Kan jeg købe Ivermektin uden recept; kan man købe Ivermektin uden recept -\nKan jeg købe Ivermektin uden recept; kan man købe Ivermektin uden recept\nIvermektin online oslo, købe Ivermektin danmark købe Ivermektin på nettet købe Ivermektin eu. Kan jeg købe Ivermektin uden recept Ivermektin online oslo. køb Ivermektin billigt Ivermektin mg på nettet i Danmark Ivermektin salg danmark, købe Ivermektin generic billig Ivermektin danmark, Ivermektin uden recept. Ivermektin uden recept i europa\nIvermektin norge resept Ivermektin norge resept Ivermektin salg danmark købe Ivermektin køb Ivermektin på apoteket kjøpe Ivermektin norge Ivermektin uden recept i europa. Ivermektin butik københavn kan man få Ivermektin uden recept køb Ivermektin sikkert på nettet Ivermektin uden recept Ivermektin danmark apotek, køb Ivermektin københavn. Ivermektin norge apotek. Bestille Ivermektin Online i Danmark Ivermektin import danmark køb Ivermektin københavn, Ivermektin online norge Ivermektin i københavn Ivermektin norge pris. købe Ivermektin danmark\nIvermektin online oslo. generisk Ivermektin danmark Ivermektin apotek oslo kjøp Ivermektin oslo, køb Ivermektin uden recept Ivermektin uden recept, Ivermektin online norge. Generisk Ivermektin billige priser kjøpe Ivermektin oslo købe Ivermektin Danmark Bestille Ivermektin online billig Ivermektin danmark. Bestille Ivermektin Online i Danmark kjøp av Ivermektin norge Køb Originale Ivermektin ; købe Ivermektin online købe Ivermektin eu. køb Ivermektin uden recept kan man købe Ivermektin uden recept Ivermektin norge pris, Ivermektin apotek oslo. købe Ivermektin danmark.


Parterapi hos psykolog Jannie Kildested - specialist i psykoterapi Parterapi hos psykolog Jannie Kildested - specialist i psykoterapi\nKlinikken ligger på Holmekollen 1, Voervadsbro, 8660 Skanderborg - Tlf. 21720225 - Email: jannie@kildested.dk CVR: 28357060\nHypnose til at booste dit immunforsvar\nBoost dit immunforsvar med fokus på virusbekæmpelse\nSov som en baby – og andre forestillinger der hjælper dig med at falde i søvn og sove natten igennem.\nHypnoser til operationer\nHypnoser til børn\nMange af os har ondt i parforholdet. Det er, som om den daglige trummerum med arbejde, børn, tøjvask og TV virker dræbende på den kærlighed, vi kan huske fra engang. Resultatet kan let blive skænderier over økonomi, børneopdragelse eller den rette kost. Eller måske giver vi efter for et sidespring.\nVi starter parterapien med sammen at vælge de metoder, som vil være mest relevante at arbejde med for jer, afhængigt af jeres situation og præcise behov. Som eksempel på en metode, som er brugbar for rigtig mange par, kan nævnes Imago parterapi. Ifølge de tanker, som Imago er bygget omkring, kan vi i barndommen være løbet ind i bestemte ubehagelige situationer gentagne gange, hvor vi hver gang har reageret på en bestemt måde. Disse reaktionsmønstre har derfor ”sat sig” som et mønster i vores sind.\nDen slags reaktionsmønstre forsvinder ikke af sig selv, når vi fylder 18 år, men bæres med ind i det voksne liv i en eller anden tilpasset form. Hvis vi i voksenlivet møder de samme situationer igen, vil vi reagere ud fra disse ”gamle sår” fra barndommen, som bliver brudt op igen. Hvis vi i parterapien derimod bliver opmærksomme på sine reaktionsmønstre, kan vi bearbejde dem og undgå at gentage reaktionerne hele livet.\nHar man for eksempel haft en hidsig forælder, som ofte sagde ”Du duer sgu da heller ikke til noget”, bare fordi man havde begået en lille fejl, vil man som 6-årig måske være blevet meget såret. Måske vil man som 15-årig have lært sig at reagere ved at blive aggressiv for at vende situationen – og det har selvfølgelig haft en funktion på det tidspunkt.\nMen hvis man som 35-årig stadig bliver aggressiv, hvis ens ægtefælle i en stresset situation lader en irriteret kommentar falde, fordi man har begået en småfejl, så er det måske ikke længere hensigtsmæssigt. Så udvikler situationen sig måske til et skænderi. I sådan en situation kan vi i parterapien arbejde med at få belyst det gamle sår og få forklaret partneren, hvorfor man reagerer så voldsomt på kritik. Det er måske nok partneren, som har ”startet” skænderiet ved at slå den første gnist – men det er ens egne sår, der gør, at man ikke bare skøjter hen over det, men at det eskalerer til en konflikt.\nNår begge efterfølgende er opmærksomme på netop denne forhistorie (og andre forhistorier hos partneren, som jo også har sine “sår”), åbner der sig mulighed for, at konflikterne ikke får lov at udvikle sig så uhensigtsmæssigt. Men husk at være åben over for, hvad der viser sig af sår – det er ofte ting, I ikke vidste om hinanden.\nMin rolle i parterapi kan aldrig være at afgøre, hvem af jer der har ”ret” eller ”hvad I skal gøre”. Jeg skal tværtimod hjælpe jer til selv at beslutte, hvad der er bedst for jer – sammen (eller hver for sig, hvis I beslutter at gå fra hinanden). Mit fokus er derfor ikke at støtte nogen af jer i, at den anden gør noget forkert – men derimod at hjælpe jer til at forstå jeres egen rolle i konflikterne.\nDer vil i parterapi ofte indgå øvelser som hjemmearbejde.\nAf andre relevante metoder til parterapi kan nævnes ACT og kropsbevidsthedsarbejde. Desuden er hypnoterapi velegnet til at fordybe processen og gøre den mere effektiv.\nKlienterne til parterapi kommer fra hele Østjylland og Midtjylland – Vejle, Horsens, Skanderborg, Odder, Ry, Århus, Randers, Viborg, Silkeborg, Herning mv. For jer, der bor længere væk og har længere transport, vil det være en fordel, at klinikken er beliggende tæt ved togstation og to motorveje.\nKlik her for at se parterapiens priser.\nUddannet Imagosupervisor (2008)\nUddannet Imagoterapeut (2007)\nUddannet konfliktmægler (2002)\nHar taget mange kurser om seksualitet.\nProjektleder for Projekt Parvis (2005-2009), et projekt under Familiestyrelsen, der forebyggede skilsmisse vha. parsamtaler.\nCand. psych. Århus Universitet (1996)\nPigen med dukkefobi


Missys verden: Et lilla look\nJeg købte jo Gasoline lakken fra Gosh i sidste uge. Den er lidt tynd i det i forhold til andre lakker, og jeg tænkte derfor, at den sikkert kunne være vældig pæn hen over en lysere lilla, og så efterfølgende pifte looket op med lidt glimmer og rhinestones. Målet var at lave et lilla look, som kan bruges til festlige sammenkomster, og jeg er faktisk tilfreds.\nTil dette look skal du bruge:\nDer skal også bruges rhinestones, men jeg glemte at tage et billede af dem. I bund og grund kan alle rhinestones bruge. Bare find nogle farver eller former, som du selv synes matcher det færdige look.\nLæg før et lag af MUA lakken.\nLæg et lag af Gosh lakken.\nLæg et lag af Wet n Wild lakken.\nPåfør en enkelt rhinestone tæt mod det ene hjørne af neglen. Min plan var at lægge de gule rhinestones, da de for nylig kom med posten, men det viste sig, at firmaet havde sendt to større, hvide rhinestones med, som gemte sig nede i posen, og jeg synes, de var så flotte, at de også blev en del af looket.\nAnd you're done. :-) Hvad synes I? Det er helt okay, hvis I synes, det er grimt. Jeg selv er tilfreds.\nIndsendt af Missy kl. 12.08


EDC : Om EDC : Presse : Nyheder : Boligsælgerne har is i maven og med god grund\nCoronakrisen får ikke boligsælgerne til at vakle i deres prisforlangende i særlig høj grad. En ny opgørelse fra landets største mæglerkæde EDC viser nemlig, at boliger solgt i løbet af de seneste tre måneder kun er blevet solgt med lidt større prisafslag, end de blev før krisen.\nFor sommerhusene og ejerlejlighedernes vedkommende gælder det endda, at afslagene er mindre eller uændrede under krisen. En villasælger må således konstatere et gennemsnitligt afslag på 3,8 pct. under krisen, mens sælgerne før krisen gav et afslag på 3,6 pct. De tilsvarende tal for ejerlejligheder er 2,5 pct. afslag både og under krisen.\nSommerhusene udgør deres helt egen historie med boomende salg under coronaen og sælgere, der er mindre tilbøjelige til at give afslag. Sommerhussælgerne får nemlig solgt med et gennemsnitligt afslag på 4,2 pct. mod 4,9 pct. før krisen.\n"Tallene viser, at boligsælgerne har mere is i maven, end mange forventede," siger EDC’s kommunikationschef Jan Nordmann. "Men salgstallene har indtil nu også været med sælgerne, idet vi slet ikke har set den opbremsning i boligsalget, som mange spåede, da landet lukkede i marts. Efter en naturlig opbremsning i ugerne lige efter at Mette Frederiksen lukkede Danmark, har vi indhentet det hele igen i maj, som endte med at blive den bedste måned for boligsalg nogensinde."\n"Vi er ikke blevet fartblinde, og vi er helt opmærksomme på, at situationen kan ændre sig, hvilket også indgår i vores rådgivning af boligsælgerne," siger Jan Nordmann. "Men lige nu er meldingen, at markedet over hele landet er overraskende stærkt, og at det derfor kan vise sig at være et godt tidspunkt at sætte til salg på, hvis man går i de tanker. Ingen ved, hvordan det ser ud om et år."\n52579 boliger til salg


