Skat.dk: Indsætninger på konti - lån Objektiv - dokumentation\n04 Dec 2017 08:26\n19 Oct 2017 14:26\nMidler, tilbagebetaling, udlån, forældre, regninger, udlæg, indsætninger, kontante, gældsbrev, kontoudtog, oprindelse, dokumenter, objektiv, pengestrømme\nRetten fandt, at det var skatteyderens bevisbyrde, at midlerne ikke var skattepligtig indkomst for ham i 2009 og 2010. Efter en samlet vurdering af det forklarede, de fremlagte dokumenter, og at en række oplysninger først fremkom under hovedforhandlingen, fandt retten, at skatteyderens forklaring ikke i fornødent omfang var understøttet af objektiv dokumentation, der gjorde det muligt at følge de oplyste pengestrømme for 397.780 kr. Skatteministeriet blev derfor frifundet for denne del af sagen. Retten fandt derudover, at skatteyderen i tilstrækkeligt omfang havde godtgjort, at en indsætning på 2.000 kr. var et udlæg for en ven. Retten lagde vægt på, at det forklarede havde støtte i en fremlagt kopi af et kontoudtog.\nDen Juridiske Vejledning 2017-2, C.A.2.2.1\n(v/Adv. Erik Gravgaard)\n(v/Kammeradvokaten v/Adv. Esben Ravnsbæk Johannsen)\nSagen vedrører en del af SKATs forhøjelse af A’s skattepligtige indkomst for indkomstårene 2009 og 2010.\nSagsøgeren, A, har nedlagte følgende påstande:\nSagsøgte dømmes til, at anerkende, at der i sagsøgers skattemæssige årsopgørelse for årene 2009 og 2010 ikke skal ske beskatning i henhold til den af SKAT foretagne og af Landsskatteretten ved afgørelse af 11. april 2016, tiltrådte skønsmæssige ansættelse af "Anden personlig indkomst" med henholdsvis kr. 121.150 for indkomståret 2009 og kr. 198.475 for indkomståret 2010.\nSagsøgte dømmes til, at anerkende at den af SKAT foretagne og af Landsskatteretten tiltrådte forhøjelse af sagsøgers skattepligtige indtægt for årene 2009 og 2010 skal ske nedsættelse med kr. 68.000 for indkomståret 2009 og kr. 33.900 for 2010.\nRedegørelse for A’s principale påstand\nA’s påstand fremkommer som følge af, at han bestrider, at følgende indsætninger på eller overførsler til hans konti kan anses som skattepligtig indkomst som bestemt af skattemyndighederne:\n1. Indbetalinger oplyst at være foretaget af forældrene\nBeløb Tekst på indbetaling\n"Kundekort xxxx04" (bilag B, side 3)\n"Posthus xxxx73" (bilag B, side 8)\n"Kundekort xxxxx3" (bilag B, side 16)\n"Indb. kontant, kortnr. Xxxx97 (bilag C, side 13)\n"Kundekort xxxx61" (bilag B, side 16)\n"Indbetalt kontant" (bilag C, side 15)\n"Indbetalt kontant" (bilag C, side 16)\n"Kundekort xxxx21" (bilag D, side 18)\n"Indbetalt kontant" (bilag E, side 14)\n"Indb. kontant, kortnr. xxxx09 (bilag E, side 14)\n"Indb. kontant, kortnr. xxxx09 (bilag E, side 15)\n"Indbetalt kontant" (bilag E, side 17)\n"Indbetaling" (bilag D, side 25)\n2. Overførsler fra broderen IN\n"Bgs IN" (bilag C, side 2)\n"Bgs IN" (bilag C, side 19)\n"Bgs IN" (bilag E, side 9)\n"Betal X1" (bilag D, side 14)\n"Bgs IN" (bilag E, side 14)\n"IN" (bilag D, side 25)\n"Bgs. IN" (bilag E, side 18)\n3. Overførsler fra tredjemand\n4. Indbetalinger på egne konti oplyst at være foretaget af A selv\n"Indb. kontant, kortnr. xxxx97" (bilag C, side 7)\n"Indb. kontant, kortnr. xxxx97" (bilag C, side 9)\n"Bgs. A" (bilag C, side 9)\n"Indb. kontant, kortnr. xxxx97" (bilag C, side 12)\n"Indbetalt kontant, kortnr. xxxx09" (bilag E, side 15)\nBeløbene i den principale påstand fremkommer herefter således:\nLandsskatteretten traf afgørelse i sagen og om en række andre klagepunkter, der ikke er inddraget i denne sag, den 11. april 2016. Det fremgår af afgørelsen:\nIndkomståret 2009 Forhøjelse af skattepligtig indkomst\nIndkomståret 2010 Forhøjelse af skattepligtig indkomst\nSKAT har beregnet klagerens privatforbrug til 22.984 kr. i 2009. SKAT har derfor indkaldt redegørelse for privatforbruget samt diverse kontoudtog.\nVed gennemgang af kontoudskrifter har SKAT konstateret, at der er indgået beløb på klagerens konti uden nærmere redegørelse og dokumentation.\nSKAT har opgjort indsætningerne således:\nIndsat på konto X2 i 2009:\nIndsat på konto X3 i 2009:\nDen korrekte dato for indsætningen er den 6. maj 2009\nIndsat på konto X2 i 2010:\nDen korrekte dato for indsætningen er den 22. juli 2010\nDen korrekte dato for indsætningen er den 27. juli 2010\nIndsat på konto X3 i 2010:\nSKAT har i afgørelsen foretaget følgende ændringer af klagerens indkomst:\nOverskud ved udlejning af Y2-adresse og Y3-adresse.\nOverskud ved udlejning af Y2-adresse og Y3-adresse\nDet er alene forhøjelsen af anden personlig indkomst, der er påklaget.\nI forbindelse med klagesagens behandling har klageren fremlagt følgende:\nPrivatforbrugsberegninger/kapitalforklaringer for 2009 og 2010. Privatforbruget er opgjort til henholdsvis 187.545 kr. og 205.766 kr.\nAnsættelseskontrakt fra G1, lønsedler fra februar 2009 til juni 2009 samt udskrift fra F1-bank, hvor det fremgår, at indsætningerne den 3. marts 2009, 16. marts 2009, 6. april 2009 og 6. maj 2009 stammer fra arbejdsgiveren.\nGældsbrev dateret den 1. marts 2006, hvor klagerens bror, IN, erkender at skylde klageren 180.000 kr. Klageren er blevet anmodet om at fremlægge dokumentation for, at lånet er udbetalt til broderen. Dette er ikke fremlagt.\nKopi af ejerpantebrev på 260.000 kr. hvoraf det fremgår, at klageren og hans bror, IW, har udstedt et ejerpantebrev med pant i ejendom, der skal tjene til sikkerhed for, hvad deres bror, IN, eventuelt måtte være F2-bank skyldig. Dokumentet er ikke dateret eller underskrevet af hverken klageren eller hans bror. Klageren har oplyst, at dette skyldes, at F2-bank ikke har kunnet fremskaffe det underskrevne pantsætningsdokument.\nTillæg til ejerpantebrevet hvoraf det fremgår, at ejerpantebrevet frem over med oprykkende panteret respekterer yderligere 800.000 kr.\nLåneansøgning til F3-bank samt to lånetilbud fra F2-bank dateret henholdsvis den 8. januar 2003 og den 20. februar 2006.\nGældsbrev underskrevet den 20. juni 2009, hvor klageren erkender at skylde en person, JH, 20.000 kr. Ifølge gældsbrevet er beløbet udbetalt den 26. juni 2009, og det skal tilbagebetales senest den 31. juli 2009.\nRegning fra …, bopælsattest vedrørende klagerens far og klageren selv, oversigt over moderens skatteoplysninger, dokumentation for hvilken læge klageren har, og hvilken læge hans mor har.\nMail sendt fra F1-bank til …@...com hvor det bekræftes, at der den 23. september er modtaget 132.000 kr. på klagerens konto, som er anvendt til indfrielse af billån, og at ejerpantebrev er sendt til aflysning.\nInterne print fra F1-bank. Det ene viser en overførsel på 80.155 kr. fra IH den 15. juni 2009. Den anden udskrift viser, at der er indsat 100.000 kr. på klagerens konto den 26. juni 2009, som få sekunder efter bliver tilbageført for derefter at blive overført til en anden person, JA.\nSKAT har forhøjet klagerens skattepligtige indkomst med i alt 620.681 kr. i indkomståret 2009 og 296.590 kr. i indkomståret 2010.\nKlageren har ikke redegjort for og dokumenteret, hvordan han har dækket sine leveomkostninger, herunder finansieret sit privatforbrug. Ifølge kontoudskrifter er der indgået beløb uden nærmere dokumentation. SKAT kan derfor ikke konstatere, om disse beløb stammer fra allerede beskattede midler. Beløbene er derfor skattepligtige.\nKlagerens anden personlige indkomst forhøjes således med 517.924 kr. i 2009 og 213.475 kr. i 2010.\nKlageren har fremsat påstand om, at den skattepligtige indkomst skal nedsættes med 517.924 kr. i indkomståret 2009 og med 213.475 kr. i indkomståret 2010.\nSKAT har anset flere indsætninger som udeholdte indtægter. Klageren er lønmodtager, men har dog haft udlejet sin lejlighed og erhvervet lejeindtægter fra denne. Derudover har klageren ikke nogen bibeskæftigelse, hvor han har erhvervet indtægter.\nSKAT har ikke løftet bevisbyrden vedrørende manglende indtægtsførelse. SKATs forhøjelse er således sket uden grundlag.\nSKAT har godkendt klagerens udlejningsregnskaber for begge år, hvorfor grundlaget for en skønsmæssig forhøjelse ikke har været til stede. Der er desuden ikke udarbejdet en privatforbrugsopgørelse for klageren. Det er således ikke korrekt, når det anføres, at SKAT har beregnet klagerens privatforbrug til 22.984 kr. i 2009. SKAT har ikke beregnet klagerens privatforbrug, idet der aldrig har været fremsendt en privatforbrugsberegning til hverken klageren eller repræsentanten.\nDer kan desuden henvises til SKM2014.612.BR, hvor byretten fandt, at SKATs skøn over privatforbruget var udøvet på et forkert grundlag, idet det afveg markant fra det privatforbrug, der kunne konstateres i årene før og efter forhøjelsen. Grundlaget for forhøjelsen var derfor ikke til stede.\nSKAT har i nærværende sag ikke udarbejdet privatforbrugsberegninger for 2008 eller 2010.\nI de fremlagte privatforbrugsopgørelser, udarbejdet af klagerens repræsentant, er klagerens privatforbrug beregnet til 187.000 kr. i indkomståret 2009 og 205.000 kr. i indkomståret 2010. Privatforbruget er yderst rimeligt og sammenholdt med tidligere år passende for klageren. SKAT henviser normalt til Danmarks Statistiks opgørelser for privatforbrug, som ligger på ca. 190.000 kr. for en person. Sammenlignet med dette er klagerens privatforbrug således passende.\nVedrørende indsætningerne har klageren oplyst følgende:\n2009 Konto X2\nModtaget fra forældre og overført til udlandet den\nUdlæg efter rejse fra arbejdsgiver\nBeløb modtaget af forældre til at betale regninger\nLån fra ven, IH\nBanken har lavet en fejl og indsat beløbet på klagerens konto og hævet dem igen efter 30 sek\nBeløb modtaget fra forældre og overført til udlandet\nBeløb modtaget fra forældre og overført til udlandet. I alt er der overført 16.241 kr. den 5. august 2009\n2009 Konto X3\nDette er en fejl fra SKATs side. Indsætningen findes ikke på kontoudtoget\nHævet 5.000 kr. fra egen konto (se 13. maj 2009) og indsat pga. overtræk\nHævet 10.000 kr. fra egen konto X2 den 13. maj 2009 og indsat i F2-bank\nLån af ven, JH betalt tilbage 2. juli 2009\nHævet fra egen konto den 26. juni og indsat den 30. juni\n2010 Konto X2\nTilbagebetaling af lån: SKAT har lavet fejl vedr. datoen. Det er den 22. juli 2010\nUdlæg retur fra ven, KA\n… indsat penge modtaget fra forældre betalt regninger\nLån fra F1-bank\n2010 Konto X3\nIndsat for forældre betalt regninger\nBetalt regninger for forældre\nHævet af egne midler\nKlageren har hjulpet sine forældre med at betale deres regninger. Han modtog kontanter fra forældrene, som han satte ind i banken, og herefter betalte han regningerne fra sin egen konto. Det er foregået på denne måde for at spare gebyr, da det ville koste ca. 30 kr., hvis regningerne blev betalt i banken eller på posthuset.\nDen 6. april 2009 er der indsat 11.000 kr. på klagerens konto. Han har herefter betalt følgende regninger på vegne af forældrene:\n… vedrører forældrene\nKlagerens mor er medlem i …. Klageren er medlem af … a-kasse og ikke ….\n… står for …. Klagerens forældre har boet på adressen siden 1981. Klageren boede på daværende tidspunkt i ejerlejlighed på Y2-adresse\nKlagerens mors læge. Klagerens egen læge er en anden\nI alt er der betalt regninger for 11.003 kr.\nKlageren har desuden modtaget kontanter fra sine forældre, som han efterfølgende skulle overføre til udlandet. Se overførsel til udlandet den 12. februar 2009. Klagerens forældre rejser til Y4-land hvert år, og de vil gerne have overført nogle lommepenge, således at de ikke skal have kontanter med. Enkelte gange har overførslen været til familiemedlemmer i Y4-land, som havde brug for økonomisk hjælp. Indsætningerne skal derfor ikke anses som skattepligtig indkomst. Klagerens forældre har deres egne indtægter, som er beskattet og udbetalt til deres respektive konti. For eksempel har klagerens far modtaget indtægter på 141.119 kr. i indkomståret 2009.\nUdlæg fra arbejdsgiver:\nKlageren har i 2009 været ansat i G1. Der er fremlagt ansættelseskontrakt og lønsedler. I forbindelse med klagerens arbejde har der været en del rejser og udlæg. Arbejdsgiveren har dækket udlæggene ved at overføre pengene til klagerens bankkonto.