearbyen, hvor midnatssolen skinner døgnet rundt.\nVelkommen til et ægte polareventyr til Jan Mayen og Svalbard.\n1. dag: Afrejse og ankomst til Vlissingen, Holland\n Ankomst til Vlissingen\nHer på førstedagen flyver I fra København til en lufthavn nær Vlissingen i Holland. Fra lufthavnen gar det til Vlissingen med tog.\nOvernatning i Vlissingen.\n2. dag: Krydstogtet starter\n Morgenen i Vlissingen\n Ombordstigning på skib\n Krydstogtet starter\nOmkring middagstid går I ombord på skibet og på begynder sejlturen mod nord.\nOvernating på skib.\n3. dag: Hvaler, delfiner og spækhuggere\n Dagen til søs\n Minkehvaler og delfiner\n Hold udkig efter spækhuggere\nI har hele dage til søs, hvor tiden går med at spotte minkehvaler og delfiner ved havoverfladen. Spækhuggere holder også til i disse vande og kan nogle gange spottes på ruten.\nOvernatning på skib.\n4. dag: Aberdeen, Skotland\n I land ved Aberdeen\n Dagen i Granitbyen\n Udforsk den skotske havneby\nSkibet ankommer til Aberdeen, hvor I lægger til. Her stiger flere passagerer ombord.\nByen, der er kendt som Granitbyen pga. brugen af grå granit i bygningsværker, har en lang sandkyst og et særdeles imponerende marineliv. Spækhuggere lever i havet ud for denne kyst, og hvis I er heldige, kan I spotte dem i vandet.\n5. dag: Fair Isle\n Shetlandsøen Fair Isle\n Lundefugle og gråsæler\n Zodiac-cruise langs grønne kyster\nShetlandsøen Fair Isle har en størrelse på under otte kvadratkilometer og er kendt for sit særdeles rige fugleliv. Og gråsæler holder til i dette områder og kan af og til spottes i vandoverfladen.\nUnder 70 mennesker bor permanent på øen, og den lille befolkning har høstet international anerkendelse for deres farverige, mønstrede strikkede sweatre og andet uldtøj.\n6. dag: Gennem Norskehavet\n Hele dagen til søs\n Minkehvaler og spækhuggere\n Spot blåhvaler i bølgerne\nDenne dag tilbringer I til søs. Genne Norskehavet går det mod Jan Mayen, den under 400 kvadratkilometer store ø, der officielt er en del af Norge, og hvor man dermed finder Norges eneste aktive vulkan.\nI vandet kan I passende holde udkig efter minkehvaler og spækhuggere, som lever her, og nogle gange kan man også være heldig at spotte blåhvaler i bølgerne.\n7. dag: Jan Mayen\n Over havet til Jan Mayen\n Den norske ø i Norskehavet\n Hvaler i bølgerne\nDet meste af dagen foregår til søs, men hen mod aftenen ankommer I til Jan Mayen. Dele af øen er dækket er gletsjere, men udover det er landskabet udpræget vulkansk. Det skyldes den 2.300 meter høje vulkan Mt. Beerenberg, som sidst var i udbrud i 1985.\n8. dag: Jan Mayen\n Besøg ved vejrstationen\n Lær om øens hvalfangerhistorie\n Vandring i vulkanske landskaber\nI dag er det muligt at besøge vejrstationen på Jan Mayen og resterne af en hollandsk hvalstation fra det 17. århundrede.\nJan Mayen har en lang historie, og øen var formegentlig kendt allerede i vikingetiden. Øen har båret mange navne gennem tiden, og det nuværende kommer fra skibskaptajnen Jan Jacobsz May van Schellinkhout i 1600-tallet.\n9. dag: Gennem ishavet\n Mod nord til søs\n Isflager på havet\n Spot hvaler og sæler\nI er igen til havs og langsomt begynder isflagerne at dukke op på havet. Det kolde nord melder nu for alvor sin ankomst.\nMidnatssolen giver mulighed for at spotte hvaler, sæler og isbjørne døgnet rundt.\n10. dag: På udkig efter isbjørne\n Gennem ishavet\n Isbjørne på flagerne\nTuren fortsætter gennem ishavet, der efterhånden bliver tættere. På flagerne og i vandet kan I fra nu af være heldige at spotte den arktiske konge, isbjørnen. Over jer svæver albatrossen i de kølige vinde.