Niels Peter Baadsgaard kvittede karrieren og blev økologisk dyrlæge | GreenUpdate.dk\nForside Økologi Niels Peter Baadsgaard kvittede karrieren og blev økologisk dyrlæge\nMen søerne på Bertel og Marianne Hestbjergs marker er heldige, for de har et alternativ til den solsvedne mark. Langs den ene side af foldene kan de mindes deres forfædres liv som skovsvin i den svalende skygge under popler og andre træer. Fyrre af bedriftens ca. 1000 hektar er tilplantet med træer for at give dyrene mulighed for at udfolde deres naturlige adfærd i. Poplerne lægger også navn til grisene, der markedsføres under navnet »Poppelgris«.\n»Jeg har ingen fine fornemmelser, og jeg har lige så stor respekt for det praktiske arbejde som det, der foregår på universitet. Jeg trængte bare til at komme væk fra computeren og bruge kroppen i et ukompliceret praktisk arbejde,« siger han.\n»Det var helt fint at passe grise, og på en måde var det lidt som at vende tilbage til det, jeg kommer fra og var glad for som barn. Jeg er vokset op på et landbrug og det, der i sin tid fik mig til at læse til dyrlæge, var interessen for dyrs biologi og glæden ved at arbejde med dem.«\n»Størstedelen af min arbejdstid – måske 70 pct. – går med at tjekke dyr og snakke med personalet. Vi har mange enkeltdyrsbehandlinger, og ifølge økologireglerne skal dyrlægen stille diagnose og aftale behandling hver eneste gang, der bliver givet medicin. Og det er jo ulige meget lettere, når jeg er her i hverdagen,« siger Niels Peter Baadsgaard.\n»Svinet er for eksempel oprindeligt et skovdyr, og derfor får dyrene adgang til skov, og det benytter de sig i høj grad af. Under naturlige forhold fravænner soen selv grisene, når de er cirka ti uger, og derfor gør vi ogås det. På den måde er vores produktionssystem ikke teknisk avanceret, men det kræver til gengæld en avanceret forståelse af dyrenes adfærd og biologi,« forklarer han.\nTi ugers fravænning hører med til det særlige produktionskoncept »Poppelgrisen«, som Bertel og Marianne Fløe har udviklet. Det er ét af fire frivillige velfærdskrav, de har pålagt sig selv. Skyggende træer i alle farefolde er et andet krav, mens økologiske rodfrugter til søer og slagtegrise otte måneder om året er et tredje, og »wellness center« med lyngflis til slagtegrisene at rode i er det fjerde. Målet med velfærdskravene er at skabe et miljø, hvor dyrene i størst muligt omfang kan udfolde deres naturlige adfærd og æde, som de ville have gjort i naturen. Det styrker sundhed og robusthed og holder medicinforbruget nede.\n»I det konventionelle, indendørs sohold har man især et stort medicinforbrug i forbindelse med faring. Søerne bliver behandlet mod farefeber og pattegrisene især mod ledbetændelse, navlebetændelse og coli-diarre. Men i vores system, hvor dyrene går frit og bevæger sig meget, er søerne simpelthen så stærke og i så god kondition, at de føder meget let. Vi ser så godt som ikke farefeber,« siger Niels Peter Baadsgaard.\n»Når det gælder pattegrisene, ser vi af og til ledbetændelse. Det er ikke et stort problem, men det forekommer, og der vælger vi den barske løsning og slår grisen ihjel. I mange tilfælde er en gris med ledbetændelse så svag, at den alligevel dør, selv om den bliver medicineret, og den kan ikke klare sig i det udendørs miljø, hvis den er svækket fra begyndelsen.«\n»Indendørs har smågrise et meget stort medicinforbrug, fra de vejer 7 til 30 kg. Det har vi ikke, fordi grisene springer smågrisestadiet over. De bliver gående hos soen og har så meget plads og så frie rammer, at smittepresset er meget lavt. Vi lægger også stor vægt på ikke at flytte dem for meget. I de første to døgn udligner vi kuldene, men derefter bliver pattegrisene ikke flyttet før fravænning, og dermed kan vi næsten undgå coli-diarre,« forklarer Niels Peter Baadsgaard.\n»Som alle andre steder gælder det her om at optimere adgangen til vand, foder og plads. Og jo højere belægningsgrad, jo mere halebid. Det er ikke ny viden – sådan er det i alle systemer. Men det, vi kan konstatere, er, at de grise, som går på dybstrøelse ikke bider haler,« konstaterer Niels Peter Baadsgaard.\n»For det første er det ikke muligt at fravænne så mange grise i økologisk produktion og samtidig overholde reglerne – og slet ikke her, hvor vi har ti ugers fravænning. For det andet er der ikke nogen idé i at få så mange grise pr. kuld, som man stræber efter med de nuværende avlsmål,« siger han.\n»Jeg er meget kritisk over for den konventionelle avlsstrategi, og især over for at man bliver ved med at avle efter stadigt flere levendefødte grise pr. kuld. Det giver mange problemer i hele produktionskæden både i konventionel og økologisk svineproduktion.«\n»Smågrisedødeligheden er den ømme tå, og den stigende kuldstørrelser gør problemet værre. Jo flere grise pr. kuld, jo lavere er fødselsvægten, og med de nuværende avlsmål ser vi, at den falder og falder. Men så snart kuldstørrelsen kommer over 15, stiger dødeligheden markant. Det er et problem i den konventionelle produktion, og hos os er der kontant afregning med det samme: Hvis grisene er så små, at de ikke selv kan bevæge sig rundt i halmen inde i farehytten, har de ingen chance,« understreger han.\n»I sidste ende er det jo omkostningerne pr. kilo produceret kød, der tæller. Og jo flere krumspring, man skal lave og jo bedre foder, man skal bruge for at hold små og svage dyr i live, jo dyrere bliver den ekstra gris. Det robuste system, er et system, hvor hver so får det antal grise, den har patter til, og som kan optage det foder, der skal til for at give mælk nok til en gris pr. patte,« siger han.\n»Ind til videre er vores erfaringer meget positive. Søerne har flere patter end de almindelige LY-søer, de får færre grise pr. kuld og grisene er mere ensartede med højere fødselsvægt. Vi ser også allerede, at temperamentet er meget bedre. Søerne er nemmere at håndtere og mere tillidsfulde. Man oplever en markant forskel, når man kommer ud i marken og går mellem dyrene, og det har enorm betydning for personalet.«, siger Niels Peter Baadsgaard.\n»De erfaringer, jeg har med fra mit arbejde både som dyrlæge og forsker, kan jeg i høj grad trække på her,« siger han.\n»Som gammeldags praktiserende dyrlæge var jeg først og fremmest brandslukker, men her kan man arbejde med alle aspekter af faget og hele produktionssystemet. Det er det, som gør jobbet så tilfredsstillende«, siger den økologiske bedriftsdyrlæge på Hestbjerg Økologi.\nFAKTA: Produktion og dyrevelfærd på Hestbjerg Økologi\nFAKTA: Fire velfærdstiltag\nNiels Peter Baadsgaard har lagt sin forskerkarriere og jobbet som forskningschef ved Videnscenter for Svin i Skejby bag sig. I dag...


Sådan begyndte det - Masomo\nJeg havde været mindre end en uge i Uganda, da jeg i september 2001 blev inviteret med til et møde i International Womens Organisation (IWO). Det er en velgørende forening, der mest består af medfølgende hustruer.\nEt af medlemmerne skulle rejse hjem, og hun stod med et projekt for gadepiger, som så ikke havde nogen koordinator. Jeg lovede at se på det – og derefter gik det slag i slag.\nEt andet medlem kendte en gruppe af handikappede, som boede i slummen og som levede af at tigge på gaden. En del af dem var spedalske og havde nogle grimme sår. Hun spurgte, om jeg som sygeplejerske kunne komme og se på sårene – og helst også gøre noget ved dem.\nDet blev et vendepunkt og starten på et langt forløb. De handikappede boede i to bygninger, der oprindeligt var opført til skolebrug af organisationen LisaCare, der var startet af en dansk kvinde. Hun kom ikke regelmæssigt til Uganda, så det var naturligt, at jeg som fastboende fortsatte arbejdet.\nEn journalist, der besøgte Kampala, skrev en artikel om mit arbejde i ugebladet Søndag, og det medførte igen, at jeg blev inviteret til at medvirke i God Aften, Danmark. Det skaffede mange kontakter og sponsorer, som gjorde det muligt at fortsætte og udvide aktiviteterne.


Jeg ved ikke hvad der sker næste år - Magisterbladet\n“Lige nu arbejder jeg med forskningsrelaterede opgaver på Indvandrermedicinsk Klinik på Odense Universitetshospital. Det er en tidsbegrænset deltidsstilling, som allerede er blevet forlænget én gang, og jeg ved ikke, hvad der skal ske efter 1. januar, hvor den udløber. Så jeg er i en ret usikker situation og bruger meget tid på at tænke over, hvad der skal ske lige om lidt”.\n“Jeg vil rigtig gerne skrive en ph.d. om brugen af tolke i sundhedsvæsenet. Der bliver brugt færre tolke, end der er brug for. Det udfordrer patientsikkerheden, og der opstår en masse misforståelser mellem sundhedsprofessionelle og patienter, der ikke taler så godt dansk”.\n“Set i forhold til den situation, jeg befinder mig i, virker en treårig ph.d.-ansættelse faktisk som lang tid. Selvfølgelig er usikkerheden bagefter noget, jeg har overvejet, også med min kæreste, men mit liv er ret fleksibelt lige nu. Jeg har ingen børn, ikke noget hus og ingen bil. Så det er nu, jeg kan tage chancen og prøve det af”.