\nLån til bror:\nKlagerens bror har i 2006 lånt penge af klageren, som han efter aftale har afdraget i 2009 og 2010. Da der således er tale om tilbagebetaling af lån, er indsætningerne ikke skattepligtige. Klageren har fremlagt gældsbrev samt en pantsætningserklæring fra F2-bank. I sagsfremstillingen er det anført, at erklæringen ikke er underskrevet, hvilket skyldes, at F2-bank ikke har kunnet fremskaffe det underskrevne dokument.\nLånet er overført fra klagerens boligkonto til broderens danske F2-bank konto, hvilket er grunden til, at det ikke er angivet til SKAT eller deklareret i Nationalbanken.\nDer kan desuden henvises til SKM2004.309.ØLR, hvor Landsretten modsætningsvis konkluderede følgende:\n"Der foreligger ikke kontoudskrifter, lånedokumenter eller anden lignende objektivt konstaterbar dokumentation for, at KA i 1997 har modtaget 347.750 kr. i private lån fra familie, ansatte og bekendte."\nLån fra ven (15. juni 2009):\nIndsætningen på 80.155 kr. vedrører et lån, som klageren har fået fra en af sine venner, IH. Der er ikke udarbejdet gældsbrev, men der er fremsendt dokumentation fra banken om låneforholdet, og beløbet er betalt tilbage.\nLån fra ven (26. juni 2009):\nDer er tale om lån på 20.000 kr. fra en ven, JH. Lånet blev tilbagebetalt den 2. juli 2009. Der er fremlagt gældsbrev for låneforholdet, ligesom beløbet er modtaget og tilbagebetalt via banken.\nBanken har lavet en fejl og indsat penge på klagerens konto, som klageren ikke har noget at gøre med. Det fremgår af bankens interne udskrifter, at pengene tilhører en anden. Banken har hurtigt opdaget fejlen og korrigeret den inden for 30 sekunder. Efterfølgende er beløbet, som tilhørte næste kunde, indsat på dennes konto. Klageren har ikke kendskab til personen, JA.\nSalg af bil:\nKlageren solgte sin bil den 23. september 2009 og modtog beløbet på 132.000 kr. fra køberen, LB. Klagerens bil er afgangsført på R75, og SKAT har endvidere haft mulighed for at kunne se, hvem der har afmeldt registreringen på klagerens bil. Banken har bekræftet, at billånet er afmeldt samtidig med, at bilen er afmeldt hos SKAT. Klageren har desuden modtaget vægtafgift retur fra SKAT den 28. december 2009, hvilket sandsynliggør salg af bil.\nOverførsler mellem egne konti:\nKlageren har hævet penge fra en konto (F1-bank X3) og indsat på en anden konto. Overførsler mellem egne konti skal ikke anses som indkomst eller udeholdt omsætning.\nUdlæg (27. juli 2010):\nKlageren har lagt ud for sin ven, A. Der er ikke udarbejdet gældsbrev for udlægget på 2.000 kr., da det er almindeligt blandt venner at lægge ud og efterfølgende betale tilbage. Det anses lidt overdrevet, såfremt der skal udarbejdes gældsbrev for et udlæg, når man er ude i byen med venner.\nBanklån (21. december 2010)\nKlageren har lånt 15.000 kr. af banken. Der er fremlagt gældsbrev for lånet.\nKlagerens repræsentant har på retsmødet anført, at indsætningen på 6.300 kr. på konto X3 den 6. februar 2009 og indsætningerne på konto X2 den 22. juni 2010 på 126.475 kr. og den 27. juni 2010 på 2.000 kr. ikke kan genfindes på kontoudtogene.\nSKAT er i forbindelse med klagesagens behandling fremkommet med følgende bemærkninger:\nKlageren har nu sandsynliggjort, hvor følgende beløb stammer fra, og forhøjelsen frafaldes derfor:\nDet fastholdes, at de øvrige indsætninger er skattepligtig indkomst.\nVedrørende lånet til broderen har repræsentanten nu indsendt en låneaftale mellem klageren og hans bror. Klageren har i 2006 udlånt 180.000 kr. til sin bror i Y5-land. Låneaftalen er ikke tidligere sendt til SKAT. SKAT har tidligere anmodet om redegørelse for beløb, der er indgået på kontoen. Tidligere var det blot meddelt, at beløbene vedrørte tilbagebetaling af lån. Der var heller ikke indsendt låneaftale med den oprindelige klage til skatteankenævnet.\nLåneforholdet er ikke sandsynliggjort ved pengeoverførsel. Låntager bor desuden i Y5-land, men beløbet er ikke angivet til SKAT eller deklareret i Nationalbanken.\nDet fremgår af Landsskatterettens kendelse af 16. april 2009, at lånedokument alene ikke er tilstrækkelig dokumentation for private lån.\nI forbindelse med at sagen har været sendt til erklæring i SKAT, har SKAT udtalt, at de ikke finder det tilstrækkelig godtgjort, at der er tale om en fejl i forhold til indsætningen den 26. juni 2009 på 100.000 kr.\nHvis der konstateres en yderligere indtægtskilde, eller det konstateres, at en skatteyder har modtaget indtægter af en vis størrelse, som ikke kan ses at være selvangivet, påhviler det skatteyderen at godtgøre, at disse indtægter stammer fra midler, der allerede er beskattet, eller som er undtaget fra beskatning. Der henvises til SKM2008.905.HR.\nDet fremgår af klagerens kontoudskrifter, at der er indsat pengebeløb svarende til 517.924 kr. i indkomståret 2009 og 213.475 kr. i indkomståret 2010.\nLandsskatteretten bemærker hertil, at SKAT har angivet forkert dato vedrørende indsætningen på 6.300 kr. på konto X3 den 6. februar 2009 og indsætningerne på konto X2 den 22. juni 2010 på 126.475 kr. og den 27. juni 2010 på 2.000 kr. De korrekte datoer er henholdsvis 6. maj 2009, 22. juli 2010 og 27. juli 2010.\nKlageren har ikke i tilstrækkelig grad sandsynliggjort, at beløbene indsat på hans bankkonto stammer fra forældrene. Der er ved vurderingen lagt vægt på, at der er tale om kontante indsætninger, og det kan derfor ikke kontrolleres, hvor indsætningerne stammer fra. Det er ikke tilstrækkeligt, at klageren kan dokumentere, at han har betalt regninger for forældrene eller overført penge til udlandet på vegne af dem.\nUdlæg fra arbejdsgiver\nDet anses for dokumenteret, at indsætningerne stammer fra skattefrie refusioner af udlæg til erhvervsmæssige rejser. Der er lagt vægt på, at klageren har dokumenteret ansættelsesforholdet ved fremlæggelse af ansættelseskontrakt, ligesom der er fremlagt udskrifter fra F1-bank, hvoraf det fremgår, at beløbene er indsat af klagerens arbejdsgiver.\nLån til bror\nDet anses ikke for dokumenteret eller i tilstrækkelig grad godtgjort, at indsætningerne stammer fra tilbagebetaling af lån. Der er lagt vægt på, at det fremlagte gældsbrev dateret den 2. marts 2006 ikke er tilstrækkelig til at sandsynliggøre låneforholdet, idet der ikke foreligger dokumentation for udbetaling af lånet i form af bankkvitteringer, kontoudtog eller lignende, ligesom gældsbrevet ikke indeholder vilkår om udbetaling af lånet. Pengestrømmen mellem långiver og låntager kan således ikke følges.\nLån fra ven (15. juni 2009)\nKlageren har oplyst, at indsætningen på 80.155 kr. stammer fra lån. Denne forklaring er imidlertid ikke understøttet ved objektive konstaterbare forhold, og det anses derfor ikke for dokumenteret eller godtgjort i tilstrækkelig grad, at pengene er midler, der er undtaget fra beskatning eller allerede er beskattet. Der er ved afgørelsen lagt vægt på at låneforholdet ikke er dokumenteret ved et underskrevet og dateret lånedokument, hvori der fremgår oplysninger om tilbagebetalingsvilkår, afdrag- og rentebetaling.\nLån fra ven (26. juni 2009)\nDet anses for godtgjort, at indsætningen på 20.000 kr. stammer fra lån, og derfor ikke skal henføres til den skattepligtige indkomst. Der er ved afgørelsen lagt vægt på, at det fremgår af lånedokumentet dateret den 20. juni 2009, at klageren har modtaget 20.000 kr. den 26. juni, hvilket tidsmæssigt kan sammenholdes med indsætningen på klagerens konto. Der er desuden lagt vægt på, at lånedokumentet er udformet med underskrift, dato samt vilkår om tilbagebetaling, og at klageren har godtgjort, at han har tilbagebetalt det lånte beløb i henhold til vilkårene i aftalen. Endelig er der lagt vægt på, at pengestrømmen fra långiver til klageren kan følges på det fremlagte kontoudtog.\nDet anses for tilstrækkelig sandsynliggjort, at beløbet på 100.000 kr. er indsat ved en fejl. Der er lagt vægt på, at der er fremlagt en intern udskrift fra F1-bank, hvoraf det fremgår, at beløbet på 100.000 kr. er hævet fra klagerens konto umiddelbart efter, de er indsat. Der er desuden lagt vægt på, at det ud fra udskriften kan konstateres, at personen JA er blevet ekspederet både før og efter indsætningen, og at dette er sket inden for en meget kort tidsmæssig ramme.\nDet anses for godtgjort, at den konstaterede indsætning på 132.000 kr. stammer fra salg af bil, og derfor ikke skal henføres til den skattepligtige indkomst. Der er ved afgørelsen lagt vægt på, at det fremgår af kontoudskriften, at beløbet er indsat af LB, og at banken har bekræftet aflysning af ejerpantebrev i bilen overfor en person, JC, som må formodes at have tilknytning til indbetaleren.\nDet anses ikke for dokumenteret eller i tilstrækkelig grad sandsynliggjort, at indsætningerne stammer fra midler, som klageren har hævet på sin egen konto. Der er lagt vægt på, at der er tale om kontante indsætninger, som beløbsmæssigt ikke stemmer med de hævninger, der er foretaget.\nUdlæg (27. juli 2010)\nKlageren har oplyst, at pengene stammer fra refusion af udlæg. Denne forklaring er imidlertid ikke understøttet ved objektive konstaterbare forhold, og det anses derfor ikke for dokumenteret eller godtgjort i tilstrækkelig grad, at pengene er midler, der er undtaget fra beskatning eller allerede er beskattet. Der er ved afgørelsen blandt andet lagt vægt på, at der ikke er fremlagt dokumentation for, at klageren har afholdt udgifter på vegne af A.\nDet anses for godtgjort, at indsætningen på 15.000 kr. på klagerens bankkonto stammer fra lån, og derfor ikke skal henføres til den skattepligtige indkomst. Der er lagt vægt på, at der er fremlagt gældsbrev fra F1-bank med udskriftdato den 21. december 2010, hvoraf det fremgår, at klageren har optaget et lån, som beløbsmæssigt svarer til indsætningen foretaget samme dato som udskriftsdatoen.\nDa indkomsten er forhøjet som følge af konkret konstaterede indsætninger, og som anses for at være yderligere skattepligtig indkomst for klageren, er det uden betydning, om klageren i øvrigt har et rimeligt privatforbrug.\nPå baggrund af ovenstående nedsættes SKATs forhøjelse med følgende beløb:\nForhøjelsen af klagerens skattepligtige indkomst udgør herefter 304.062 kr. i indkomståret 2009 og 281.590 kr. i indkomståret 2010.\nDer er som bilag 3 fremlagt et gældsbrev vedrørende et rentefrit familielån, hvorved IN erkender at skylde A 180.000 kr.. Gældsbrevet fremstår underskrevet den 1. marts 2006 herunder af MA og OA som vidner.\nDet fremgår af "Omprioriteringsaftale", bilag 10, at IW og A ved omprioritering af ejendommen Y3-adresse ønskede at optage et F2-bank afdragsfrit rentetilpasningslån med en hovedstol på 800.000 kr. Det fremgår under bemærkninger, "...Provenuet anvendes til indfrielse af boliglån nr. xxxx10 tilhørende IN (xxxxxx-xxxx). Restprovenuet overføres til IN.)..." Omkostningerne ved omprioriteringen var anslået til 19.700 kr.\nDet fremgår af bilag 14, pantebrev, at der den 3. marts 2006 blev lyst et pantebrev på 800.000 kr. i ejendommen Y3-adresse, og at A og IW er anført som debitorer.\nDet fremgår af lånespecifikation af 15. marts 2016 fra F2-bank, bilag 11, vedrørende låntagerne A og IW og ejendommen Y3-adresse, at der den 17. marts 2006 var afregnet et lån med et obligationsbeløb på 807.542,45 kr. og et kontantbeløb på 800.000 kr.\nDer er som bilag B og D fremlagt kontoudtog vedrørende A’s konto i F1-bank, konto X2 for 2009 og 2010\nDer er som bilag C og E fremlagt kontoudtog vedrørende A’s konto i F2-bank, konto X3 for 2009 og 2010.