\n11. dag: Mod Svalbard\n Sidste dag på åbent hav\n Med isbryderen gennem havis\nDette er sidste dag på åbent hav, inden I rammer den endelige destination, den arktiske ø Spitsbergen, som er den største ø i den norske øgruppe Svalbard.\n12. dag: Spitsbergen, Svalbard\n Ankomst til Spitsbergen, Svalbard\n Sejl langs vestkysten\n Hvalrosser, fugle og rensdyr\nI dag ankommer I til Svalbard og sejler langs vestkysten gennem isflagerne. Her kan I være heldige at spotte hvalrosser og ved kysten er der masser af fugle. Man kan også nogle gange se den arktiske ræv, der søger rundt ved fuglerederne, og rensdyre, der græsser i den sparsomme vegetation.\n13. dag: Krydstogtet slutter i Longyearbyen\n Krydstogtet slutter\n I går i land ved Longyearbyen\n Udforsk den gamle mineby\nI forlader skibet i dag, da krydstogtet ender i Longyearbyen.\nMed sine knap 2000 indbyggere er Longyearbyen kun en flække og alligevel den største bebyggelse på Svalbard. Byen er en gammel mineby, men efter 1990'erne er minedriften kraftigt reduceret. I dag er turisme og forskning blandt en af byens største indtægtskilder.\n14. dag: Hjemrejse til Danmark\nHjemrejse til Danmark efter et storslået polareventyr.\nAfrejse og ankomst til Vlissingen, Holland\nHvaler, delfiner og spækhuggere\nPå udkig efter isbjørne\nKrydstogtet slutter i Longyearbyen\nFlyrejse København-lufthavn nær Vlissingen/Longyearbyen-København på økonomiklasse\n1 nat på hotel i Vlissingen\n1 nat på hotel i Longyearbyen\n11 nætter i delt fire-sengs kahyt på MV Hondius\nMorgenmad, frokost og aftensmad er inkluderet på MV Hondius\nForedrag om Arktis på MV Hondius\nZodiac-ture i vandet ved Arktis\nGratis workshops om hvallyde og fugleliv\nInformationsmateriale om Arktis\nDrikkepenge (ca. USD 130)\nSæson for rejser til Arktis\nVejret i Arktis


Lunger: Fakta, Funktion Og Sygdomme - 2019 | Sundhed\nUdgivet I: Sundhed • Visninger: 25143\nLungerne er en vigtig del af åndedrætssystemet. Voksne tager 15 til 20 vejrtrækninger et minut, der kommer til omkring 20.000 vejrtrækninger om dagen.\nFremme af god lungesundhed\nLungerne er sække sække placeret lige under ribbe buret og over membranen. De er en vigtig del af åndedrætssystemet og affaldshåndtering for kroppen.\nEn persons lunger er ikke af samme størrelse. Den rigtige lunge er lidt bredere end den venstre lunge, men den er også kortere. Ifølge York University er den højre lunge kortere, fordi den skal give plads til leveren, som er lige under den. Den venstre lunge er smalere, fordi den skal gøre plads til hjertet.\nTypisk kan en mands lunger holde mere luft end en kvindes. I hvile kan en mands lunger holde omkring 750 kubikcentimeter (ca. 1,5 pints) luft, mens en kvindes kan holde omkring 285 til 393 cc (0,6 til 0,8 pints) luft, ifølge York University. "Lungerne er over-engineered for at udføre det job, vi beder dem om at gøre", siger Dr. Jonathan P. Parsons, professor i internmedicin, direktør for kliniske tjenester og direktør for Division of Lung, Allergy, Critical Pleje- og sovemedicin ved OSU Astma Center ved Ohio State University. "Ved raske mennesker uden kronisk lungesygdom, selv ved maksimal træningsintensitet, bruger vi kun 70 procent af den mulige lungekapacitet."\nIfølge American Lung Association, voksne tager typisk 15 til 20 vejrtrækninger et minut, hvilket kommer til omkring 20.000 vejrtrækninger om dagen. Babyer har en tendens til at puste hurtigere end voksne. For eksempel er en nyføddes normale vejrtrækning cirka 40 gange hvert minut, mens den gennemsnitlige hvile respirationsrate for voksne er 12 til 16 vejrtrækninger pr. Minut. [Åndedrætssystem: Fakta, Funktion og Sygdomme]\nSelv om vejrtrækning forekommer simpel, er det en meget kompleks proces.