En ny undersøgelse viser - eller gør den? af Kresten Roland Johansen og Lars Friis – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nEn ny undersøgelse viser - eller gør den? En praktisk guide til spørgeskemaundersøgelser af Kresten Roland Johansen og Lars Friis\nDanske medier præsenterer næsten dagligt resultater af undersøgelser, hvor et antal borgere er blevet spurgt om deres mening.\nDesværre er mange undersøgelser både dårligt gennemtænkt, halvhjertet udført og mangelfuldt analyseret.\nDet råder denne bog bod på. Uanset om du skal lave egne rundspørger eller forholde dig kritisk til andres, finder du her præcise anvisninger på, hvad man skal holde øje med.\nTil bogen er knyttet en hjemmeside med en test, hvor man ret enkelt kan teste, om et givent resultat også holder.\n''En ny undersøgelse viser...'' er her i sin 2. udgave, revideret og udvidet i forhold til første-udgaven fra 2011.\nVi er endnu ikke stødt på en boganmeldelse af 'En ny undersøgelse viser - eller gør den?' af Kresten Roland Johansen og Lars Friis i de 303 aviser, blogs og andre medier, vi følger. Men vi har fundet 84.346 andre anmeldelser af bøger.\nSkriv til nettet af Anders Krogh Møller Hæftet bog · Ebog\nHæftet bog, Forlaget Ajour, ISBN: 9788793453203\nUdgivet 2017.06.07 af Forlaget Ajour\nEbog (ePub), Forlaget Ajour, ISBN: 9788793453210\nUdgivet 2017.06.12 af Forlaget Ajour\nDet nødvendige fotografi af Søren Pagter Hæftet bog · Ebog\nStyr kommaet af Gitte Luk Hæftet bog · Ebog\naf Gitte Luk\nHæftet bog, Forlaget Ajour, ISBN: 9788791620034\nHæftet bog, Forlaget Ajour, ISBN: 9788792816344\nUdgivet 2013.05.05 af Forlaget Ajour\nEbog (ePub), Forlaget Ajour, ISBN: 9788792816351\nUdgivet 2013.05.13 af Forlaget Ajour\nUDSOLGT - Hæftet bog, Forlaget Ajour, ISBN: 9788791620164\nUdgivet 2006.01.12 af Forlaget Ajour\nUDSOLGT - Hæftet bog, Forlaget Ajour, ISBN: 9788792241207\nUdgivet 2009.03.13 af Forlaget Ajour


Muzikanten Voor Het Leven | Flixfilm\nForside » Nye film og serier » Muzikanten Voor Het Leven\nHandling: En filmskaber følger tre gypsy-bands på turné og lærer om deres musiks historie og kultur gennem interviews og liveoptrædener.\nMuzikanten Voor Het Leven havde premiere på Netflix Danmark den 2. maj, 2022 og kan ses på streamingtjenesten med danske undertekster. Se trailer til Muzikanten Voor Het Leven på YouTube.\nSe Muzikanten Voor Het Leven på Netflix\nFortæl os hvad du synes om Muzikanten Voor Het Leven ved at skrive en anmeldelse i kommentarfeltet nederst.\nErfaringer viser, at film oftest er tilgængelige på dansk Netflix i længere perioder, mens der kommer nye afsnit af serier årligt. Dette er kun vejledende. Originale serier og film fra Netflix vil dog altid være tilgængelige på streamingtjenesten. Vær opmærksom på, at streamingtjenesten Netflix har et dynamisk udvalg af film og tv-serier og derfor løbende skifter titlerne ud med nye, mens andre fjernes. Det betyder, at det ikke er sikkert at Muzikanten Voor Het Leven stadig kan afspilles på Netflix Danmark.\nDet kræver abonnement til Netflix for at kunne streame Muzikanten Voor Het Leven, samt tusindvis af andre spillefilm, serier, dokumentarer i mange forskellige genre. Med et abonnement kan man se alt det man har lyst til helt uden begrænsninger og reklamer. Kom igang med et gavekort til Netflix.\nBemærk venligst, at alle ovenstående oplysninger til Muzikanten Voor Het Leven er autogenereret. Der tages forbehold for eventuelle fejl.


Nina W Copenhagen | Nina Marquardsen | California & the Wild West\nHome California & the Wild West Nina W Copenhagen\nBy Nina 9. november 2012 24. april 2020\nDer har været lidt stille her på bloggen her de sidste par dage, ikke fordi der ikke er noget at fortælle om, tværtimod, men fordi vi fiser rundt for at finde bolig, få ID kort i hoved og røv, bankkonti, og samtidig få registreret os grundigt.\nMen anstrengelserne bærer også frugt. Vi har idag betalt depositum for en lille fin lejlighed i Palo Alto, hvor vi skal bo de næste 6 måneder. Den er ikke ret stor, men stor for et “studio” 50 m2. Lejemarkedet er super fleksibelt, så vi flytter ind i morgen og vi glæder os meget. Det bliver skønt at pakke kufferterne ud.\nIdag har vi også fået bankkonti og Stanford ID der bl.a. gør at jeg kan bruge faciliteter på Stanford, som f.eks biblioteket og alle de sportstilbud der findes. Så jeg har været til min første yogatime med en lille hærdebred kineser der var utrolig glad for “planken” og “kobra-pose” (til de der ved hvad jeg mener) så mine arme er ved at falde af og min ryg meget træt… Men sådan er det vel når man starter op igen efter næsten et års yogapause.\nNåå ja, og så har jeg lige skiftet navn!… glem alt om navneforandring og giftermål, navneskifte kan din bankrådgiver også klare herovre! (bank bestyreren Joe mener i øvrigt at Jess ser ud præcis som man som amerikaner vil gætte på at en dansk mand ser ud! – hvad han så end ved om det)\nMit nye smarte navn!


Arturia MICROFREAK Paraphonic Hybrid Synthesizer | Gear4music\nFå det den 8 Juni\nKraftfuld SEM-filtrering for perfekt lyddesign\nPCB-keyboard, som tilbyder fuldt udtryk\nKraftfuld motor med mange forskellige synthesizer tilstande\nPerfekt til både nybegyndere og erfarne musikere\nArturia MICROFREAK Paraphonic Hybrid Synthesizer Oversigt\nArturia MICROFREAK er en paraphonic hybrid synthesizer. Den har en multi-mode digital oscillator som giver den en enorm lyd af mange synthesizere. De forskellige modes inkluderer analog modulering, Karplus-strong til fysisk modulering, og også et vældig specielt samarbejde med den modulære verden, som giver dig lyden fra den ikoniske Plaits fra Mutable Instruments.\nMICROFREAK har et klangfuldt 12dB/oct analogt filter, som kombineres smukt med synthens muligheder for lydoprettelse. Lyden, som kan produceres med MICROFREAK er livlig, dyb og fuld af karakteristik. Den er også udstyret med en sequencer og et polyfont touch plate keyboard, som tilbyder fuldt udtryk, CV, MIDI og USB-tilslutning.\nMICROFREAK synthesizeren er kraftig nok til at engagere erfarne musikere og enkel nok til at gøre den til en god synthesizer til nybegyndere. Den attraktive pris gør den til et instrument du bare må eje.\nProdukt Ref: 133330\n128 fabriksindstillede forudindstillinger\nIndeholder Plaits fra Mutable Instruments\nFlere specifikationer tilgængelige efter udgivelse\nKlik her for at købe Arturia MICROFREAK Paraphonic Hybrid Synthesizer og dit valgte tilbehør