\nA har som hjælpebilag B, C, D og E fremlagt oversigter over, hvilke køb og transaktioner, der fremgår af kontoudtogene for 2009 og 2010 for så vidt angår hans ovennævnte konti i F1-bank og F2-bank, der er foretaget for hans forældre. Det fremgår heraf, at der på kontoudtoget for kontoen i F1-bank i 2009 var transaktioner for 68.677,31 kr., der vedrørte forældrene, herunder indkøb i …, betalinger til …, …, …, …, …, … og KI. Det fremgår, at der på kontoudtoget for kontoen i F1-bank i 2010 var transaktioner for 16.629,55 kr., der vedrørte forældrene, herunder til …, … og …. Det fremgår, at der på kontoudtoget for kontoen i F2-bank i 2009 var transaktioner for 19.410,55 kr., der vedrørte forældrene, herunder indkøb i …, …, …, …, … og …. Det fremgår videre, at der på kontoudtoget for kontoen i F2-bank i 2010 var transaktioner for 25.366,95 kr., der vedrørte forældrene, herunder indkøb i …, …, …, …, … og ….\nDet fremgår af A’s kapitalforklaringer for 2009, 2010 og 2011, at han havde aktiver i form af indeståender i banker og ejede fast ejendom.\nDer er under sagen afgivet partsforklaring af A og vidneforklaringer af hans bror, IN, og hans far, IM.\nSagsøgeren, A, har forklaret, at han er 38 år og uddannet cand. merc. fra Y6. Han arbejder nu som Director i en afdeling hos G2.\nI 2006 arbejdede han for G3. Derefter skiftede han i 2009 til G1. I 2010 var han i G4. Han blev sikkerhedsgodkendt hos G3 og G4 på grund af arbejdsopgaverne. Stillingerne har været IT arbejde med ...systemet, og de seneste år har det været ledelse.\nHan er gift og har været det i 7 år. Han og hans hustru har to børn på 4 ½ og 1 ½ år.\nKI er hans forældres læge. Hans forældre har været patienter hos hende i mange år.\nHan er selv medlem af … og er eller har ikke været medlem af … eller ….\nI 2009 og 2010 boede han i en ejerlighed. Han har ikke boet i en lejebolig administreret af ….\nI 2006 ejede han og hans bror IW en ejerlejlighed på Y3-adresse. I 2006 optog de et lån i lejligheden for at udnytte friværdien. Vist bilag 10, omprioriteringsaftale, og bilag 11, lånespecifikation, blev låneprovenuet på omkring 800.000 kr. udbetalt til deres bror IN. Der blev således ikke udbetalt noget af låneprovenuet til hverken ham selv eller IW.\nVist bilag 3, lånedokument, om et lån på 180.000 kr. fra ham selv til broderen IN forklarede han, at da han og IW købte lejligheden på Y3-adresse i 2001, lånte de omkring 560.000 kr. af IN. Ellers havde de ikke haft råd til at købe lejligheden. I årene efter betalte sagsøgeren omkring 70.000 kr. tilbage til IN af de omkring 280.000 kr. af lånet, der vedrørte sagsøgeren. I begyndelsen af 2006 skyldte sagsøgeren således IN omkring 280.000, hvoraf der var betalt omkring 70.000, således at restgælden til IN var omkring 210.000 kr. Halvdelen af låneprovenuet på 800.000 kr. vedrørte sagsøgeren, således at sagsøgeren ved overførslen af låneprovenuet betalte IN 400.000 kr. IN kom derved og efter fradrag af omkostningerne til optagelsen af lånet, til at skylde sagsøgeren omkring 180.000 kr. Låneprovenuet blev derfor i det hele overført til IN, der havde brug for penge, og IN kom derved til at skylde sagsøgeren penge. Vist bilag 3 er det sagsøgeren og IN’s underskrifter samt to af deres fælles venner, der skrev under som vidner.\nLånedokumentet er dateret den 1. marts 2006, selvom provenuet først blev udbetalt omkring den 17. marts 2006, fordi de var på forkant med at underskrive dokumenterne, da de vidste hvilket beløb, det drejede sig om, og da lånet var godkendt. Det var også fordi, de var brødre og stolede på hinanden.\nVist bilag C posteringerne den 6. februar 2009 på 25.000 kr. og den 18. december 2019 på 1.350 kr. var det afdrag fra IN på lånet på de 180.000 kr. Vist bilag D posteringerne den 22. juli og den 10. december 2010 på 126.475,30 kr. og 1.500 kr. var det afdrag fra IN på lånet på 180.000 kr. Vist bilag E posteringerne den 19. maj 2010 på 1.600 kr., den 16. september 2010 på 16.000 kr. og den 20. december 2010 på 10.000 kr. var det ligeledes afdrag fra IN på lånet på de 180.000 kr.\nDet, at IN’s her nævnte indbetalinger var afdrag på gælden på 180.000 kr., bekræftes af sagsøgerens personlige notater i et hæfte, han har fundet. Hæftet har ikke været fremlagt i sagen.\nForeholdt, at IN har tilbagebetalt lidt over 180.000 kr., kan det godt være, at han har betalt lidt for meget, eller at sagsøgeren har haft et mindre udlæg, som der ikke er taget højde for, men han husker det ikke nærmere.\nVist bilag D en postering den 27. juli 2010 på 2.000 kr. fra Y7-by "PA" er det en person, han kender godt, der arbejdede på den Y4-lands Ambassade i Y6-by. Han var sammen med PA en dag, hvor PA’s hævekort ikke virkede. Sagsøgeren hævede derfor 2.000 kr. og gav til PA, hvorefter PA samme dag overførte samme beløb til sagsøgerens konto. Det var for at hjælpe PA.\nVist bilag B postering den 6. februar 2009 på 30.000 kr. er det en indbetaling fra sagsøgerens far. Det var et beløb, der skulle overføres til Y4-land til farbroderen, der var syg. Den 12. februar 2009 overførte sagsøgeren 30.200 kr. til udlandet. Faderen indbetalte således de 30.000 kr. til sagsøgeren for, at sagsøgeren kunne overføre beløbet til Y4-land. Det var fordi, hans forældre ikke havde internetbank, og da de ikke selv kunne finde ud af det og for at spare gebyrer.\nA forklarede videre, at han havde givet sin far sit kort til kontoen, så faderen kunne vise kortet i banken og indsætte pengene på sagsøgerens konto tilhørende kortet.\nVedrørende bilag B indbetaling den 6. april 2009 på 11.000 kr. med en tekst om "På posthus", var det ligeledes en indbetaling fra sagsøgerens far. Det var fordi, sagsøgeren samme dag fra egen konto betalte en række regninger for forældrene fra …, …, … og KI, der er forældrenes læge. Det er sagsøgerens mor, der er medlem af …. Regningen fra KI var for vaccinationer til forældrene.\nDet var normalt, at faderen indsatte penge på sagsøgerens konto, da sagsøgeren løbende betalte regningerne for forældrene, ligesom han handlede ind for dem i …. Han køber og købte meget ofte ind for forældrene.\nVist bilag B posteringerne den 5. og 10. august 2009 på 10.000 kr. og 5.000 kr. og bilag C posteringen den 6. august 2009 på 3.000 kr. var det ligeledes indbetalinger fra sagsøgerens far. Det var fordi, sagsøgeren skulle overføre 16.000 kr. til farbroderen for faderen, hvilket skete den 5. august 2009. Det var faderen, der indsatte penge på sagsøgerens konto, fordi sagsøgeren kunne foretage overførslen via netbank og derved spare gebyr. Det var lettere for faderen at få sagsøgeren til at overføre pengene.\nVist bilag C indbetalinger den 11. september 2009 på 5.000 kr. og den 5. november 2009 på 4.000 kr. Vist bilag D indbetaling den 5. august 2010 på 2.500 kr. og den 7. december 2010 på 4.300 kr. var det ligeledes indbetalinger fra faderen.\nVist bilag E indbetalinger den 6. september og den 10. september 2010 på 1.500 kr. og 5.600 kr. var det indbetalinger fra faderen til udligning af udlæg vedrørende forældrenes regninger og indkøb. Samme dag betalte han forældrenes regninger fra … og …, ligeledes jf. bilag E.\nVist bilag E indbetalinger den 27. september 2010 på 13.000 kr. og den 5. november 2010 på 7.00 kr. var det ligeledes fra forældrene til udligning af indkøb og betaling af regninger.\nAdspurgt om sammenhængen mellem indbetalingerne og de udgifter, han afholdt for forældrene, betalte forældrene, når de havde penge. Adspurgt, hvordan de fandt ud af, hvor meget han skulle have, var det rundt regnet i store tal, herunder da det var hans forældre. Der blev ikke ført et præcist regnskab. Han har fået penge af forældrene indsat på sin konto til udligning af de udgifter, han har afholdt for dem, men forældrene har også givet ham kontanter.\nVist uddrag af bilag B er betalingen til … for faderens fagforeningsmedlemskab. … er moderens fagforening. Når han købte ind i …, var det altid til forældrene. Sagsøgeren og hans familie bor på Y3-adresse, hvor der ligger en … tæt på, og hvor han og hans hustru handlede ind. De handlede aldrig ind til sig selv i …. Hans forældre bor ved siden af …, så derfor ved han, at indkøbene i … var til forældrene. … vedrører heller ikke ham eller hans hustru. Det var betaling for forældrenes mobil telefoni. Hans far ringede en del til Y4-land, og … havde tilbud på telefoni til Y4-land. Sagsøgeren havde selv firmatelefon, så han er sikker på, at betalingerne til vedrører forældrene. Køb på … Apotek vedrører forældrene. Apoteket ligger omkring 300 meter fra forældrenes bopæl. Der var et andet apotek tættere på sagsøgerens bopæl, så han anvendte aldrig … Apotek til sine egne indkøb.\nVist hjælpebilagene B - E er det oversigter over alle de indkøb og betalinger, der vedrører forældrene. Foreholdt, at der på kontoudtogene er yderligere indkøb i …, der ikke fremgår af oversigterne i hjælpebilagene B - E, forklarede han, at det i givet fald er en fejl. Alle de indkøb, han foretog i …, var for forældrene og ikke til ham selv eller hans kone.\nVedrørende hans egne indbetalinger og vist bilag C indbetalinger den 6. maj 2009 på 6.500 kr., den 14. maj 2009 på 6.000 kr. og den 30. juni 2009 på 8.000 kr. kan det være fordi, han havde fået kontanter af sine forældre for udligning af indkøb eller betaling for regninger, eller fordi han havde hævet penge på sin anden konto i F1-bank. Han husker ikke længere indbetalingerne præcist, men han er ret sikker på, at indbetalingerne var hans egne og fordi, han havde fået penge af sin far. Adspurgt, hvorfor han ved, det var ham selv og ikke faderen, kan han ikke svare på det. Det kan også være faderen, der har indbetalt beløbene på kontoen.\nVist bilag E indbetaling den 1. oktober 2010 på 7.000 kr. kan det være penge, han havde i behold, efter han havde hævet 85.000 kr. den 22. juli 2010, jf. bilag D. De 7.000 kr. var til rest efter hævningen den 22. juli 2010, som han indbetalte på kontoen for at dække kommende betalinger.\nAdspurgt af SKATs advokat forklarede han vedrørende mellemværendet med forældrene, at det var ham, der stod for forældrenes bankforretninger og betalinger af regninger. Han er sikker på, at betalingerne til … og indkøbene i … vedrørte forældrene. Det er ham selv, der har udarbejdet oversigterne over, hvilke betalinger og transaktioner, der vedrørte forældrene. Når ikke alle indkøb i … er medtaget i oversigterne over indkøb, der vedrører forældrene, er det en fejl.\nForeholdt, at der ellers ikke er indkøb i dagligvareforretninger til sagsøgeren og hans egen familie, forklarede han, at det er og var hans hustru, der købte ind med kontanter, de hævede fra en budgetkonto.\nForeholdt, at der i perioden 5. november 2009 til den 5. august 2010 ikke er registreret indsætninger på sagsøgerens konto fra forældrene, og hvem der i givet fald betalte forældrenes regninger, forklarede han, at forældrene selv kan have betalt deres regninger på posthuset eller fået hjælp af en af sagsøgerens brødre. IW har også adgang til forældrenes netbank. Det kan derfor godt passe, at der var nogle måneder, hvor det ikke var sagsøgeren, der hjalp forældrene med betalingerne. Foreholdt, at han tidligere har forklaret, at forældrene ikke har netbank, og at han nu har forklaret det modsatte, uddybede han, at hans forældre har fået netbank for omkring 2 år siden, men det havde de ikke dengang. Det er nu sagsøgeren og hans brødre, der administrerer forældrenes netbank.\nSelvom der var en længere periode fra november 2009 til august 2010, hvor han ikke fik indbetalinger på sin konto fra forældrene, fortsatte han med at købe ind til forældrene. Han husker ikke, om de gav ham penge i kontanter i den periode.\nHan havde to hævekort hos dels F2-bank og dels hos F1-bank. Engang imellem, når faderen skulle sætte penge ind på sagsøgerens konto, gav han et af kortene til faderen, der tog det med ned i banken og satte penge ind på kontoen. Adspurgt, om han bestemte, hvilken konto forældrene satte penge ind på, forklarede han, at der ikke var noget særligt mønster. Nogle gange gav han dem kortet fra F2-bank, der dengang havde en afdeling, der lå tæt på forældrenes bopæl, og andre gange gav han dem kortet fra F1-bank, når de skulle sætte penge ind på hans konto for at udligne udlæg. Nogle gange var det også bestemt af, hvilken af hans konti han havde overtræk på.