\nDen rigtige lunge er opdelt i tre forskellige sektioner, kaldet lobes. Den venstre lunge har kun to lober. Loberne er lavet af svampagtigt væv, der er omgivet af en membran kaldet pleura, som adskiller lungerne fra brystvæggen. Hver lunghalvdel har sin egen pleura sæk. Det er derfor, at når en lunge punkteres, kan den anden fortsætte med at arbejde.\nLungerne er som bælge. Når de udvider, trækker de luft ind i kroppen. Når de komprimerer, uddriver de kuldioxid, en spildegas, som organer producerer. Lungerne har ikke muskler til at pumpe luft ind og ud, selvom. Membran- og ribbeholderen pumper i det væsentlige lungerne.\nSom en person trækker vejret ned i halsen og ind i luftrøret, også kendt som luftrør. Trachea opdeles i mindre passager kaldet bronchiale rør. Bronchiale rør går ind i hver lunge. Bronchialrørene forgrenes ud i mindre underopdelinger over hver side af lungen. De mindste grene kaldes bronkioler, og hver bronchiole har en air sac, også kaldet alveoler. Der er omkring 480 millioner alveoler i de menneskelige lunger, ifølge instituttet for anatomi ved universitetet i Göttingen.\nAlveolerne har mange kapillære årer i deres vægge. Oxygen passerer gennem alveolerne, ind i kapillærerne og ind i blodet. Den bæres til hjertet og pumpes derefter gennem hele kroppen til væv og organer.\nSom ilt går ind i blodbanen, passerer carbondioxid fra blodet ind i alveolerne og gør derefter sin rejse ud af kroppen. Denne proces kaldes gasudveksling. Når en person trækker vejret, akkumuleres carbondioxid i kroppen. Denne akkumulering forårsager gabning, ifølge York University.\nLungerne har en særlig måde at beskytte sig på. Cilia, der ligner en belægning af meget små hår, rør bronchialrørene. Cilia bølger frem og tilbage spredning af slim i halsen, så den kan fjernes af kroppen. Slim renser lungerne ud og beskytter dem mod støv, bakterier og andre uønskede ting, der kan ende i lungerne.\nLungerne kan have en lang række problemer, der kan stamme af genetik, dårlige vaner, en usund kost og vira. "De mest almindelige lungelaterede tilstande, som jeg ser, er reaktive luftveje eller astma samt rygemusikrelateret emfysem i min generelle praksis" Dr. Jack Jacoub, en medicinsk onkolog og direktør for brystkræft på Memorial Care Cancer Institute i Orange Coast Memorial Medical Center i Fountain Valley, Californien, fortalte WordsSideKick.com.\nAstma, også kaldet reaktiv luftvejs sygdom før en diagnose af astma, er en lungesygdom, hvor luftpassagerne i lungerne bliver betændt og indsnævret, hvilket gør det svært at trække vejret. I USA har mere end 25 millioner mennesker, herunder 7 millioner børn, astma, ifølge National Heart, Lung og Blood Institute.\nLungekræft er kræft, der stammer fra lungerne. Det er nr. 1 årsag til dødsfald fra kræft i USA for både mænd og kvinder, ifølge Mayo Clinic. Symptomer på kræft omfatter hoste op blod, en hoste, der ikke går væk, åndenød, hvæsen, brystsmerter, hovedpine, hæthed, vægttab og knoglesmerter.\nKronisk obstruktiv lungesygdom (COPD) er langvarig lungesygdom, der forhindrer en person i at trække vejret på grund af overskydende slim eller degeneration af lungerne. Kronisk bronkitis og emfysem betragtes som COPD-sygdomme. Omkring 11,4 millioner mennesker i USA lider af KOL, med omkring 80 til 90 procent af KOL-dødsfald som følge af rygning, ifølge American Cancer Society.