Har medarbejderen været ansat i mange år, vil der må arbejdsgiver kalde en sygemeldt til møde være en større forpligtelse for virksomheden til at prøve at efteruddanne/omskole, inden man skrider til en afskedigelse. 3. Det svarer til 187,11 kr. Der er nu ret til sygedagpenge eller tidlig sygedagpengerefusion for medarbejdere i risikogruppen samt disse medarbejderes pårørende, hvis de fraværsmeldes efter aftale Det er vigtigt, at man som arbejdsgiver i videst muligt omfang https://grassforpillow.fr/non-classe/irish-sex-website forsøger at få oplyst, hvorfor en sygemeldt medarbejder ikke møder op til en sygefraværssamtale, f.eks. Afskedigelsessagen blev dog afgjort ved en faglig voldgiftssag, og i den forbindelse fremsendte medarbejderens faglige organisation lydoptagelserne til Opmanden og modpartens advokat Må sygemeldt medarbejder tage på ferie? maj 2020.\nNår en stress-sygemeldt medarbejder skal grad-vist tilbage fødselsdag kjente 21 april til arbejde, må arbejdsgiver kalde en sygemeldt til møde er det oftest en god idé med løbende korte opfølgningsmøder mellem leder og medarbejder. marts 2020 fra de særlige risikoområder. It’s a jungle out there. Basisoplysninger. Friattesten kan for eksempel anvendes i de tilfælde, hvor din arbejdsgiver har indkaldt dig til en sygesamtale, som. Dette beror således i stedet på lov om helbredsoplysninger, hvoraf det følger, at man som arbejdsgiver ikke må spørge ind til en konkret diagnose, medmindre medarbejderen selv har oplyst nærmere om dette Review the Må Arbejdsgiver Kontakte Dig Under Sygdom from 2020 photo collection or Kjole Til Julebord Klær Ikke kontakte en under medarbejder. Arbejdsgiver kan forlange, at der laves en mulighedserklæring på alle tidspunkter i et sygdomsforløb eller ved gentagne sygemeldinger.\nSygdom Du kan godt opsige en medarbejder, mens online sex toy website han/hun er syg Langt de fleste er kun sygemeldt i en helt kort periode indsats og er derefter tilbage på arbejde igen. Tal med din egen læge om, hvad du må og ikke må, mens du er sygemeldt. Og få det skrevet ind i din journal, så notatet senere kan danne grundlag for en eventuel lægeerklæring, som bekræfter, at du blot har fulgt lægens råd Sep 19, 2019 · Sygedagpengeloven regulerer ikke, hvad man som arbejdsgiver må spørge medarbejderen om i forbindelse med mulighedssamtalen. Arbejdsgi-veren har altså krav på det beløb, som medarbejderen ville have fået fra kommu-nen, hvis der ikke var udbetalt løn. I starten anbefales et kort ugentligt møde på cirka 15 minutter på et fast. Kontant viden om sygedagpenge, lægeerklæringer samt hjælp til at skrive en klage. Baggrunden. Når en sygemeldt medarbejder er syg mere end 30 dage, får medarbejderen et oplysningsskema, kaldet DP300A, fra kommunens jobcenter via e-boks. Det er ikke alt du som leder må spørge en sygemeldt medarbejder må arbejdsgiver kalde en sygemeldt til møde om.\nHvis du er sygemeldt fra dit arbejde, skal din arbejdsgiver indkalde dig til en sygefraværssamtale Indholdet skal være arbejdet, og ikke en snak om sygdommen. Da fokus under samtalen er arbejdet, må du gerne spørge ind til følgende: - Det forventede fravær. marts 2020 opfordrede Sundhedsstyrelsen og regeringen erhvervslivet til at bede medarbejdere, der kommer retur til Danmark efter den 2. Forlæn Hvis du er sygemeldt i mere end 5 måneder svarende til 22 uger, fortsætter sygedag-pengene ikke automatisk. Skab kontakt til den sygemeldtes arbejdsgiver. Din arbejdsgiver har ret til at bede dig om en …. Selvom du er syg, har du stadig pligt til at møde frem til de samtaler, kommunen indkalder dig til Ledig og sygemeldt – dit forløb Forside > Sygemeldt > Ledig og sygemeldt – dit forløb Ledig og sygemeldt – dit forløb Når du er sygemeldt og forventer at være syg mere end 8 uger, indkalder kommunen dig indenfor de første 8 uger til en opfølgningssamtale i jobcentret Læs svarene på mange af de spørgsmål, vi får om dit arbejde eller din ledighed og corona/COVID-19. Under sygdom er det må arbejdsgiver kalde en sygemeldt til møde altid en god idé at holde din arbejdsgiver løbende orienteret om forventet længde af sygefraværet; når din arbejdsgiver kender dette, er der som regel heller ingen grund til at ringe til dig Det er vigtigt, at I aftaler klare retningslinjer for, hvornår og hvordan din arbejdsgiver kan kontakte dig, for du skal ikke stå til rådighed hele tiden. Bliver du rask efter fx tre dage, skal du selvfølgelig melde dig rask sygemeldt og hvad sÅ?\nTil at hjemme blive med ln under passe. Herefter modtager du et oplysningsskema, som du skal udfylde og returnere inden 7 dage. planlægning af arbejdet.. For hver dag du er syg i det, der skulle have været din ferie, har du lov til at få en dags erstatningsferie. Af hensyn til virksomhedens drift kan det være nødvendigt må arbejdsgiver kalde en sygemeldt til møde at vide, hvornår du er klar igen. Her er det vigtigt, at du som arbejdsgiver har tilbudt medarbejderen den nødvendige løbende efteruddannelse.\nDu må ikke spørge til, hvad medarbejderen fejler, men derudover er der må arbejdsgiver kalde en sygemeldt til møde ingen krav til …. Herudover skal man som arbejdsgiver være opmærksom på, at man har pligt til at tilbyde medarbejderen, at samtalen afholdes telefonisk Du kan som ansat på en offentlig overenskomst være syg på en langtidssygemelding, så længe der er lægelig dokumentation for det. Hvis ikke andet er aftalt, kan en arbejdsgiver under henvisning til ledelsesretten indkalde en. Hvordan kan medarbejderen være på ferie, når vedkommende er sygemeldt, og hvad kan du gøre? 28. Hvis du kan passe et bijob, vil din arbejdsgiver nemlig sandsynligvis vurdere, at du i stedet bør løse lettere opgaver på arbejdspladsen og dermed møde. Hvis du ikke deltager i samtalen, bortfalder din ret til sygedagpenge fra din arbejdsgiver fra og med den dag, hvor du skulle deltage i samtalen, og til og med den dag, hvor samtalen gennemføres indkaldes alle, der har været sygemeldt indenfor de seneste seks måneder, til en rundbordssamtale.\nSørg for, der tages kontakt til for-sikrings- og pensionsselskabet. Du har dog ikke pligt til at tage din telefon. Husk også, at du skal sygemelde dig på den første hele sygedag efterfølgende, medmindre I aftaler andet. Han bliver indkaldt til et møde i virksomheden for at udfylde en mulighedserklæring, som har til formål at afdække, hvad han kan på må arbejdsgiver kalde en sygemeldt til møde trods af sin sygdom. Du kan have ret til nye feriedage - HK pic M 9. Læs mere under Fast Track, Forebyg Sygefravær eller se alle tilbud samlet under Fastholdelse af medarbejdere Rigtigt at mange forsøger at indkalde til møde og overskrider sygemeldtes grænse ved at spørge for meget ind til selve sygdommen, men det er ikke noget du har pligt tilat fortælle i detaljer om, slet ikke, og hvis der menes at det kan være et problem ved en evt, indhentning af reference fra ny arbejdsgiver, er det bestemt ikke tilladt for.\nNormalt er udgangspunktet er, at en virksomhed ikke må spørge, og at medarbejderen ikke har pligt til at oplyse årsagen til sygefravær. Medmindre der gælder andre regler på din arbejdsplads, skal du selv dokumentere sygdommen, hvilket betyder, at du skal betale for en lægeerklæring Medarbejderne kan nu anmode ar-bejdsgiveren om en fastholdelsesplan ved langvarig sygdom. Bed må arbejdsgiver kalde en sygemeldt til møde dit …. 11.02.2020. Basisoplysninger. Medarbejderen har pligt til at møde op til samtalen inden for normal arbejdstid, hvis sygdommen tillader det.\nArbejdsgiver skal indkalde til en samtale fire uger efter første fraværsdag Med dommen vil enhver arbejdsgiver næsten altid kunne få indsigt hos kommunen i en sygemeldt medarbejders fortrolige helbredsoplysninger, vurderer FTF. Egentlig synes jeg, at det er rimeligt nok, at vi som omverden har en holdning til eksempelvis en kollegas sygemelding.. Hvis du er må arbejdsgiver kalde en sygemeldt til møde så syg, at du ikke er i stand til at møde op til en sygesamtale eller tale med din arbejdsgiver over telefonen, kan du blive bedt om at skaffe en såkaldt friattest. pr. Sagen drejede sig om, hvorvidt den sagsøgte arbejdsgiver havde været berettiget til at standse lønudbetaling til en sygemeldt medarbejder og efterfølgende bortvise denne. Heraf udgifter til rekruttering og løn til ny medarbejder 0 0 0 105.000 Arbejdsgiverens udgifter i alt 75.000 102.000 130.000 142.000 Set over 3 måneder er lønudgiften til en privatansat kontorassistent omkring 75.000 kr. ”Det er dybt problematisk og et brud på de ansattes retssikkerhed, ligesom tilliden til egen læge risikerer at svækkes, når fortrolige oplysninger gives videre”, fastslår Bente.\nHusk også, at du skal sygemelde dig på den første hele sygedag efterfølgende, medmindre I aftaler andet. Med lovændringerne er der definitivt gjort op med tidligere tiders berøringsangst i for-hold til kontakt fra arbejdsgiver til en sygemeldt medarbejder Hvis en funktionær er sygemeldt i mere end 14 dage, kan du som arbejdsgiver kræve en varighedserklæring fra den ansatte. Hvis din sygdom forhindrer, at du kan møde frem, har du pligt til at medvirke i en telefonsamtale, hvor erklæringen bliver udfyldt. Du må arbejdsgiver kalde en sygemeldt til møde kan eksempelvis ikke advare om dårligt samarbejdsforhold og så afskedige med afsæt i. særlige hensyn Som arbejdsgiver har man pligt til at indkalde en sygemeldt medarbejder til samtale senest fire uger efter medarbejderens første sygedag. 11.02.2020. Din arbejdsgiver kan også bede om en fast track-ordning til dig Her har du pligt til at fortælle din chef, at du er nødt til at gå hjem på grund af sygdom. …. 3.\nSep 03, 2018 · Du kan dog måske lave nogle lettere opgaver end dem, du er vant til. Som arbejdsgiver skal du skal afholde sygesamtale senest i fjerde sygeuge, hvor I drøfter hvordan og hvornår medarbejderen kan vende tilbage til arbejdet. Langt de fleste er kun sygemeldt i en kort periode. For en timelønnet medarbejder kan du få kompensation for op til 90 % af de samlede lønudgifter, dog maks 30.000 kr. Sep 03, 2018 · Du kan dog måske lave nogle lettere opgaver end dem, må arbejdsgiver kalde en sygemeldt til møde du er vant til. Her skal I afklare, om der er noget, der kan være med til at forkorte hans/hendes sygdomsperiode, f.eks. Guide: Hvornår må man afskedige en medarbejder?\nChefen kan også have interesse i, om arbejdspladsen kan gøre noget for at hjælpe dig tilbage. Det vil sige besvare henvendelser og møde op, når du indkaldes til møde med din arbejdsgiver – og hvis du er syg i mere end 4 uger, også med jobcenteret Formelle krav til samtale om mulighedserklæring. og husk at melde afbud, hvis du ikke kan deltage i en mulighedssamtale. Sygdom Du kan godt opsige en medarbejder, mens han/hun er syg Din arbejdsgiver må gerne ringe til dig, mens du er syg. Det er vigtigt, at man som arbejdsgiver i videst muligt omfang forsøger at få oplyst, hvorfor en sygemeldt medarbejder ikke møder op til en sygefraværssamtale, f.eks. En af dine medarbejdere er sygemeldt, og kan derfor ikke møde på arbejde. 4. må arbejdsgiver kalde en sygemeldt til møde Den 3.