\nVist bilag E indbetaling den 27. september 2010 på 13.000 kr. er den fra hans far. Adspurgt, hvad den udlignede, forklarede han, at der ikke var et bestemt system i forældrenes betalinger. De betalte, hvad de havde, og hvis de ikke havde penge nok, købte han alligevel ind for dem. Det kan derfor godt passe, at der ikke var regninger, der blev betalt i umiddelbar forlængelse af indbetalingen.\nVedrørende indbetalingen på 2.000 kr. var det fra PA, der dengang arbejdede på den Y4-lands ambassade i Y7-by. Han er nu rokeret til en anden ambassade.\nVedrørende lånet til broderen IN har han angivet 7 betalinger, der udlignede lånet. Han har afstemt oplysningerne med et regnskabshæfte, han er i besiddelse af, hvor han dengang skrev ned, hvornår og med hvor meget, IN afdragede gælden. Han har ikke fremlagt regnskabshæftet for Skat, da der er fremlagt så meget andet.\nAdspurgt, om sammenhængen mellem et lån fra IN i 2001, lånet i 2006 på 800.000 kr. og gældsbrevet på 180.000 uddybede han, at han selv og IW i 2001 lånte omkring 560.000 af IN til køb af lejligheden på Y3-adresse. Resten af købesummen blev finansieret gennem banken. Der blev oprettet et gældsbrev på de 560.000 kr. til IN. Da de overførte låneprovenuet på 800.000 kr. til IN, var gældsbrevet fra 2001 ikke længere relevant og blev smidt ud. Når de låner hinanden større beløb, opretter de et gældsbrev.\nFra 2001 til 2006 havde han afdraget omkring 60-70.000 kr. til IN. Der var ikke noget fast mønster i betalingerne, men det var, når sagsøgeren havde penge til overs eksempelvis fra feriepenge, at han betalte. Han og IN havde ikke forretninger eller andre økonomiske anliggender sammen ud over lånet fra 2001 og derefter lånet fra 2006.\nGældsbrevet blev oprettet den 1. marts 2006, fordi de på det tidspunkt kunne skønne beløbene ud fra de oplysninger, de havde fået fra banken. Låneprovenuet på ca. 800.000 kr. blev udbetalt til IN.\nVist bilag 10 side 4, hvor det fremgår, "provenuet anvendes til indfrielse af boliglån nr. xxxx10 tilhørende IN (xxxxxx-xxxx). Restprovenuet overføres til IN". Sagsøgeren forklarede hertil, at IN ikke har haft et boliglån. Det anførte boliglåne nummer må vedrøre sagsøgerens og IW’s boliglån. Adspurgt, om der var et lån, der blev indfriet ved optagelsen af lånet på 800.000 kr., forklarede han, at der blev udbetalt omkring 800.000 kr. af lånet.\nRenterne på lånet på 800.000 kr. blev betalt af sagsøgeren og IW, der således havde en omkostning til at låne IN penge. Denne omkostning var imidlertid peanuts i forhold til, at han og IW i årene forinden havde lånt penge af IN og derved var blevet i stand til at købe lejligheden.\nVist bilag D og indsætningen den 22. juli 2010 på 126.475,30 kr. og en hævning samme dag på 85.000 kr. forklarede han, at han og hans hustru lige var blevet gift. De skulle købe mange møbler og ting. Det var også meget godt at have nogle kontanter. De brugte nok 30-35.000 kr. på møbler. Han husker dog ikke helt, hvad han brugte pengene til.\nVist bilag E indbetaling den 16. september 2010 på 16.000, der ifølge ham var et afdrag fra IN og en hævning dagen efter på 10.000 kr., husker han ikke, hvad han skulle bruge de 10.000 kr. til. Det kan være penge, han gav til sine forældre.\nVist bilag C indbetaling den 26. juni 2009 på kr. 7.000 kr. med teksten "bgs IN", der ikke indgår i SKATs forhøjelse, var det ikke et afdrag på IN’s gæld. Når IN overførte afdrag på gælden, fik han en besked om, at det var afdrag. Sagsøgeren har derfor kunne udspecificere de betalinger, der var afdrag på lånet. De andre overførsler fra IN, husker han ikke, hvad vedrørte.\nVedrørende kapitalforklaringerne for 2009 til 2011 forklarede han, at han ikke ved, hvorfor revisoren ikke har anført lånet til IN som et aktiv i formueopgørelsen. Revisoren var i besiddelse af alle papirer herunder gældsbrevet.\nIN har forklaret, at han er A’s bror. Vidnet er 43 år og uddannet ingeniør fra universitetet fra 1998. Han bor nu i Y4-land og arbejder for G5. I 2009 og 2010 arbejdede han for G6 og boede i Y7-land. Han har tidligere boet i Y8-land i 2005 til 2006, hvorefter han flyttede til Y8-land.\nVist bilag 3, gældsbrev, er det rigtigt, han i 2006 lånte 180.000 kr. af sin bror A. Det er ham selv, hans bror og to venner, der har underskrevet gældsbrevet.\nAdspurgt, hvordan lånet på 180.000 kr. fremkom, forklarede han, at han modtog omkring 780.000 kr. i 2006. Forinden havde han i 2001 lånt A og IW hver 280.000, da de skulle købe en lejlighed. I 2006 havde vidnet brug for penge, og A og IW kunne betale gælden tilbage. A havde i mellemtiden betalt omkring 70.000 kr. tilbage og skyldte i 2006 vidnet omkring 210.000 kr. A og IW optog i 2006 et nyt lån i deres lejlighed, og provenuet omkring 780.000 kr. blev udbetalt til vidnet. Halvdelen heraf, 390.000 kr., vedrørte A, og den anden halvdel vedrørte IW. Efter indfrielse af de 210.000 kr., der var A’s restgæld, skyldte vidnet således A 180.000 kr.\nAdspurgt, om det anførte i bilag 10 om et boliglån med et låne nummer, forklarede han, at han aldrig har haft noget boliglån i Danmark. Han har aldrig ejet en bolig. Det er rigtigt, at låneprovenuet blev overført til vidnet. Låneprovenuet blev overført til vidnets konto i Danmark hos F2-bank.\nLånet på de 180.000 kr. var rentefrit, og der var ikke fastlagt en afdragsprofil. Det var på samme vilkår, at vidnet havde lånt A og IW penge i 2001.\nVist bilag C indbetalinger på A’s konto den 6. februar 2009 på 25.000 kr. og den 18. december 2009 på 1.250 kr. var det afdrag på lånet på de 180.000 kr. Afdragene blev betalt, når A havde brug for penge, og når vidnet havde penge.\nVist bilag D indbetalinger på A’s konto den 22. juli 2010 på 126.475,30 og den 10. december 2010 på 1.500 kr. var det afdrag fra vidnet på lånet på de 180.000 kr. Hovedparten af gælden blev betalt tilbage medio og i slutningen af 2010.\nVist bilag E indbetalinger på A’s konto den 19. maj 2010 på 1.600 kr., den 16. september 2010 på 16.000 kr. og den 20. december 2010 på 10.000 kr. var det afdrag fra vidnet på det nævnte lån på 180.000 kr.\nForeholdt, at indbetalingerne samlet beløber sig til ca. 181.900 kr. forklarede han, at det godt kan være, der blev lagt lidt oveni. Han husker bare, at gælden var på 180.000 kr., og at gælden blev betalt tilbage i slutningen af 2010.\nA er den yngste bror og har som sådan pligt til at hjælpe forældrene lidt mere end de andre brødre. Deres forældre har hjulpet dem og givet dem gode uddannelser, så derfor hjælper A og vidnet forældrene. Vidnet har hjulpet forældrene med penge, og A har hjulpet dem med indkøb. Hans forældre har ikke netbank.\nAdspurgt af SKATs advokat forklarede han, at han i midten af 2010 boede i Y8-land, men hans familie boede i Y5-land.\nVedrørende betalingen af 126.000 kr. den 22. juli 2010 var det et afdrag på gælden. A havde brug for pengene, og vidnet kunne betale. Lånet blev tilbagebetalt med de 7 afdrag. Det kan godt være, at der har været andre betalinger til A’s konto, som var til forældrene.\nVist bilag C postering den 26. juli 2009 på 7.000 kr. på A’s konto med teksten "bgs IN", kan det være, at det var for at hjælpe forældrene med penge, da A havde brug for penge til forældrenes regninger og indkøb.\nDa vidnet lånte A og IW penge i 2001, oprettede de et gældsbrev. Da gælden blev udlignet i 2006, var gældsbrevet uden betydning og blev smidt ud. Da han i 2010 betalte resten af gælden på oprindelig 180.000 kr. til A, var dette gældsbrev også uden betydning. Han beholdt ikke gældsbrevet og sikrede sig ikke, hvad der skete med gældsbrevet. Det kan godt være, at gældsbrevet lå et sted og samlede støv.\nIM har forklaret, at han er A’s far. Han er 79 år og gift med A’s mor, der er 69 år. Han og hans hustru stammer fra Y4-land. De bor nu på Y9-vej i Y10-by i en lejebolig, de har lejet af … på Y11-vej. Han er pensionist.\nI 2009 og 2010 havde hverken ham eller hans hustru netbank, men A hjalp dem med at betale regninger, da det var for dyrt på posthuset. Han havde mobiltelefon gennem …. Hans hustru var medlem af …, og han var selv medlem af … på et pensionistmedlemskab. Han var medlem af …, da han var på arbejdsmarkedet. KI er vidnets og hans hustrus læge gennem mange år.\nDet er rigtigt, når A har forklaret, at A hjalp vidnet og hans hustru med at betale husleje, telefonregninger og fagforeninger. Når A ikke hjalp med det, sørgede vidnet selv for det.\nVist bilag B og posteringer på A’s konto den 6. februar 2009 med indsætning af 30.000 kr., var det penge, som vidnet indsatte på A’s konto ved at vise A’s kort i banken. Overførslen nogle dage senere på 30.000 kr. var til vidnets bror i Y4-land, og pengene var fra vidnet. A stod for overførslen.\nVist bilag B postering på A’s konto den 6. april 2009 var det vidnet, der havde været på posthuset og sat penge ind på A’s konto. Posteringerne samme dag til …, …, … og KI var betalinger fra A’s konto på vegne af vidnet og hans hustru, som A hjalp dem med.\nA hjalp dem med at købe ind i …. A kom forbi og købte ind for dem. De skrev ikke nogen seddel til ham, men talte med ham om indkøbene.\nVist bilag B posteringer på A’s konto den 5. august 2009 med indsætning af 10.000 kr. og den 10. august 2009 med 5.000 kr. samt en indbetaling til F2-bank den 6. august 2009 på 3.000 kr. var det penge, som vidnet indbetalte på A’s konto, så han kunne sende penge fra vidnet til vidnets bror i Y4-land.\nVist bilag C posteringer på A’s konto den 11. september 2009 med indsætning af 5.000 kr. og den 5. november 2009 med indsætning af 4.000 kr., er det penge vidnet indbetalte på A’s konto til dækning af vidnets og hans hustrus udgifter.\nVist bilag D posteringer på A’s konto den 5. august 2010 med indsætning af 2.500 kr. og den 7. december 2010 med indsætning af 4.300 kr., og bilag E med posteringer den 6. september 2010 med indsætning af 1.500 kr., den 10. september 2009 med 5.600 kr., den 27. september 2009 med indsætning af 13.000 kr. samt den 5. november 2010 med indsætning af 7.000 kr., var det beløb, vidnet satte ind på A’s konto for det, A betalte for vidnet og hans hustru herunder indkøb af dagligvarer og husleje.\nPosteringerne på A’s konto vedrørende … Apotek og … vedrørte vidnet og hans hustru.\nForeholdt, at A har opgjort, at vidnet har indbetalt omkring 101.000 kr. til A’s konto i 2009 og 2010, bekræftede han dette.\nAdspurgt af SKATs advokat om, hvor han havde de penge fra, som han indbetalte på A’s konto, forklarede han, at han og hans hustru samlede penge sammen hjemme. Han havde hævet pengene på sin egen konto og samlede sammen derhjemme. Han og hans hustru handlede lidt ind selv, men for det meste var det A, der handlede for dem, da vidnet har problemer med sine arme. Hans hustru har sukkersyge og er ikke så god til at gå ud. Det er derfor, at A hjælper dem, og da deres anden søn er langt væk.\nVist bilag E postering på A’s konto den 27. september 2010 med indsætning af 13.000 kr., dækkede det regninger, men han husker ikke hvilke.\nSagsøgeren, A, har i påstandsdokument af 6. september 2017 gjort gældende:\nAt SKATs skønsmæssige skatteansættelser for årene 2009 og 2010 er ukorrekte.\nDe foretagne indsætninger på sagsøgers bankkonto, som sagsøgte henviser til i skatteansættelserne, bestrides ikke af sagsøger. Men det bestrides, at disse indsætninger udgør indtægter for sagsøger.\nDet gøres således gældende, at sagsøger har redegjort for de opførte posteringer (indsætninger) at sagsøger har godtgjort baggrunden for disse indsætninger og at der oven i købet er fremlagt dokumentation som understøtter disse redegørelser.