\nNogle gange får de med COPD lungetransplantationer, erstatnings lunger hentet fra organdonorer, for at redde deres liv.Der arbejdes også med at vokse nye lunger fra stamceller. I øjeblikket anvendes stamceller udtaget fra patientens blod eller knoglemarv som en behandling til at helbrede beskadiget lungevæv.\nLunge infektioner, såsom bronkitis eller lungebetændelse, forårsages normalt af vira, men kan også være forårsaget af svampeorganismer eller bakterier ifølge Ohio State University. Nogle alvorlige eller kroniske lungeinfektioner kan forårsage væske i lungerne og andre symptomer som hævede lymfeknuder, hoste blod og en vedvarende feber.\nAt være overvægtig kan også påvirke lungerne. "Ja, at være overvægtige påvirker lungerne negativt, fordi det øger arbejds- og energiforbruget til at trække vejret," sagde Jacoub. "I den mest ekstreme form virker det som en forstærkningsproces eller vest rundt om brystet som det, der ses i 'Pickwickian syndromet.'"\nEn af de bedste måder at fremme god lungesundhed på er at undgå cigaretrøg, fordi mindst 70 ud af de 7.000 kemikalier i cigaretrøg beskadiger cellerne i lungerne. Ifølge Mayo Clinic har folk, der ryger, størst risiko for lungekræft. Jo mere en person ryger, jo større er risikoen. De, der ryger, er 15 til 30 gange mere tilbøjelige til at få lungekræft ifølge Centers for Disease Control and Prevention. Hvis en person slutter, kan deres lunger helbrede fra en stor del af skaden, sagde Dr. Norman Edelman, en senior videnskabelig rådgiver for American Lung Association og en specialist i lungemedicin. [Gør rygere 'lunger helbredelse efter at de har afbrudt?]\nRush University Medical Center foreslår også at udøve dybe vejrtrækninger, holde hydreret og regelmæssig motion for at holde lungerne sunde. Parsons anbefaler også at have hjem testet for radon. "Radon er en naturligt forekommende radioaktiv gas, der er produceret ved nedbrydning af uran i jorden. Det lækker normalt ind i et hus gennem revner i fundamentet og væggene. Radon er hovedårsagen til lungekræft hos ikke-rygere og den næstledende årsag til sygdommen efter rygning, "sagde parsons.\nTaylor og Francis Online: Eksperimentel Lungforskning\nLunginstitut: Stamcelleterapi til lungesygdom\nVidenskabelig amerikansk: Hvis en persons lungestørrelse ikke kan øges, hvordan tjener motion for at forbedre lungefunktionen?\nNational Institute of Health: Variabilitet i størrelsen af luftrum i normale menneskelige lunger som estimeret af aerosoler\nVideo Supplement: Hvordan fungerer lungerne? (Animation).


Udflugt fra Vrensted til skulpturpark i Blokhus - Løkken Folkeblad\nUdflugt fra Vrensted til skulpturpark i Blokhus\nVrensted Efterløns- og Pensionistforening tager til julestue i Blokhus Skulpturpark. Privatfoto\nVrensted Efterløns – og Pensionistforening tager på juleudflugt. Turen går til Skulpturparken i Blokhus som holder julestue.\nTuren er onsdag den 15. november 2017. Der vil være afgang fra Stationsvej Kl. 12.30. Der er privat kørsel, og seneste tilmelding er søndag den 12. november til Sigrid eller Tommy.\nForeningens Løvfaldsfest i Vrensted forsamlingshus blev en succes. Der var tilmeldt ca. 60 til festen, som startede med en et par sange.\n– Deltagerne nød en silden og fiskefilet og et flot pølsebord og sluttede med osteanretning og kaffe. Der var underholdning fra Grønhøj Klanen som spillede nogle sange fra Ingrid Lauritzen og lidt fra den svenske sangskat.\n– Jeg tror, at man morede sig, og der var en rigtig god stemning hele aftenen. Foreningen vil helt sikker afholde Løvfaldsfest igen til næste år, fastslår formanden Tommy Pedersen, Vrensted Efterløns – og Pensionistforening.