William Kilpatrick: Bør kristne ledere forsvare islam? | myIslam.dk\nBør kristne ledere forsvare islam?\nOversættelse af: Should Christian Leaders Defend Islam?\nKilde: Crisis Magazine, 4. juni 2014\nUdgivet på myIslam.dk: 18. marts 2015\nDe fem Taleban-fanger, der blev løsladt fra Guantanamo i en fangeudveksling den 31. maj 2014. (Foto: Fox News)\nEr der sådan noget som dårlig religion? Eller er religion af natur en god ting? Gennem det meste af historien, har de fleste mennesker ikke tøvet med at betegne nogle religioner som dårlige. Romerne fordømte kartaginiensernes børneofrende religion, kristne fordømte aztekernes religion for dens menneskeofringer og katolikker fordømte arianere og albigensere som kættere.\nDen moderne tilgang til dette spørgsmål er helt anderledes. Med undtagelse af nogle rabiate ateister, har de fleste mennesker - selv dem uden nogen særlig tro - et positivt syn på religion. Og kristne især, synes positivt indstillet til mennesker af anden tro. Alvorlige kristne er langt mere tilbøjelige til at være bekymrede over farerne ved sekularisme end farerne ved en anden religion. Den nuværende holdning synes at være, at mennesker af tro - uanset deres tro - bør holde sammen i kampen mod sekularisme.\nMan kunne forvente, at militant islams tilbagekomst på verdensscenen ville lægge en dæmper på dette venlige syn på religion, men det synes ikke at være tilfældet. Mange kristne indtager stadig den holdning, at hvis du er en religion, er du en del af familien, og så vil vi gå i brechen for dig. Som et eksempel har de seneste paver været ubøjelige i deres modstand mod sekularisme, men har været tilbageholdende med at kritisere islam. For dem består den store konflikt i vores tid ikke mellem religion og religion, men mellem religion og mangel på tro. Selvfølgelig kan der gives masser af retfærdiggørelse for denne opfattelse. Kampen mellem ateisme og tro, som pave St. Johannes Paul II mest var optaget af, var faktisk den afgørende kamp i det tyvende århundrede. Han kan have været bekymret over islam, men der var ikke meget tegn på, at han så noget iboende galt i den - som han gjorde med nazismen og kommunismen. Han kyssede engang Koranen, men man kan ikke forestille sig, at han nogensinde ville have gjort det samme med Mein Kampf eller Det kommunistiske Manifest.\nSom det fremgår af hans Regensburg-forelæsning, havde pave Benedikt XVI et mere kritisk syn på islam end sin forgænger, men i det store og hele synes han at have haft den holdning, at troende er i én lejr og sekularister i en anden. Da han - i et længere interview med journalist Peter Seewald - blev spurgt, om Vatikanet fulgte en anden politik end den af tidligere paver, der "så det som deres pligt at redde Europa fra islamisering", svarede Benedikt: "I dag lever vi i en helt anden verden, hvor fronterne er trukket på en anden måde. I denne verden står radikal sekularisme på den ene side, og spørgsmålet om Gud, i dets forskellige former, står på den anden." (Light of the World, s. 100) Et andet sted i interviewet, taler Benedikt om kristne og muslimer som stående på "den samme side i en fælles kamp" om at forsvare "tro på Gud og lydighed mod Gud". (s. 99).\nPave Frans synes at have en endnu mere positiv holdning til islam. I Evangelii Gaudium hævdede han, at "den sande Islam og en autentisk tolkning af Koranen går imod enhver form for vold". For nylig i en tale til flygtninge, opfordrede han dem til at se på deres traditioners hellige skrifter: "... de, der er kristne, på Bibelen, og de, der er muslimer, på Koranen. Den tro, som jeres forældre indpodede i jer, vil altid hjælpe jer videre."\nDen opfattelse, at vore fællestræk med islam er vigtigere end vore forskelle, deles bredt af kristne og er især stærk blandt katolikker. Men hvad nu hvis denne opfattelse er forkert? For at sige det lidt mere firkantet - hvad nu hvis Osama bin Ladens fortolkning af islam er tættere på originalen end moderate muslimers? I sit interview med Seewald henviste pave Benedikt to gange til den "tradition for tolerant og god sameksistens mellem islam og kristendom", der hersker i store dele af Afrika syd for Sahara. Og han så dette som et lovende tegn på, at tilnærmelse er mulig mellem de to trosretninger. Men sagen er, at den islam, der praktiseres i dette område, har tendens til at være af den folkereligiøse type, og typisk inkorporerer elementer fra andre trosretninger. Med andre ord står den langt fra autentisk islam, den, der er made-in-Mekka og efter bogen. Folkelig islam kan være mere kompatibel med kristendom, men kan ikke gøre et lige så stærkt krav som Mellemøstens islam på at følge profetens autentiske tradition. Islam er meget en efter-bogen religion, og alle bøgerne - Koranen, Hadith, sira, og sharia-lovmanualer - giver bedre tekstmæssige støtte til militante muslimer end til de moderate. Som en iagttager udtrykte det: "Moderat islam er en kulturel vane, radikal islam er autentisk islam."\nHvilken islam er den mest autentiske? Nogle forskere hævder, at begge fortolkninger - den mere fredelige og mere militante - er lige gyldige. Men medmindre man mener, at islam er som en Rorschach-test, der kan fortolkes på et uendeligt antal måder, må en af siderne have det bedste argument. Som jeg har påpeget andetsteds, så tror jeg, at de militante har den bedste sag, men i stedet for at gennemgå disse argumenter igen, foretrækker jeg at gøre opmærksom på nogle af konsekvenserne for islams katolske forsvarere, hvis den militante opfattelse af tingene viser sig at være den mest præcise. Hvis bin Laden og kompagni har fat den lange ende af diskussionen, og hvis Kirkens ledere fortsætter med at stå side om side med islam som en søster-religion, ser jeg flere negative konsekvenser for Kirken.\nDen første negative konsekvens af denne side-om-side-med-islam tilgang er, at den skaber forvirring hos mange katolikker. Den gennemsnitlige katolik, der holder sig ajour med nyhederne og som ikke har lagt sig fast på nogen bestemt opfattelse af islam, vil have bemærket allerede nu, at der er noget galt med islam. Og efterhånden som mere kommer frem om islam og sharia-lov, vil det blive stadigt vanskeligere for den gennemsnitlige katolik at fæste lid til den opfattelse, at alle de mange problemer med islam intet har at gøre med den virkelige islam. Kirke-lederes fortsatte udtryk for "dyb respekt" for islam vil ikke så meget øge respekten for islam som mindske den respekt, katolikker har for deres egne ledere. Efterhånden som kløften øges - mellem hvad biskopperne siger og hvad nyhederne afslører - vil troværdigheden af Kirkens lære blive draget i tvivl.\nSådan en fremgangsmåde tenderer også mod at devaluere ofrene blandt de kristne i muslimske lande, der har haft modet til at modstå underkastelsen under islam. Det må være stærkt nedslående at få at vide, at den religion, i hvis navn dine venner og familie er blevet slagtet, er værdsat og agtet af Kirken. Desuden gør denne halvofficielle "godkendelse" af islam også en bjørnetjeneste for de mange muslimer, der har deres tvivl om traditionel islam, og de mange muslimer, der lider under vægten af sharia-loven. Når "den tro, som jeres forældre indpodede i jer", indebærer kvindelig omskæring, tvangsægteskaber, æresdrab og amputationer, bør katolske prælater være forsigtige med udtalelser eller andre udtryk, der synes at bekræfte denne tro.\nEn anden utilsigtet konsekvens af den katolske tendens til at sætte det bedst mulige ansigt på islam er, at den styrker det ateistisk/sekulære argument om, at alle religioner er ét ud af samme stykke. Kirken bliver ofte af sine fjender beskyldt for at være totalitær og intolerant. Hvis kirkeledere fortsætter med at give undskyldninger for en religion, der faktisk er totalitær og intolerant, kan disse anklager begynde at hænge ved. Bestanden af ateister som Richard Dawkins, Sam Harris og Christopher Hitchens fik et betydeligt løft i kølvandet på 9/11. Det er fordi, de var i stand til at overbevise en masse mennesker om, at vold er det sted, som religion uundgåeligt fører til. Og deres skildring af islam og kristendommen som tvillingebrødre - den ene kun lidt mindre voldelig og kvindefjendsk end den anden - kan meget vel have bidraget til det nylige kraftige fald i antallet af kristne. Så ud fra et rent taktisk synspunkt, bør kirkeledere være forsigtige med at gøre eller sige ting, der styrker dette forsimplede syn på kristendommen. Hvis katolikker vil undgå endnu flere frafald fra Kirken, må de tænke sig om to gange, før de understreger deres fælles grund med islam. I en tid hvor selv folk til venstre er begyndt at sætte spørgsmålstegn ved islam, kan det være tid for Kirken til at overveje fordelene ved at holde afstand til sin "abrahamitiske" religionsfælle.\nSelvfølgelig, hvis det er sandt, at kristendom og islam blot er to grene af den samme tro, så er det en pligt for Kirkens autoriteter at sige det, uanset hvad andre måtte mene. Men hvis det ikke er sandt - hvis islam faktisk er iboende voldelig - så er Kirkens autoriteter, ved at holde den aktuelle kurs, i færd med at bringe sig i stilling til en skandale af episke dimensioner, en skandale, der langt vil overgå sagerne om sexmisbrug. Det, jeg sagde om emnet for to år siden, synes endnu mere relevant i dag:\nEn stor del af skaderne fra disse skandaler skyldes afsløringen af, at nogle præster og biskopper havde dækket over dem. Kirkens nuværende politik med at søge fælles fodslag med islam, er en velment tværreligiøs gestus. Den er ikke ment som nogen form for mørkelægning; men den minimerer i realiteten den temmelig store kløft, der skiller islam og kristendom (...). I takt med at truslen fra en genopstået islam bliver mere synlig, kan katolikker meget vel begynde at føle, at de er blevet vildledt i en sag af afgørende betydning for deres sikkerhed. Anklagen mod Kirken vil skifte fra "Hvorfor gjorde Kirkens tjenere ikke mere for at beskytte børn?" til "Hvorfor fortalte de os ikke resten af historien om islam?" (Christianity, Islam, and Atheism, s. 103-104)\nDe forargede er indtil videre medkristne, som, når de ser på islam, ikke længere ser ansigtet af den smiley, som visse kirkeledere har hæftet på den. Men det er måske kun begyndelsen. Hidtil har den sekulære verden ikke været ude efter Kirken for at "mørkelægge" islam, fordi den selv har været endnu dybere involveret i sådan en mørkelægning. Hvis dette skulle ændres, vil Kirken blive efterladt i den lidet misundelsesværdige situation at være næsten den eneste ikke-muslimske apologet for islam. Og der er tegn på, at venstredrejede meningsdannere kan være i færd med at omkalfatre deres holdning til islam. Kloge hoveder på venstrefløjen og højrefløjen - på CNN såvel som Fox News - føler sig nu frie til at tale grimt om sharialoven, hvilket de ikke gjorde tidligere. Selv Hollywood-slænget er begyndt at ombestemme sig. For nylig iscenesatte en række fremtrædende Hollywood-stjerner en meget omtalt boykot af Beverly Hills Hotel i protest mod dets ejer, sultanen af Brunei, og hans planer om at indføre sharialov sit land.\nDet er for tidligt at sige, om nogen virkelig dybere forandring er i gang, men hvis historien kan lære os noget, så er det, at venstreorienterede og liberale er i stand til at vende på en tallerken. Og når de først gør det, har de en evne til at overbevise alle om, at deres nye mening - uanset hvad den måtte være - er, hvad de altid har ment. Hvis det sker i forbindelse med islam, vil de sekulære dernæst vende sig mod Kirken for at få oprejsning. De vil hævde, at de altid har været imod sharia, og at Kirken altid har støttet den. De vil hævde, at Kirken dækker over islam for at skjule sine egne meget ens synder. De vil hævde, at Kirken, ligesom islam, hader kvinder og frihed, og at beviset ligger i Kirkens erklærede "agtelse" for islam. Med andre ord kan Kirkens søgen efter fælles fodslag med islam - en tilgang, som i første omgang syntes så fornuftig - vise sig at være en tåbelig og farlig kurs.\nSom jeg har anført ovenfor - hvis islam virkelig er den "høje og ærefulde" tro, som en katolsk apologet siger, den er, så skulle det ikke betyde noget, hvad Candy Crowley eller Wolf Blitzer [2 CNN-studieværter, o.a.] måtte have at sige. Men katolikker har brug for at minde sig selv om, at middelalderens kristne ikke var de eneste, der skelnede skarpt mellem forskellige religioner eller mente, at nogle religioner burde forkastes. Paulus advarer i sit andet brev til korintherne mod enhver, der kommer og "prædiker en anden Jesus end ham, vi prædikede" (2 Kor 11:4). Jesus selv gav en lignende advarsel: "Tag jer i agt for de profeter, der kommer til jer i fåreklæder, men indeni er glubske ulve" (Matt 7:15).\nMen selvfølgelig kunne Jesus umuligt have haft én som Muhammed i tankerne. Eller kunne han? Medmindre kirkeledere er helt sikre på, at "Profeten" ikke er inkluderet i advarslen, ville de stå sig godt ved at undgå udtalelser, der giver troværdighed til den islamiske tro. I Nostra Aetate begrænsede koncilsfædrene klogt deres diskussion af kristen-muslimske relationer til muslimer. Der nævnes intet om islam, Koranen eller Muhammed. En ting er at erkende, at individuelle muslimer kan leve moralske liv og at de kan have et nært forhold til Gud. En anden ting er at antyde, gennem ord eller gestus, at islam er en gyldig tro og Koranen en pålidelig vejledning til frelse.