\nDet gøres således yderligere gældende\nde af SKAT foretagne og af Landskatteretten tiltrådte forhøjelser er sket uden tilstrækkeligt grundlag for dette, samt\nSKATs manglende udarbejdelser hhv. indkaldelser af privatforbrugsopgørelser forud for de foretagne skatteansættelser udgør en væsentlig og afgørende fejl i sagsbehandlingen\nSKAT ved ikke at have taget privatforbrugsopgørelser med i sit skøn i de skønsmæssige skatteansættelser har udøvet et utilstrækkeligt og derved fejlbehæftet skøn\nsagsøgers fremlæggelse af privatforbrugsopgørelser for indkomstårene 2009, 2010 og 2011 viser at sagsøgers beskattede indtægter levnede rigeligt plads til en rimelig privatforbrug og\nsagsøger derfuldt ud har både redegjort for og dokumenteret, hvordan han har dækket sine leveomkostninger, herunder finansiereret sit privatforbrug\ndet utilstrækkelige grundlag for SKATS udøvelse af et skøn har ført til en for sagsøger særdeles belastende og ufordelagtig afgørelse og\ndette derfor må føre til at der er tale om en ugyldig afgørelse\nde kontante indsætninger der i 2009 og 2010 blev foretaget på sagsøgers bankkonto ikke er indtægter\nsagsøger har redegjort for alle de kontante indsætninger\nsagsøger har dokumenteret et pengeudlån, stort kr. 180.000 pr. 1/3 2006 til sin bror, IN\nsagsøgers broders (IN’s) indsætninger på sagsøgers bankkonto er afdrag (tilbagebetalinger) på det ydede lån\nsagsøger har godtgjort og sandsynliggjort at have haft økonomisk mulighed for at yde sin bror et lån, stort kr. 180.000 i 2006\nsagsøgte ikke har blot antydningsvist godtgjort, at sagsøger ikke skulle have haft mulighed for at yder sin bror et lån, stort kr. 180.000 i 2006.\nsagsøger ved fremlæggelse af bankkontoudtog, der viser broderens (IN’s) betalinger til sagsøger har bevist, at broderen har tilbagebetalt det ved den fremlagte låneaftale dokumenterede lån.\ndet er uden relevans for sagen hvorvidt broderens tilbagebetalinger af lånet er sket med samme engangsbeløb eller på samme tidspunkt på måneden.\nde på broderens betalinger anførte posteringstekster først og fremmest har været påført med henblik på parternes (låntager og långivers) interesse og således gjort for, overfor beløbsmodtageren (sagsøger), at gøre klart at overførslen/indbetalingen kommer fra låntager og at påførslen af posteringstekst ikke er sket til benefice for SKAT ved deres eventuelle efterfølgende interesse og\ndet er uden betydning for bevisvurderingen i sagen hvorvidt der på låntagerens (broderens) tilbagebetalinger af lånet måtte være anført "Bgs IN" i posteringsteksten eller en eventuel anden tekst, der mellem parterne identificerer, at der er tale om tilbagebetaling.\nsagsøger derved har sandsynliggjort og dokumenteret at indsætningerne foretaget af sagsøgers bror, IN, ikke hidrører fra udeholdte, ikke-selvangivne indtægter, men er indsætning af kontante, beskattede midler\nde kontante indsætninger på sagsøgers bankkonto den 6/2 2009 med kr. 30.000, den 6/4 2009 med kr. 11.000, den 5/8 2009 med kr. 10.000, den 10/8 2009 med kr. 5.000, den 6/8 2009 med kr. 3.000, den 11/9 2009 med kr. 5.000, den 5/11 2009 med kr. 4.000, den 5/8 2010 med kr. 2.500 den 7. december med kr. 4.300, den 6/9 2010 med kr. 1.500, den 0/9 2010 med kr. 5.600, den 27/9 2010 med kr. 13.000 samt den 5/11 2010 med kr. 7.000 er indsat af sagsøgers forældre og\ndisse indsætninger ikke udgør en skattepligtig indtægt, men derimod er sket for at udligne sagsøgers betalinger af forældrenes udgifter til husleje, fagforeningskontingenter, læge, forsikring m.m.\nsagsøger derved har sandsynliggjort og dokumenteret at disse indsætninger, ikke hidrører fra udeholdte, ikkeselvangivne indtægter, men er indsætning af beløb, som vedrører en løbende hjælp til forældrene, som ikke havde adgang til internetbank\nsagsøger selv har foretaget indsætninger på sagsøgers egne bankkonti\ndisse indsætninger ikke udgør en skattepligtig indtægt, men derimod er sket for i nogle tilfælde at undgå overtræk på en bankkonto\nsagsøger derved har sandsynliggjort og dokumenteret at disse indsætninger, ikke hidrører fra udeholdte, ikke-selvangivne indtægter, men er indsætning af egne kontantbeløb\nSKATs skønsmæssige vurdering af at indsætninger på sagsøgers bankkonto udgør skattepligtige indtægter må tilsidesættes og omgøres, når der er redegjort og dokumenteret som i nærværende sag\ndet er uden relevans for sagen hvorvidt der måtte være et fast eller uensartet mønster for sagsøgers forældres indbetalinger til deres søn (sagsøger) som betaling for sønnens udlæg for betaling af forældrenes regninger.\nFor så vidt angår den subsidiære påstand gøres det gældende, at såfremt retten ikke måtte finde det dokumenteret, at der er tale om indsætninger, der dækker udlæg hhv. sagsøgtes betalinger af regninger for forældrene, gøres det gældende, at de nævnte indsætninger er gaver fra forældrene til sagsøger, hvorefter der alene skal ske beskatning i henhold til Boafgiftsloven, hvorved der skal ske et fradrag på kr. 58.700 for indkomståret 2009 (det dagældende bundfradrag) og at der for 2010 er tale om betalingerne (på i alt kr. 33.900) er indeholdt i bundfradraget, i henhold til Boafgiftslovens § 22, stk. 1, jf. stk. 4.\nSagsøgte, Skatteministeriet, har i påstandsdokument af 7. september 2017 gjort gældende:\nSkatteministeriet gør overordnet gældende, at A skal bevise, at indsætningerne på i alt 319.625 kr. er skattefrie indtægter, og at han ikke har løftet denne bevisbyrde. Landsskatterettens afgørelse er korrekt, og der er ikke grundlag for at tilsidesætte denne.\nAl indkomst er som udgangspunkt skattepligtig, jf. statsskattelovens § 4, og det påhviler skatteyderen at selvangive sin indkomst, jf. skattekontrollovens § 1. Det påhviler ligeledes den skattepligtige at kunne dokumentere sine indkomst- og formueforhold, jf. skattekontrollovens § 6B.\nA havde i den omhandlende periode en negativ formue. Det er er der enighed om (bilag 4, side 2 og bilag 5, side 2). Hans skattepligtige indkomst udgjorde i alt 241.356 kr. i 2009 (bilag G, side 1, øverst) og 337.644 kr. i 2010 (bilag H, side 1, øverst). Indsætningerne på i alt 319.625 kr. skal ses i sammenhæng med disse indkomst- og formueforhold.\nI en situation som den foreliggende, hvor der løbende over en længere periode er indsat 26 beløb i den omhandlede størrelsesorden på A’s bankkonti påhviler det ham, også sammenholdt med oplysningerne om hans indkomst- og formueforhold, at godtgøre, at de indsatte beløb stammer fra beskattede midler, jf. f.eks. UfR 2009.163 H og lignende afgørelser i f.eks. UfR 2010.415/2 H (SKM2010.70.HR) og SKM2015.633.ØLR. Det er i den forbindelse uden betydning, hvorvidt SKAT har udarbejdet en privatforbrugsberegning, jf. ovenstående praksis.\nDe oplysninger, som skatteyderen måtte fremlægge i den forbindelse, skal være bestyrkede af objektive kendsgerninger, jf. f.eks. SKM2009.37.HR og UfR 2011.1599 H (SKM2011.208.HR). Bevisbyrden skærpes ved låneforhold mellem nærtbeslægtede familiemedlemmer, jf. f.eks. UfR 2007.1049 H (SKM2007.90.HR).\nHan har gjort gældende, at indsætningerne vedrører (1) sine forældre, (2) tilbagebetaling af et udlån ydet til hans bror, IN, (3) indbetaling fra tredjemand og (4) overførsel mellem egne konti/formue.\n1. Beløb modtaget fra forældre\nA har anført, at 13 indsætninger på i alt 101.900 kr. er indsat af hans forældre til betaling af deres regninger eller er sendt videre til udlandet på deres vegne. Beløbene har A markeret med rødt på bilag 2.\nDet drejer sig om følgende indsætninger:\n"Kundekort xxxx3" (bilag B, side 16)\n"Indb. kontant, kortnr. xxxx97 (bilag C, side\n"Kundekort xxx61" (bilag B, side 16)\nA har ikke fremlagt bevis for, at indsætningerne stammer fra hans forældre i form af kontoudtog fra forældrenes konto eller lignende.\nHan har heller ikke bevist, at han har betalt regninger for forældrene og/eller på deres vegne at have sendt penge videre til udlandet.\nHan bevisførelse består alene i hans subjektive forklaring. Det ikke er tilstrækkeligt, jf. eksempelvis UfR 2003.103/1 H (SKM2002.531.HR), hvor skatteyderen havde overført beløb til udlandet, som han påstod delvist tilhørte familiemedlemmer. Skatteyderens familiemedlemmer forklarede det samme under retssagen. Der var ikke fremlagt dokumentation, der underbyggede forklaringerne. Højesteret udtalte, at "Højesteret finder derfor, at [skatteyderen] ikke har ført bevis for, at pengeoverførslerne, der alle ubestridt blev foretaget af ham, delvis vedrørte midler, der tilhørte andre."\nDet usædvanlige mønster i indbetalingerne taler endvidere imod, at beløbene stammer fra forældrene til betaling af regninger eller udlandsoverførsler.\nBeløbene er indsat på forskellige tidspunkter på måneden, med varierende tidsintervaller og der er meget stor forskel på de indsatte beløb. Der er indsat alt i mellem 1.500 kr. og 30.000 kr. som engangsbeløb.\nDer er heller ikke noget mønster i, hvilken konto indbetalingerne sker til. Der er for eksempel indsat 10.000 kr. den 5. august 2009 på kontonummer X2 (F1-bank), og 3.000 kr. den 6. august 2009 på kontonummer X3 (F2-bank).\nDet forekommer endvidere bemærkelsesværdigt, at der er flere måneder, hvor der ingen indsætninger er. Almindeligvis vil en families regninger forfalde til betaling løbende. Ifølge A er der imidlertid ikke nogle indsætninger fra forældrene i januar, marts, maj, juni, juli, oktober og december i 2009. Tilsvarende er der ikke indsat penge i januar, februar, marts, april, maj, juni, juli og oktober i 2010. Hvordan A’s forældre har betalt regninger i denne periode er uoplyst, idet han dog har oplyst, at forældrene ikke havde adgang til netbank (stævningen, side 12).\nIndsætningerne er desuden sket med fem forskellige kundekort og med kontante indsætninger. Det er kundekort "xxxx04" den 6. februar 2009, kundekort "xxxx3" den 5. august 2009, kortnr. "xxxx97" den 6.august 2009, kundekort "xxxx61" den 10. august 2009, kundekort "xxxx21" Den 5. august 2010 og kortnr."xxxx09" den 10. og 27. september 2010.\nA har ikke oplyst endsige dokumenteret, hvem kundekortene tilhører.\nDer er lavet kontantindbetalinger uden angivelse af, hvem der har sat penge ind den 6. april 2009, den 11. september 2009, 5. november 2009, 6. september 2010, 5. november 2010 og 7. december 2010.\nAf de ovenfor anførte grunde, og fordi der ikke er fremlagt gavebreve eller lignende, er det heller ikke bevist, at pengene er gaver fra forældrene, hvorfor pengene heller ikke kan anses som boafgiftspligtige gaver, der, jf. statsskattelovens § 5 b, skal holdes ude af indkomstopgørelsen.\n2. Overførsler fra IN\nA har anført, at syv indsætninger på i alt 181.925 kr. er indsat af hans bror, IN. Ifølge A er beløbet tilbagebetaling af et lån, som han har ydet sin bror. Han har markeret indsætningerne med orange på bilag 2.\nBeløb Tekst på indbetalinger\nSpørgsmålet er, om A kan føre bevis for, at indsætningerne på i alt 181.925 kr. vedrører skattefrie tilbagebetalinger af lån.\nA har fremlagt et gældsbrev mellem ham og hans bror (bilag 3). Gældsbrevet er dateret den 1. marts 2006. Ifølge gældsbrevet udlåner A 180.000 kr. til IN. Lånet er rentefrit og afdrages løbende. Gældsbrevet indgik i Landsskatterettens bedømmelsesgrundlag.\nGældsbrevet er ikke tilstrækkelig til at løfte A’s bevisbyrde. Oplysningerne skal være bestyrket af yderligere objektive omstændigheder, jf. eksempelvis UfR 2009.476/2 H. Det gælder særligt, når lånet ifølge gældsbrevet er ydet på usædvanlige vilkår, idet lånet både er ydet rentefrit og uden en afdragsplan, ligesom der ingen sikkerhed er stillet for lånet, jf. f.eks. U 2011.1599 H (SKM2011.208.HR).\nDer mangler kontoudtog, som gør det muligt at følge pengestrømmene for det påståede udlån, herunder udbetalingen til IN og tilbagebetalingen fra en konto tilhørende IN. Det fremgår heller ikke af posteringsteksterne i bankkontoudskriften, at indbetalingerne angår tilbagebetaling af lån.\nDet er således udokumenteret, at der er sket en udbetaling til IN, at indsætningerne stammer fra IN, og at indsætningerne vedrører det påståede lån. Indsætningerne kan vedrøre hvad som helst.\nDe påståede afdrag på i alt 181.925 kr. er hverken betalt med samme engangsbeløb, på samme tidspunkt på måneden eller med et fast tidsinterval.\nDer er endvidere afdraget mere (181.925 kr.) end det angiveligt lånte beløb (180.000 kr.).\nSom dokumentation for udbetalingen af lånet i 2006 har A fremlagt en udateret omprioriteringsaftale og forsiden af et brev om "lånespecifikation" (bilag 10 og 11). Dokumenterne vedrører anvendelsen af et provenu fra omlægning af et lån i 2006.\nDen fremlagte aftale vedrører A og hans anden brors, IW, ejendom Y3-adresse. Ifølge dokumentet optager de et lån på 800.000 kr. (bilag 10, side 1). Af side 4 fremgår, at provenuet anvendes til indfrielse af et boliglån tilhørende IN, og at restprovenuet overføres til ham. Samtlige 800.000 kr. tilgår altså IN.\nA har ikke herved bevist, at IN skulle have lånt penge i 2006, endsige at de efterfølgende indsætninger på A’s konto er tilbagebetalinger heraf.\n"Omprioriteringsaftalen" er hverken dateret eller underskrevet (bilag 10, side 4). Allerede derfor kan dokumentet ikke lægges til grund. Dokumentet kan heller ikke henføres til lånespecifikationen i bilag 11. Hverken lånenr., rentesats eller antal terminer er gengivet ens i dokumenterne.\nDet kan med andre ord ikke lægges til grund, at det i bilag 10 omtalte lån rent faktisk er blevet udbetalt.\nSelv hvis det var tilfældet, overstiger låneprovenuet væsentligt det beløb, som A påstår at have udlånt til IN. A’s andel af låneprovenuet udgjorde således 400.000 kr. I det fremlagte gældsbrev af 1. marts 2006 (bilag 3) er det imidlertid anført, at IN har lånt 180.000 kr.\nGældsbrevet er endvidere dateret til den 1. marts 2006 (bilag 3), hvorimod det er angivet i lånespecifikationen, at lånet først er udbetalt den 17. marts 2006. Tilsyneladende har IN altså erkendt at skylde 180.000 kr., selvom omprioriteringslånet ikke var udbetalt eller underskrevet.\nDet er usædvanligt og forekommer usandsynligt, at A skulle have udlånt 180.000 kr. uden at sikre sig dokumentation for udbetalingen af lånet, at der tilsyneladende ikke er aftalt rente- eller betalingsvilkår, og endeligt at beløbene er indsat over flere omgange med varierende "skæve" beløb.\nLåneforholdet er derfor ikke dokumenteret ved objektive kendsgerninger, som det kræves, jf. også UfR 2009.476/2 H.\n3. Indsætning fra tredjemand\nA har anført, at to indsætninger på henholdsvis 80.155 kr.den 15. juni 2009 (bilag B, side 12) og 2.000 kr. den 27. juli 2010 (bilag D, side 15) er indsætninger fra "venner". Ifølge A er beløbene henholdsvis et lån og tilbagebetaling af et udlæg.\nI påstandsdokument af 6. september 2017 har han frafaldet sit anbringende om, at han ikke skal beskattes af indsætningen på 80.155 kr. Han har fortsat ikke oplyst, hvem "vennen" er, og om det er den samme "ven", som han har afholdt en udgift for.\nSpørgsmålet er nu, om A har løftet sin bevisbyrde for, at indsætningen på 2.000 kr. er en skattefri indsætning.\nDer foreligger ingen dokumentation for, at A har foretaget et udlæg på 2.000 kr., eller hvad et sådant udlæg vedrører. Han har end ikke oplyst, hvad udlægget skal dække over eller for hvem.\nPosteringsteksten i bilag C, "PA", viser ikke, at der er tale om tilbagebetaling af et udlæg.\nDet er altså hverken bevist, at A har afholdt en udgift for en anden, eller at indsætningen vedrører denne udgiftsafholdelse.\nA’s vægring ved at oplyse nærmere omkring det påståede udlæg på et skriftligt grundlag, herunder ved fremlæggelse af relevante dokumentation for udgiftsafholdelsen, kan ikke afhjælpes ved en eventuel mundtlig forklaring herom under hovedforhandlingen, jf. eksempelvis SKM2009.482.VLR, hvor Vestre Landsret tillagde det afgørende betydning, at en skatteyder ikke havde efterkommet skattemyndighedernes efterspørgsel af oplysninger under den skriftlige behandling af sagen.\nA har derfor ikke bevist, at der indsætningen på 2.000 kr. er skattefri.\n4. Indsætninger foretaget af A\nIfølge A er fem indsætninger på i alt 33.800 kr. egne midler, som han har flyttet mellem sine bankkonti. Indsætningerne har han markeret med blå på bilag 2.\nTekst på indbetaling\n"Indb.kontant, kortnr. xxxx97"(bilagC, side 7)\n"Indb.kontant, kortnr. xxxx97"(bilag C, side 9)\n"Indb.kontant, kortnr. xxxx97" (bilag C, side 12)\nI SKATs afgørelse er beløbet på 6.300 kr. ved en fejl henført til den 6. februar 2009. Det er rettet til den 6. maj 2009 i Landsskatterettens afgørelse (bilag 1, side 2), men ikke i A opgørelse i bilag 2.\nDer er i stævningen (side 10, sidste afsnit) anført, at midlerne stammer fra A’s "kontante beholdninger".\nDet er imidlertid udokumenteret, at de kontante beløb, på i alt 33.800 kr. i 2009 og 2010, som er indsat på hans konti stammer fra allerede beskattede eller skattefrie midler.\nAf kontooversigterne fremgår, at beløbene enten er indbetalt med kort nr. xxxx97 og xxxx09 eller overført elektronisk. Det er uoplyst, hvem kundekortene tilhører, og den elektroniske overførsel harmonerer ikke med, at indsætningerne ifølge A er sket fra hans "kontante beholdning". Der er heller ikke vedrørende dette forhold fremlagt dokumentation, der gør det muligt at følge pengesporene.\nA har endvidere anført, at en hævning på 10.000 kr. den 13. maj 2009 i F1-bank (bilag B, side 10), efterfølgende den 14. maj 2009 er indsat på kontoen i F2-bank med henholdsvis 6.000 kr. og 6.500 kr. (bilag C, side 9), og at beløbene derfor stammer fra A selv. Det ene beløb (6.000 kr.) er indbetalt kontant, mens det andet beløb (6.500 kr.) er overført.\nDer er derfor ikke sammenhæng mellem forklaringen og faktum, om det er kontanter, der er blevet hævet den ene dag og den efterfølgende dag sat ind igen.\nBeløbene passer heller ikke sammen størrelsesmæssigt, ligesom det er usædvanligt, at beløbene er indsat/overført ad to omgange samme dag, når forklaringen er, at det skulle dække et underskud.\nA har en tilsvarende forklaring vedrørende indsætningen på 8.000 kr. den 30. juni 2009 på kontoen i F2-bank (bilag C, side 12). Her angiver han, at der er hævet 6.300 kr. den 26. juni 2009, som derefter er indsat igen den 30. juni 2009. Det er uoplyst, hvorfor han indsætter et større beløb, end det han hævede. Den kontante indsætning kan vedrøre, hvad som helst.\nA har ikke på denne baggrund bevist, at indsætningerne er skattefrie eller allerede beskattede midler.\nA og hans far IM har begge forklaret, at A hjalp sine forældre med indkøb, betalinger af regninger og pengeoverførsler til Y4-land. De har videre forklaret, at A lagde ud for forældrene, der indbetalte beløb på hans konti, når de havde penge til det, og at der ikke var nogen nærmere sammenhæng mellem hans udlæg og forældrenes indbetalinger.\nA har på den baggrund gjort gældende, at de under punkt 1 nævnte indsætninger på hans konti i 2009 med 68.000 kr. og i 2010 med 33.900 kr. ikke er skattepligtige.\nRetten finder ikke, at A har godtgjort, at indsætningerne var fra hans forældre eller udlignede udgifter, han havde udlagt for andre.\nRetten har herved lagt vægt på, at det er udokumenteret, at det var forældrene, der foretog eller foranledigede indsættelserne, ligesom det er udokumenteret, at hans forældre på de respektive tidspunkter var i besiddelse af kontanter svarende til de omhandlede indsætninger. Det er endvidere udokumenteret, at han alene handlede ind i … for sine forældre, at han betalte deres regninger og overførte penge til udlandet som påstået.\nDet er tillagt vægt, at der ikke ses at være nogen sammenhæng mellem indbetalinger og udlæg, ligesom der var en længere periode uden, at der blev indsat beløb til udligning af påståede udlæg.\nDa det er udokumenteret, hvem der har foretaget de omhandlede indsætninger på A’s konti, er der ikke grundlag for at tage hans subsidiære påstand til følge.\nRetten er herefter enig i Landsskatterettens afgørelse om, at de i denne dom under punkt 1 beskrevne indsættelser på A’s konti er skattepligtige.\nA og hans bror IN har om de under punkt 2 beskrevne indsættelser begge forklaret, at A i marts 2006 lånte IN 180.000 kr. Ifølge deres forklaringer, skyldte A på daværende tidspunkt IN omkring 210.000 kr., der var en restgæld på et lån oprindeligt på 280.000 kr., der var ydet i 2001, da A og IW købte en lejlighed. A og IN har videre forklaret, at A og IW belånte lejligheden i 2006, hvorved der fremkom et provenue på omkring 780.000 kr., hvoraf halvdelen vedrørte A. Det samlede provenue blev ifølge deres forklaringer overført til IN, der manglede penge, hvorved restgælden på 210.000 kr. blev udlignet, og hvorved IN kom til at skylde A 180.000 kr., der blev bekræftet ved det som bilag 3 fremlagte gældsbrev.\nDet, A og IN har forklaret om lånet i 2001 på 280.000 kr., er udokumenteret, og oplysningerne herom er først fremkommet under hovedforhandlingen. Det anførte om, at der i 2006 blev overført omkring 780.000 kr. til IN’s konto i F2-bank Bank, er ligeledes udokumenteret, selvom problemstillingen har været kendt i flere år.\nDer er således ikke dokumenteret pengestrømme, der støtter deres forklaringer om et lån i 2001, tilbagebetalingen af en restgæld og størrelsen heraf i 2006 og det nye lån til IN på det oplyste differencebeløb.\nRetten finder det herefter ikke godtgjort, at A i 2006 ydede IN et lån på 180.000 kr. Det er herunder tillagt vægt, at det påståede lån ikke fremgår af A’s kapitalforklaringer for 2009, 2010 eller 2011.\nDet fremlagte gældsbrev mellem de to brødre, oplysningerne om, at der i 2006 blev foretaget en omprioritering og udstedt et pantebrev i lejligheden på Y3-adresse, eller at der ved en overførsel den 22. juli 2010 til A’s konto blev anført "loan", kan ikke føre til en anden vurdering.\nRetten er herefter enig i Landsskatterettens afgørelse om, at de i denne dom under punkt 2 beskrevne overførsler til A’s konti er skattepligtige.\nA har forklaret, at det resterende beløb under punkt 3 var en overførsel fra PA, der havde problemer med sit hævekort. A har forklaret, at han hævede 2.000 kr. og gav til PA, der samme dag overførte samme beløb til A’s konto.\nForklaringen støttes af oplysningerne på kontoudtoget. På den baggrund har A godtgjort, at der ikke er grundlag for at forhøje hans skattepligtige indkomst i 2010 med de anførte 2.000 kr.\nRetten ændrer således på dette punkt Landsskatterettens afgørelse, således at forhøjelsen af A’s skattepligtige indkomst for 2010 nedsættes med 2.000 kr. Beløbet fremgår af denne doms punkt 3.\nA har om punkt 4 og de yderligere indsætninger på hans konti i 2009 med 26.800 kr. og i 2010 med 7.000 kr. forklaret, at det enten var ham selv eller hans far, der indsatte penge på hans konti, og at det var penge, som han enten tidligere havde hævet, eller som han havde fået af sin far for at udligne de udgifter, han havde afholdt for sine forældre.\nA’s forklaring er udokumenteret. Der er ikke grundlag for at fastslå, at A var i besiddelse af beskattede midler eller penge, der af andre grunde var undtaget fra beskatning, på de tidspunkter, de omhandlede beløb blev indsat. Der er heller ikke grundlag for at fastslå, at beløbene helt eller delvis kom fra hans far, herunder at faderen var i besiddelse af sådanne kontantbeløb.\nRetten er herefter enig i Landsskatterettens afgørelse om, at de i denne dom under punkt 4 beskrevne indsætninger på A’s konti er skattepligtige.\nSamlet er retten således enig i Landsskatterettens afgørelse, med undtagelse af beløbet på 2.000 kr. modtaget i 2010 fra PA, hvilket beløb retten finder, ikke kan indgå i forhøjelsen af A’s skattepligtige indkomst for 2010.\nSkatteministeriet frifindes herefter for den del af A’s påstand, der vedrører 2009. Skatteministeriet tilpligtes at anerkende, at forhøjelsen af A’s skattepligtige indkomst for 2010 nedsættes med 2.000 kr.\nA er at anse som den tabende part, og han skal betale sagens omkostninger til Skatteministeriet med 35.000 kr. Retten har ved fastsættelsen af beløbet til dækning af Skatteministeriets advokatudgifter lagt vægt på sagens værdi, omfang og karakter samt, at Skatteministeriet ikke er momsregistreret.\nSkatteministeriet frifindes for den del af A’s påstand, der vedrører 2009. Skatteministeriet tilpligtes at anerkende, at forhøjelsen af A’s skattepligtige indkomst for 2010 nedsættes med 2.000 kr.\nA skal inden 14 dage til Skatteministeriet betale sagens omkostninger med 35.000 kr.