De bedste online casinoer for RIGTIGE mænd! | Connery Connery\nDe bedste online casinoer for RIGTIGE mænd!\nEr du en rigtig mand? Har du, hvad der skal til for at slå til Søren, når det kommer til de online casinoer? Læs om de rigtige casinoer for de rigtige mænd her.\nDen rigtige mand er i dagens Danmark et omdiskuteret emne. For er han et ideal fra fortiden, som kun få udvalgte gentlemen kan leve op til? Eller en storskrålende håndværker med let til grin som i TV-programmerne om de "Rigtige Mænd"? Findes han mon overhovedet?\nDisse spørgsmål stiller… INGEN rigtige mænd sig selv. Er du en rigtig mand, ved du det også. Og du behøver ikke læse på en eller anden dum hjemmeside om, hvad der gør dig til det. Punktum!\nPå den anden side er det selvfølgelig rart at vide, hvordan det passer ind at være en rigtig mand. Altså hvordan du vælger det online casino, du bør spille på, når du har de kvaliteter, som den rigtige mand besidder.\nFor rigtige mænd vil selvfølgelig have det bedste af det bedste, creme de la creme, desserten før salaten… rigtige mænd vil have de største chancer for at vinde de største præmier. Rigtige mænd vil have underholdning for pengene, de bedste spil, de fedeste live dealere. Rigtige mænd vil have én på opleveren, mens jackpotten ringer ind. Rigtige mænd vil have mulighed for at spille undervejs på den seneste fedeste nye smartphone på markedet via en dedikeret app. Rigtige mænd vil…. spille på de bedste online casinoer i Danmark. Som de i øvrigt kan finde på onlinecasino.dk.\nAnyway. Du forstår sikkert pointen. Lad os dykke nærmere ind i det.\nFørst og fremmest er en rigtig mand jo smart med sine penge. Smide omkring sig med mønter for bare at gå tomhændet hjem? Det gør den rigtige mand ALT for at undgå. Altså spiller han kun på platforme og spil, hvor der er gode vinderchancer. For ikke at sige de bedste. Han holder altid øje med, hvad tilbagebetalingsprocenterne står i! Han tænker over, hvad gebyrerne er for ind- og udbetaling. Han viser i det hele taget… skal vi kalde det rettidig omhu?\nDen rigtige mand har mere mellem hovedet end de fleste. Han forstår at udnytte, når online casinoer rykker ud med nye store tilbud. Hvad end der er tale om velkomstbonuspakker, løbende kampagner eller bare de almindelige VIP-tilbud til de loyale spillere. Han hopper rundt mellem casinoerne med samme regelmæssighed, som vi andre skifter undertøj. Fordi han ved, at det kan betale sig, hvis han ellers formår at være up-to-date med de seneste tilbud på markedet.\nDen rigtige mand går op i produkter med stil. Han nægter at spille på kedelige, usammenhængende, triste platforme. Der skal bare være styr på formerne! Særligt når han spiller på top live casinoer. Video-streamingen skal være fra et studie, som ingen designer kunne have designet bedre. Live dealerne skal være velklædte og professionelle – og minde den rigtige mand om hans seneste profitable tur til Las Vegas eller Macau! Hele opsætningen skal bare sidde lige i skabet. Ellers smutter den rigtige mand hurtigere, end dealeren kan nå at sige "place your bets".\nDen rigtige mand lever et godt, men travlt liv. Derfor er han nødsaget til at bruge de få timer, han har til sjov, fornuftigt. Han vil have mulighed for at gå på casino, mens han er på vej hjem fra det seneste vigtige business-møde. Han vil have mulighed for en super oplevelse, uanset hvor han er – uanset hvornår det er! Det bedste online casino for den rigtige mand tilbyder derfor dedikerede apps til iOS og Android. Alle gode spil er tilgængelige dér. Alle gode tilbud er tilgængelige dér. Der er ingen begrænsninger af nogen art.\nDen rigtige mand er modig, når det gælder, men sætter også pris på sin sikkerhed. Hvorfor spille russisk roulette, hvis det kan undgås at komme dertil ved bare at tænke sig lidt om? Den rigtige mands casino er derfor et, der er sikret så godt som muligt. Licensen fra den danske spillemyndighed er selvfølgelig sikret. Men ikke bare det... alt personlig info er krypteret. Og kun de sikreste betalingsmetoder overhovedet kan benyttes. Der er ingen obskure kinesiske valuta-transaktioner her. Vi snakker kreditkort, gode e-Wallets, m.m. Særligt PayPal appellerer til den rigtige mand på grund af deres ekstra brugerbeskyttelse.\nSidst, men ikke mindst, besidder den rigtige mand selvfølgelig en umådelig god humor. Det gør ham til midtpunktet i enhver social sammenhæng. Og gør i øvrigt at han altid kan finde smilet frem i enhver situation. Både for sig selv og for andre. Han forstår god underholdning. Og sætter derfor også sindssygt meget pris på, hvor god underholdningen kan blive, når han spiller på online casino. Hvis han spiller hos de bedste vel at mærke.\nKan du nikke genkendende til noget af det ovenstående? Eventuelt det hele? Så er du på rette vej i forhold til at kunne genkende, hvor du som rigtig mand bør lægge din tid og dine hårdt tjente penge. Hvis du er interesseret i yderligere information og nogle helt konkrete anbefalinger til præcis hvilke platforme, der er de absolut bedste for dig: Tjek linket ud fra begyndelsen af artiklen her. Dér vil du finde en nem top 10 oversigt over Danmarks allerbedste online casinoer. Samt tonsvis af anden info der giver dig alt, hvad du bør vide om at spille på casino.