Sulaiman M.H. Rasul\nJeg søger især arbejde som chauffør eller maler. Jeg søger både fuldtids og deltidsarbejde\nJeg har ord fra mine tidligere arbejdsgivere i Danmark at være hurtig til at lære og opfatte ting.\nJeg er en mødestabil og ansvarsbevidst person.\nJeg er pålidelig og god til at følge instrukser i forbindelse med arbejdsopgaver.\nJeg er engageret i det arbejde jeg har og sørger for at udføre opgaverne korrekt og på et tilfredsstillende måde.\nAug. 2016-nov. 2016 Lagermedarbejder, GardenLife Aps, Vejen\nJeg var i pakkeriet hvor jeg pakkede i kasser, satte dem på paller og viklede rundt med husholdningsfilm, og flyttede med palleløfter.\nNov. 2015- Dec. 2015 Butiksmedarbejder, Jem & Fix\nMine arbejdsopgaver var at hente varer fra lager og sætte på hylderne.\nJeg ryddede op og pressede pap.\nOkt. 2015- nov. 2015 Lagermedarbejder, NDI i Brørup\nJeg arbejde på lageret hvor jeg hentede varer fra et stort lager og tilbage til vores forretning.\n1995 – 2012 Administrativ medarbejder, Aleppo Kommune\nJeg registrerede dokumenter til byggetilladelser og tilstandsrapporter i forbindelse med boligkøb.\n1994 - 1995 Montør solvarme anlæg, Syrien\nJeg var ansat i en familiejet virksomhed, hvor jeg monterede solvarmeanlæg på vandtanke i private hjem.\n1992-1994 Militær, Syrien\nJeg stod for at nedskrive regler og notater, som jeg fik fra afdelingslederen, på computeren og videresende det til de øvrige afdelinger.\n1989-1991 Maler, Syrien\nJeg var ansat i en virksomhed. Jeg spartlede, klargjorde inden maling og malede indvendigt.\n1986-1988 Medhjælper ved en bilmekaniker, Syrien\nOm sommeren hjalp jeg til på et bilværksted, hvor jeg havde småopgaver såsom at skiftede olie, skrue døre af, løfte biler og klargøre inden mekanikeren skulle arbejde, åbnede motoren og vaskede den med diesel og andre ad-hoc opgaver.\nJeg kom til Danmark i 2014, og min familie kom senere via familiesammenføring. Jeg har to teenagebørn, en dreng og en pige, og jeg lærer dansk sammen med mine børn. Meget af min tid bruger jeg sammen med familien, vi hjælper børnene med lektier. Min hustru taler godt engelsk og hjælper børnene med engelsk. Vi hygger os med at se tv sammen og spille bordfodbold. Min søn spiller fodbold i en klub, og vi kommer for at se ham spille. Jeg lærer også min søn at spille et traditionelt kurdisk instrument, tambura.


Nordsjællands fuglepark Græsted Landskab, Natur Nordsjælland\nNordsjællands fuglepark Landskab Natur i Nordsjælland Aktiviteter Familie Børn Græsted\nNordsjællands fuglepark Græsted Aktiviteter Familie Børn Landskab, Natur\nTelf.: +45 21 23 67 37\nFra d. 2/4 - 1/6, er parken herefter åben HVER WEEKEND, fra 10.00 - 17.00, samt søn- & helligdage.\nFra 1/6 - 1/9, er parken åben HVER DAG, fra 10.00 - 17.00, samt søn- & helligdage og alle dage i uge 42.\nFugleparken er naturligt anlagt på fem tønderland i det naturskønne Nordsjælland i nærheden af Esrum. Undervejs kan man møde et væld af farvestrålende og facinerende tropiske fugle i store volierer, indrettet naturligt for fuglenes velvære.\ni Nordsjællands fuglepark gør vi meget ud af fodringen, det tager 3 mand 2 timer hver morgen blot at forberede foderet. Derefter er der 4-5 timers fodring og rengøring. I ynglesæsonen bruger vi endnu mere tid, da der skal gives ekstra foder om eftermiddagen.\nOmtrendt 1100 fugle bor i store og rummelige volierer. Der hvor det kan lade sig gøre lader vi flere arter bo sammen for at genskabe så meget af fuglenes naturlige levevis som muligt. Vi arbejder løbende på at virkeliggøre nye ideer og forbedringer for både dyr og besøgende i parken. I Nordsjællands Fuglepark vil du komme helt tæt på fuglene og få mulighed for at fodre fra din hånd. Det er en helt enestående oplevelse. Kom og giv dine børn en oplevelse for livet..\nFugle kaldes ofte nutidens dinosauer. Med en bestand på omkring et dusin arter i Tropehuset har du chancen for at lede efter forskelle og ligheder mellem fuglene og de "rigtige" øgler - Selv om Fugleparken har lagt hovedvægten på fugle med sine 250 arter, findes der desuden en række af krybdyr samt mindre pattedyr i parken - mød krybdyrene.\nBesøg også vores 600 kvm store Tropehus, med kæmpeskildpadder, Rødbenet honningsuger, Silkeaber og meget mere. Den medbragte frokost kan nydes i forhallen eller ved et af de utallige borde og bænke rundt omkring i Parken.\nDer vil være nye oplevelser hver dag for børn, familier og natur- og fugleelskere. Fra Påske til efterårsferien kan du opleve 1500 fugle fra 250 arter i en af europas smukkeste fugleparker.\nFugleparken har endvidere en professionel skoletjeneste, der er ledet af Parkens biolog, Martin Schellerup.


Obstruktiv Bronchial Syndrom Symptomer, Patofysiologi og Behandlinger / medicin | Thpanorama - Gør dig bedre i dag!\nObstruktiv Bronchial Syndrom Symptomer, Patofysiologi og Behandlinger\nden obstruktiv bronkial syndrom Det er et sæt tegn og symptomer, der er forårsaget af faldet i kaliber i luftvejene. De vigtigste udløsere af dette syndrom er åndedrætsinfektioner og bronkial overfølsomhed. Sidstnævnte er en meget almindelig immunforsvar i førskole- og skolebørn.\nNavnet på dette syndrom har ændret sig meget over tid. Det medicinske samfund ender ikke med at blive enige om, hvilken terminologi der er mere egnet til det simple faktum at have en multifaktoriell patofysiologi og meget varieret symptomatologi. Det modtager endda forskellige navne i henhold til den aldersgruppe, der påvirker.\nStatistisk set er obstruktiv bronkial syndrom en af hovedårsagerne til akut høring og indlæggelse i pædiatrik. Denne tilstand har en vigtig sæsonbetonet adfærd, hvilket øger forekomsten i de kolde og regnfulde måneder, forbedring om sommeren eller øget miljøtemperatur.\n1.2 Forlænget udløb\n1.5 Neurologiske ændringer\n2.1 Sammentrækning af den bronkiale glatte muskel\n2.2 Ødem og betændelse\n2.3 Retention af sekretioner\n2.4 Tab af elastisk støtte\n2.5 Ombygning af væggen\n3.5 Andre behandlinger\nÅndedrætsmæssige manifestationer er selvfølgelig de vigtigste i dette syndrom, men ikke de eneste. De mest relevante tegn og symptomer på denne tabel er beskrevet nedenfor:\nDet er et af de kardinale symptomer på bronchial obstruktion. Det er en skarp lyd, som en fløjte, overvejende ekspiratorisk, der genereres i lunens mindre og dybere luftveje. Det er relateret til den bronkiale smalhed og viser det svære, at luften skal komme ud af lungerne.\nBronchial obstruktion på grund af overdreven slim eller bronkokonstriktion udøver en ventil effekt. Det kan tillade indtrængen af luft med lidt vanskeligheder, men ikke udgangen af den.\nDerfor forekommer bippet næsten altid ved udløb, men i alvorlige tilfælde kan de også være inspirerende før auscultatory stilhed..\nDet er et vigtigt klinisk tegn, men det kan være svært at vurdere, om du ikke har den nødvendige erfaring. Som forklaret i det foregående afsnit, indgår luft let i luftvejene i patienter med bronchial obstruktion, men det er svært at forlade, så udløbet bliver langsomt, smertefuldt og langvarigt..\nVed den fysiske undersøgelse kan ekspiratorisk indsats, brudt ventilation, hoste og ribbe bur bevises. Ved auskultation af thoraxen vil aggregater blive hørt ved udgangen af udløbet, såsom hvæsende og universelle rhonchi.\nDet tredje kardinalsymptom for det obstruktivt bronkialsyndrom er åndedrætsbesvær; ledsager altid denne patologi i mindre eller større grad.\nFaldet i iltkoncentration i blod udløser en række signaler, der sendes til de øvre respiratoriske centre og ventilatoriske kompensationssystemer, aktiveres.\nKlinisk nasal flaring, intercostal tilbagetrækning, xiphoid tilbagetrækning og lejlighedsvis cyanose.\nVed auskultation kan vi høre universelt hvæsende og spredt rhonchi. I alvorlige tilfælde er der auscultatory stilhed på grund af den samlede lukning af luftveje, der ikke tillader indgang eller udgang af luft.\nBlødt eller blåt farvning af huden på grund af hypoxæmi. Ved at øge mængden af deoxygeneret hæmoglobin mister blodet sin sædvanlige rødlige farve og bliver blå på grund af lysets optiske virkninger på iltfrie væv.\nHypoxi i hjernen kan forårsage adfærdsændringer. Fra psykomotorisk agitation til sløvhed er de tegn på alvorlig sygdom, og der skal træffes uopsættelige foranstaltninger for at forbedre det kliniske billede. De endelige konsekvenser af vedvarende hypoxi kan være anfald og koma.\nSelv om der er flere årsager til bronkial obstruktivt syndrom, er de to vigtigste infektiøse og immunologiske. De fleste infektioner er virale fra oprindelse. Immunologiske årsager afhænger af aldersgruppen og kan i starten være bronchiolitis og ende i astma.\nDe patofysiologiske mekanismer kan variere lidt afhængigt af årsagen, men de opsummeres på fem hovedmåder:\nSammentrækning af bronchial glat muskel\nTilstedeværelsen af en kim eller allergen i luftvejene resulterer i frigivelse af flere lokale proinflammatoriske stoffer. Histamin, leukotrien D4, prostaglandiner og thromboxaner er nogle af disse stoffer, hvis receptorer findes i de bronkiale glatte muskler.\nDisse receptorer kobles til phospholipase C, som frigiver IP3 og PKC. Til gengæld aktiverer den intracellulært calcium, der er tæt forbundet med den vedvarende sammentrækning af bronchiale muskler og derfor i generering af symptomer. Handlingen af IP3 og PKC er ofte genstand for forskning for nye behandlinger.\nDe samme stoffer, der stimulerer fosfolipase C og forårsager bronchokonstriktion, forårsager også betændelse. De edematiserede luftveje tillader ikke den normale passage af luft og bidrager til udseendet af de sædvanlige symptomer på bronchial obstruktion.\nRetention af sekretioner\nProduktionen af slim er et normalt fænomen i luftvejene. Den bruges til defensive opgaver og udvisning af fremmedlegemer.\nNår lungens bægerceller stimuleres overdrevent og producerer overdreven slim, kan dette ikke elimineres tilstrækkeligt ved den samme bronkialobstruktion og ophobes i luftvejene.\nSom nævnt før forårsager denne slim en ventilvirkning i bronchiolerne, hvilket tillader indtrængen af luft, men ikke dens udgang, generering af tilbageholdelse og klinisk forringelse af patienten..\nTab af elastisk støtte\nKronisk lokal betændelse, uanset dens oprindelse, kan forårsage permanente effekter på luftvejen. En af disse virkninger er tab af elasticitet i musklerne i bronchialvæggen på grund af elastin dysfunktion blandt andre årsager. Dette fører til en langsommere genopretning og en mulig kronisk virkning af luftvejssygdommen.\nEn anden årsag til kronisk obstruktiv sygdom er remodelleringen af bronchialvæggen. Den konstante sammentrækning af den bronkiale glatte muskel frembringer hypertrofi som enhver muskel underkastet et træningsregime, og denne stigning i størrelse ændrer den normale struktur af væggen og mindsker permanent luftvejslyset..\nAt kende de fysiopatologiske fænomener i det obstruktivt bronkialsyndrom, kan behandlinger etableres. Der er grundlæggende terapeutiske linjer, herunder følgende behandlinger:\nDe kan være kortvirkende eller langtidsvirkende, afhængigt af deres akutte eller kroniske brug. De er indåndede medicin og de mest populære er beta-2 adrenerge agonister, anticholinergics og theophyllin..\nDe har antiinflammatorisk og immunoregulerende funktion. De kan indgives ved indånding eller intravenøs vej. Dens brug skal styres på grund af dets negative virkninger.\nTilførslen af ilt i forskellige koncentrationer er nødvendig, når der er klinisk og laboratoriebevis forenelig med hypoxæmi. I svære tilfælde kan det indgives direkte til lungerne gennem et endotrachealt rør.\nHvis sygdommens oprindelse antages at være bakteriel infektiøs, bør antibiotika indledes øjeblikkeligt, enten oralt eller intravenøst. Nogle forfattere anbefaler sin profylaktiske anvendelse i alvorlige tilfælde af ukendt oprindelse.\nTil bekæmpelse af symptomer forbundet med bronkial obstruktivt syndrom kan andre lægemidler anvendes, såsom antihistaminer, mucolytika, antileukotriener og immunmodulatorer. Alle har vist en positiv effekt og god tolerance.\nNovozhenov, VG et al. (1995). Patogenesen af et bronchoobstruktivt syndrom hos patienter med kronisk bronkitis. Klinicheskaya Meditsina, 73 (3): 40-44.\nKhan Academy (2018). Broncho-obstruktivt syndrom hos børn. Hentet fra: doctorsask.com\nBello, Osvaldo og samarbejdspartnere (2001). Obstruktiv bronkial syndrom hos spædbarnet. Ambulant ledelse. Archives of Pediatrics of Uruguay, volumen 72, nummer 1.\nPuebla Molina, S og samarbejdspartnere (2008). Omfanget af f.eks. Diagnostisk test og klinisk diagnose som guldstandard i barnets obstruktiv bronkialsyndrom. Pædiatrisk Primary Care, volumen X, nummer 37, 45-53.\nPicó Bergantiños, María Victoria og samarbejdspartnere (2001). Rollen af bronchiale glatte muskler og nerver i patofysiologien af bronchial astma. Kubansk Journal of Comprehensive General Medicine, 17 (1): 81-90.\nWikipedia (seneste udgave 2018). Bronkodilatator. Hentet fra: en.wikipedia.org\n« Amotiverende syndrom Symptomer, årsager og behandlinger Cerebellar syndrom Symptomer, årsager, behandling »


Utrættelig violinvirtuos med smag for det hele | Navne | stiften.dk\nUtrættelig violinvirtuos med smag for det hele\nPubliceret 06. juni 2019 kl. 10:41\nChristina Åstrand, østjysk violinist i særklasse, fylder 50 år. Arkivfoto\nViolinisten og koncertmesteren Christina Åstrand blev den yngste kandidat på en dansk uddannelse og er nomineret til Nordisk Råds Musikpris. Torsdag 6. juni fylder hun 50 år.\n50 Man vidste det bare: Den dame skulle nok blive til noget. Christina Åstrand var ikke bare et talent på violinen som barn. Hun var virkelig noget særligt både på det vanskelige instrument og som menneske.\nPigen fra Skanderborg viste anlæg meget tidligt og kom hurtigt under Tove og Béla Detreköys vinger. Ægteparret havde på det tidspunkt gang i noget nyt: Tove og Béla ville lære børn violinspil efter japaneren Shinichi Suzukis metode. Christina Åstrand - 50 år torsdag 6. juni - blev en af metodens første succeser på dansk jord og har indirekte været en af årsagerne til dens brede accept og popularitet frem til nu.\nFor hun blev optaget på Det Jyske Musikkonservatorium i Aarhus bare 13 år gammel mellem meget ældre medstuderende og endte heldigt nok hos en legende i dansk violinspil, Tutter Givskov. Christina Åstrand afsluttede studiet i 1988 som teenager og dermed som en af de yngste kandidater på nogen dansk uddannelse nogensinde.\nDen tidlige karriere fortsatte med en elevplads hos sympatiske Gérard Poulet i Paris og kulminerede 1990 med en legendarisk feberredning i Aarhus: Hun sprang frygtløst ind for en sygemeldt virtuos og blev dermed purung solist i den danske premiere på russeren Sofia Gubaidulinas udfordrende violinkoncert.\nResten er historie. Christina Åstrand havde vist sig som en, man kunne regne med. Den jyske hovedstad blev et internationalt brændpunkt for avantgarde med orkestret Aarhus Sinfonietta og festivalen Numus som stærke aktører og havde Christina Åstrand med i det hele.\nAltså lige indtil København trak. Hun konkurrerede sig 1993 ind i DR Symfoniorkestret og har været en af orkestrets koncertmestre lige siden. En koncertmester sidder forrest i førsteviolinerne med ansvar for orkestrets interne præcision og fremtræden i almindelighed.\nSå jobbet er Christina Åstrand i en nøddeskal. Hun kan vinde hele orkestrets hjerte for sig og har samtidig autoritet rent kunstnerisk. Hun siger ja til store opgaver som indspilningen af komponisten Per Nørgårds krævende violinkoncerter.\nOg hun har bevaret den tætte kontakt med udenlandsk musikliv gennem turneer til store steder med dansk musik på programmet - som da hun for et halvt årti siden var solist i romantiske Niels W. Gades violinkoncert foran Chicago Symphony Orchestra.\nKort sagt: Christina Åstrand kan de kendte værker af Mozart, Beethoven og Mendelsohn som noget helt selvfølgeligt. Men hun har været lige så uvurderlig for nulevende komponister som Poul Ruders og Hans Abrahamsen og dermed for dansk musik som helhed.\nSamarbejdet med ægtemanden Per Salo er decideret bevægende. Når hun optræder på sin violin med ham ved tangenterne, går alt op i en højere enhed. Parret kan opleves jævnligt på festivaler over det ganske land og skal til september holde en dobbeltkoncert af Allan Gravgaard Madsen - alias "Speaker Allan" fra Den Korte Radioavis - over dåben.\nDe kunstneriske priser er regnet ned over kvinden med det klare og ultrarene violinspil. Hun har modtaget eksempelvis Jacob Gade Prisen, Tagea Brandts Rejselegat og blev senest nomineret til Nordisk Råds Musikpris 2019 - så lad alle med hjerte for musik til alle tider krydse fingre.


Væg-til-væg indsigt i forretningsprocesser med SAP-overvågning | Sentia\nVæg-til-væg indsigt i forretningsprocesser med SAP-overvågning\nFor mange organisationer udgør SAP et grundlag for den forretningsmæssige drift. Derfor er det essentielt med indsigt i selve funktionerne af (primært) processerne hvor SAP er involveret. Nuværende SAP overvågningsløsninger er ofte tidskrævende og omkostningstunge at implementere samt giver for lidt information om helheden i forretningsprocessen. Sentia tilbyder en unik SAP-performance overvågningsløsning, som gør ‘black SAP box’ transparent og giver en væg-til-væg indsigt i forretningsprocesserne.\nSAP-systemer faciliterer vigtige forretningsprocesser og derfor stræber IT organisationer for at garantere SAP processerne kører så gnidningsfrit som muligt uden nedetid og afbrydelser. Dog er performance af SAP-systemerne kun kendt i SAP Solution Manager eller Focussed Run. Funktionaliteten af den samlede forretningsproces, som SAP-systemet er en del af, er i bedste fald transparent i APM-løsningen, der ellers ikke støtter SAP. Med andre ord, en blind vinkel i en forretningskritisk kæde.\nNår der er en afbrydelse eller stilstand i processen udløses der en statusbesked som ”noget virker ikke”. Men hvilket output trænger ikke igennem til næste system? Hvilken betydning vil dette have på nærliggende systemer eller hele forretningsprocessen? For at dette kan repareres eller optimeres, er der behov for specifikke SAP-værktøjer, der ikke altid giver alle nødvendige indsigter. Desuden består forretningsprocesserne af andet end SAP, så derfor er det også relevant med data på resten af processen.\nFra reaktiv til forebyggende med SAP-overvågning\nI øjeblikket kan organisationer kun agere reaktivt inden i et lukket økosystem med SAP Solution Manager eller Focussed Run. Disse produkter er uundværlige i hvilken som helst SAP-landskab, men tilbyder dog ikke de samme indsigter som en APM-løsning. Med Sentias SAP-performance overvågning er dette opdelt i strukturerede transparente indsigter for hvilke problemer der proaktivt kan håndteres eller forebygges.\nSentia tilbyder en datalake, hvor der er adgang til SAP-komponenter og procesdata fra standard til brugerdefinerede Z-transaktioner. Baseret på disse indsigter er dashboards, alarmer og rapportering en realitet. Dette resulterer i indsigter af nær-realtid (tekniske eller procedure), skræddersyet til forretningskæden. Med Sentia SAP-overvågning kan City, Idoc, sikkerhed, procedure eller DBS cockpit informationer hentes og visualiseret som ønsket på tværs af alle SAP-systemer.\nEt eksempel er analysen af finansielt kritiske forretningsprocesser på tværs af kæden med Mendix, Tibco og SAP. Hvert step kan gøres forståeligt baseret på beskeder og Idocs hertil kan processens succes blive målt. Ved at gøre dette kan organisationen garantere at leverandører er korrekt betalt på det rigtige tidspunkt, hvilket er aktuelt for kunden.\nEt andet eksempel er analysen af databasens påvirkning af et batch opgaver, som behøver information fra både forretningen og IT. Før i tiden, skulle data fra forskellige siloer samles og koordineres manuelt. Denne løsning gør det muligt at overvåge og kombinere opgaver i realtid med eksisterende data, der gør reaktiv og manuel håndtering af opagvaer en ting, der hører til fortiden.\nSentia bruger Splunk til at åbne SAP data og korrellere med andre relevante datakilder. Ved at bruge en prædefineret transport bliver softwaren leveret med indholdet fra data lake. Ved at bringe dette i produktion kan organisationer selv bestemme hvad de finder relevant at læse og deraf holde styr på omkostningerne. Ved at bruge en standard SAP-funktion til installationen, er implementering af SAP-løsningen nemmere at fuldføre.\nHvilket output får du?\nSynliggørelsen af SAP forretningsprocessen er det vigtigste resultat af Sentias SAP overvågning. Ved at forstå SAP data, og kombinere det med eksisterende APM-indsigter, vil funktionaliteten af forretningsprocesserne synliggøres.\nEffektiviseret drift af SAP-landskaber\nBedre håndtering af forretningsprocessens kvalitet\nEt dashboard for al overvåget SAP data