Et hemmeligt dokument fra det norske udenrigsministerium afslører, at topembedsmænd i Norge ser dystert på 2016 og forbereder sig på en endnu større flygtningestrøm, som ikke vil stoppe selv med fred i Syrien.\nDe norske myndigheder advarer i et hemmeligt notat om farerne ved den omfattende flygtningestrøm, og NATOs øverste militære chef beskylder Rusland for at bombe Syrien med det formål at tvinge flere flygtninge til Europa. Foto: Armend Nimani Fold sammen\nDen fattige har fået slået et vindue ind til den rige. Pludselig kan alle se, hvor godt naboen har det – og derfor vil de alle have det, som naboen har det.\nSådan fortolker topembedsmænd i Norges udenrigsministerium flygtningestrømmen, som de forventer vil tage til i de kommende år. Det er nemlig ikke bare krig og konflikt, der er årsagen til, at op mod en million mennesker i 2015 drog til Europa. Det er lige så meget globaliseringen, og derfor vil flygtningestrømmen ikke aftage med fred i Syrien.\n»Migrationsstrømmen, som nu slår ind i Europa, er en integreret del af globaliseringen og først og fremmest et udslag af enorme forskelle i levekår. Forskellene har været der længe, men store befolkningsgrupper kan gennem medier hele tiden se, hvor godt »de andre« lever. Globaliseringen har slået vinduer op, sådan at den fattige kan se ind på den rige, men ikke døre. Nu er der pludselig en dør på klem, og den historiske mulighed må gribes. Påstanden om, at folk flygter fra krig og fattigdom, er en forenkling og misvisende,« står der i et hidtil hemmeligholdt notat.\nEr ikke mentalt forberedt\nDet er kun ét af mange dystre syn på Europas nære fremtid, der står i det ti sider lange notat med titlen »Flugt og migration til Europa og Norge 2016. Scenarier, konsekvenser og tiltag«.\nNotatet er blevet udarbejdet af afdelingsdirektøren i det norske udenrigsministeriums Europa-afdeling og den øverste seniorrådgiver i afdelingen for regionale anliggender. Begge embedsmænd sidder i ministeriets arbejdsgruppe for migration.\nDe to topembedsmænd ønsker ikke at udtale sig om det »interne arbejdsdokument«, men henviser i stedet til en udtalelse fra udenrigsministeriets kommunikationschef, som også understreger, at dokumentet er »til internt brug«.\nNorges udenrigsminister, Børge Brende fra partiet Høyre, har også afvist at kommentere indholdet af notatet, der har skabt stor røre i Norge. Det skyldes især et afsnit, hvor de to ledende embedsmænd fastslår, at den norske offentlighed slet ikke er forberedt på det, der venter forude. Flygtningekrisen og dens konsekvenser har nemlig slet ikke toppet endnu, mener de:\n»Norsk opinion er næppe mentalt forberedt på migrationskrisens fulde tyngde. Det gælder også de udgifter og konsekvenser, som den vil få for andre budgetter og politikområder. Det kan blive vanskeligt at undgå øget arbejdsløshed og øgede velfærdsudgifter i valgåret 2017,« skriver de i dokumentet, som avisen VG har valgt at offentliggøre i fuld længde.\nOffentliggørelsen af notatet, der er dateret 28. januar, kommer efter flere ugers debat om et nyt »kriseforslag« fra den borgerlige regering i Norge. Ifølge forslaget skal Norge kunne afvise asylansøgere, som forsøger at komme ind i landet fra sikre lande som Sverige og Rusland. Dermed vil det kun være muligt at søge asyl, hvis man kommer med direkte fly fra et krigshærget land.\nEmbedsmændene slutter notatet med en spådom om, at EU- og Schengen-samarbejdet kun har et halvt år til at undgå at komme i en »omfattende krise« med »betydelige politiske og institutionelle tilbageslag«:\n»Grænsen for, hvad borgere og myndigheder i de europæiske lande kan absorbere, er enten allerede nået eller nært forestående,« skriver de og fastslår, at det særligt gælder Sverige og Tyskland, som »er i færd med at møde muren«.\nBryder norsk tradition\nErik Oddvar Eriksen, som er professor og leder af Center for Europaforskning ved Oslo Universitet, mener, at notatet er »urovækkende«, og at embedsmændene overdriver i deres dystre fremtidsudsigter.\nDe to embedsmænd tegner nemlig blandt andet et billede af, at det er ligegyldigt, hvordan Norge og Europa handler, fordi migrationsstrømmen vil fortsætte alligevel, mener professoren:\n»Det (notatet, red.) tager kun hensyn til stabilitet i Europa og ikke til menneskerettighederne. Derfor mener jeg, at det er et brud med det, Norge historisk har stået for. Det er ikke, fordi det er forkert, det der står i notatet, men det er unuanceret at påstå, flygtningekrisen bare vil fortsætte selv med fred i Syrien,« siger han til Berlingske.


622 anmeldelser Nr. 1 af 54 aktiviteter i Hampi Udmærkelsescertifikatet Hellige og religiøse steder, Historiske steder, Seværdigheder og vartegn Oversigt Anmeldelser (622)\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Adresse: Bellary District, Hampi, Indien Telefonnummer: 8277335218 Websted Forbedr denne registrering Alle billeder fra besøgende (555)\nTak for din vurdering. Anmeldt 1 februar 2016 SRC79, Bengaluru (Bangalore), Indien\n306 anmeldelser 2.3 km\n622 anmeldelser fra TripAdvisors fællesskab Hvilke hoteller i Hampi er der tilbud på?\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Skal jeg købe billet til mit spædban? Hvordan kommer jeg dertil med offentlige transportmidler? Er der en restaurant eller café på stedet? I nærheden af Vithala Temple Complex Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 206 anmeldelser Matanga Hill\n296 anmeldelser Monkey Temple\n46 anmeldelser Monolith Bull\n66 anmeldelser Hampi Roof Restaurant


Da jeg begyndte det her indlæg, var det egentlig tænkt som et nytårsindlæg, der skulle postes mellem jul og nytår. Men som indlægget har taget form, har jeg besluttet mig for at dele det op i to dele – et julekort og en nytårshilsen.\nJulen kører for fuld udblæsning og 2016 nærmer sig med hastige skridt. Det er lidt en mærkelig tid. Jeg elsker hyggen, maden og fridagene, men ellers går jeg ikke specielt meget op i julen. Jeg har i hvert fald ikke fået pyntet op eller set et eneste afsnit af julekalenderen. Til gengæld har jeg været til en masse dejlige julefrokoster og har endnu tre i vente inden vi rammer den 24.\nNytår er mærkeligt. På den ene side er man fuld af glæde og forventninger til det nye år og på den anden side gør man mere eller mindre bevidst status over det forgangne år på både godt og ondt. Et år er lang tid, og det er svært at holde styr på alt hvad der er sket. Jeg har heldigvis hjælp at hente fra mine indlæg, og hvad er mere nærliggende end at starte med sidste års nytårshilsen.\nSidste år lavede vi denne video til Festen og Gæsten og fik besøg af nogle søde drenge efter vi var hoppet ind i det nye år. Jeg husker ikke synderligt meget fra selve aftenen, men det jeg husker var skægt.\nI min nytårshilsen 2014/2015 præsenterede jeg to mål for 2015.\nAt aflevere speciale\nOkay, det giver en succesrate på 50 procent. Men jeg vil dog mene, at det vigtigste var at blive rask, så overordnet kan jeg godt tillade mig at være ret tilfreds. Specialet er jo alligevel på trapperne og skal afleveres i starten af det nye år, så den er godkendt herfra.\nSidste år skrev jeg også, at jeg følte, at jeg havde mistet troen på, at det hele nok skal gå. På det her tidspunkt sidste år var jeg midt i 30-dages intens strålebehandling og tabte alt mit hår et par uger senere. Jeg havde svært ved at overskue hverdagen og følte, at noget inde i mig var ødelagt – eller i hvert fald gemt langt væk. Julen var svær at komme igennem, og jeg brugte mange dage i sengen. Jeg havde ingen energi og var trist og ked af det, fordi strålebehandlingen var hård, og jeg vidste, at der ventede en operation i starten af januar og efterfølgende mange måneder med kemoterapi. Det var ikke just den bedste start på et nyt år, men nu her hvor både operation og kemoterapi er vel overstået og virkelig føles som 100 år siden, minder det mig bare om, hvor stærk jeg er blevet oven på de sidste års udfordringer.\nSelvom hverdagen ofte føles som alle andre dage, er det vildt at tænke tilbage på, hvor meget der er sket på et år, og at jeg har klaret den. Der bliver aktiveret nogle mekanismer i kroppen, som hjælper én igennem, når det hele virker en anelse sort. Hjernen slår følelserne fra og går i rednings-mode. Det er faktisk ret fantastisk, og jeg er ret forundret over de superheltekræfter, man lige pludselig er herre over, når man står i en kritisk situation. Selvfølgelig er der også nogle ydre faktorer, som har indflydelse på måden man er i stand til at takle sygdom på, og det har helt sikkert giver mig tryghed og gå-på-mod, at jeg har haft et stærkt bagland med mig hele vejen. Dertil har jeg i hele perioden følt mig i sikre hænder hos personalet på Rigshospitalet, som jeg er sikker på har haft stor betydning for mit almene velbefindende.\nI dag er jeg overbevist om, at det hele nok skal gå, og jeg har overskuddet og energien til at kæmpe. Jeg er ikke længere afhængig af at få en lur hver dag, og jeg tør bevæge mig rundt uden paryk. Jeg har flere gode dage end dårlige, og jeg har rigtig mange gode mennesker i mit liv.\nFiled Under: Tanker Tagged: jul, julehilsen, nytår


Feriebolig Ribolla | Lej nemt feriebolig eller ferielejlighed i Ribolla\nLej feriebolig i Ribolla med vores søgemaskine. Vi har samlet feriehuse og ferielejligheder i Ribolla fra både bureauer og private her på siden, så du hurtigt og let kan finde den indkvarteringsløsning, der passer dig allerbedst.\nHvis du lejer din feriebolig i Ribolla med Campaya, er du sikret den bedste pris på markedet. Vi samler feriehuse og ferielejligheder i Ribolla på tværs af de mange forskellige udlejere her på siden og lejer dem ud til præcis den samme pris, som de også kan lejes til på udlejningsbureauernes egne portaler.\nCampaya har mange års erfaring med at hjælpe danske og udenlandske feriegæster godt afsted på rejser til Ribolla. Når I er indlogerede i jeres feriebolig Ribolla, er der rigtig gode muligheder for at læne sig tilbage i sofaen eller terrassestolen med en god kop kaffe, en kold øl eller måske et glas vin og ellers bare nyde hinandens selskab. En ferie i feriebolig i Ribolla er nemlig indbegrebet af hygge og god stemning. Her er der ingen sure pligter som tøjvask, rengøring og græsslåning. Det eneste, I skal koncentrere jer om, er at få hygget godt og grundigt i hinandens selskab med hyggelige gåture og oplevelser i nærområdet og med brætspil ved spisebordet eller familiemiddage på terrassen.\nHos Campaya har vi gennem en lang årrække hjulpet mange tusinde feriegæster med at finde de perfekte rammer til ferien. Vi er en danskejet virksomhed, som har som sin udtalte ambition at give vores gæster den bedst mulige oplevelse og service. Både digitalt, når I bruger vores søgemaskine og finder den perfekte feriebolig Ribolla, og når I snakker med os i telefonen.\nI er med andre ord sikret et højt serviceniveau og en tryg oplevelse, når I lejer jeres feriebolig Ribolla på Campaya.dk.\nFeriebolig i Ribolla for enhver smag\nDer findes ferieboliger i Ribolla og omegn for enhver smag. Det er oplagt at bruge ferieboligen som udgangspunkt for en kør selv ferie Ribolla, og I kan bruge vores søgemaskine herunder til let at finde den indkvartering, der passer jer bedst. I har mulighed for at præcisere, hvor meget jeres feriebolig Ribolla må koste, hvilken periode I skal bruge boligen i, hvor mange personer der skal være plads til, antal sengepladser, afstand til strand og by, om I må have husdyr med, om det skal være en et feriehus eller ferielejlighed Ribolla med pool og meget mere.\nHvis der ikke er en ferielejlighed eller et feriehus Ribolla, som passer helt præcist til jeres ønsker, kan det være en god idé at søge i et af områderne tæt ved.\nI kan også bruge kortfunktionen til at trække jer rundt i området og se, hvor de forskellige muligheder ligger. Det er en smart måde at blive inspireret på, og samtidig kan I på den måde let finde et feriehus eller en ferielejlighed Ribolla, som ligger tæt på det, I ønsker.\nNogle vil nemlig helst holde deres ferie midt i naturen, mens det for andre er vigtigere at være tæt på by og oplevelsesmuligheder. Den slags kan I helt selv definere i søgemaskinen, så I finder den feriebolig Ribolla, som passer bedst til jeres ønsker.\nFå en minderig ferie i Ribolla\nFor mange er barndommens ferier noget af det, der træder tydeligst frem i hukommelsen. De varme sommeraftener med badeture til stranden, hygge og plasken i poolen og ture ud til lokale seværdigheder. Alt det og meget mere er oplevelser, der brænder sig fast i ethvert barnesind og er noget, som I sammen og hver for sig kan tænke tilbage på i mange år og i nogle tilfælde for altid. Der er ikke noget, der knytter folk sammen som oplevelser, og en feriebolig Ribolla er den perfekte ramme om en masse hyggelige oplevelser i familiens skød. Hvis du selv tænker tilbage, har du så ikke et særligt minde fra en tur til sydens sol, som står knivskarpt i din erindring?\nFerielejlighed i stuen af et typisk bondehus af sten med i alt tre lejligheder på et stort landbrug med enge og store skovområder i Gavorrano i toskanske Maremma.\nKr. 3089 - 7039 / uge\nKr. 2699 - 6129 / uge


Økonom savner plan og vision bag udflytning til provinsen - Avisen.dk\nDet var onsdag på et pressemøde i Statsministeriet, at statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) og minister for offentlig innovation Sophie Løhde (V) anden runde af udflytning af arbejdspladser. Foto: Mads Claus Rasmussen/arkiv/Scanpix\nTusindvis af statslige arbejdspladser står til at skulle flyttes ud af hovedstaden og placeres rundt omkring i resten af landet.\nFor et lokalsamfund vil det altid være et positivt med flere job, mener Klaus Lindegaard, økonom og rådgiver i regional udvikling. Men regeringen mangler en samlet vision for udflytning, mener han.\n- Udflytning bidrager til bedre balance set fra modtagerområdernes synsvinkel. Men det er trist, at planen er så uambitiøs, som den er, og den virker som at trække en kanin op af hatten fra regeringens side, siger rådgiveren.\nHan savner en mere "gennemtænkt plan" for placeringen af de statslige job.\n- En plan, hvor man ser nærmere på, hvordan placeringen af de enkelte arbejdspladser kan spille sammen lokalt med de aktører - både private og offentlige - der er i modtagerområderne, siger Klaus Lindegaard.\nKritik af udflytningen har blandt andet gået på, at det kan være svært at finde kvalificerede arbejdskraft.\nMen tidligere erfaringer har vist, at det godt kan lykkes, påpeger Klaus Lindegaard, der tidligere har forsket i netop udflytning af arbejdspladser for Syddansk Universitet.\n- Erfaringen var, at det kunne godt lade sig gøre at omplante en statslig arbejdsplads og få den til at fungere.\n- Selvfølgelig var der en etableringsfase, men ellers fungerede det fint, og de varetog de opgaver, de skulle. De havde ikke noget problem med at finde kvalificerede medarbejdere til de stillinger, som var blevet ledige, siger Klaus Lindegaard.\nDet er de fire større byer Aarhus, Odense, Aalborg og Roskilde, der med tilsammen 1191 stillinger tildeles flest nye arbejdspladser. Og nogle mindre kommuner har følt sig overset i anden udflytningsrunde.\nMen det er ikke kun selve byen eller kommunen, hvor arbejdspladserne flytter til, som får gavn af udflytningen ifølge rådgiveren og giver et eksempel:\n- Selv om en arbejdsplads bliver placeret i Esbjerg eller Ringkøbing, så bor medarbejderne jo i et større bælte omkring.\n- Det er et større område, der får gavn af skatteindtægter, siger han.


Specialentreprenører i Terndrup, Nordjylland - de 15 bedste eksperter | Houzz\n6 specialentreprenører i Terndrup, Nordjylland\nUdvalgte anmeldelser for specialentreprenører i Terndrup, Nordjylland\nspecialentreprenører i Terndrup, Nordjylland\nNår der skal bygges om, er der mange ting, som skal falde på plads, og som skal planlægges. Det kan være en uoverskuelig proces, når hverdagens pligter samtidig skal passes. Heldigvis er det sådan, at du kan få hjælp uanset om det gælder restaurering af gamle huse, ombygning af tage eller renovering af kælder. Det og meget mere vil diverse eksperter være i stand til at hjælpe dig med. Så står du lige nu i en uoverskuelig ombygningsproces i Terndrup, Nordjylland, skal du ikke være fortvivlet, da du kan hente kyndig og professionel hjælp udefra.\nEr du så heldig, at du har en kælder, du kan bruge til opbevaring af diverse madvarer, men kan du ikke bruge den grundet fugtskader og lignende, vil det være fornuftigt med hjælp udefra. Grunden til det ligger i, at mange huse har en gammel kælder, som slet ikke kan rumme de behov, et moderne familieliv kræver, hvorfor der skal laves meget ved den. Med skader og lignende vil det derfor være nødvendigt at renovere den fra top til tå, så du har en funktionsdygtig kælder i mange år fremover. Du kan naturligvis selv renovere kælder, men vælger du at gøre dette, vil rådgivning udefra stadig være en stor hjælp for dig, da der er mange elementer, du nemt kan overse. Hiv fat i en specialentreprenør i Terndrup med speciale i ombygning og renovering af kældre, så du kan få et overblik over projektets omfang.\nHar du et tag, som ikke længere tåler at blive i den tilstand, det er i nu, vil det være en rigtig god beslutning, hvis du enten får hjælp til ombygningen af det, eller får noget rådgivning omkring, hvad du skal sørge for er i orden før, under og efter ombygningen. Ombygning af tage er en omstændig proces, og kræver meget opmærksomhed, når det er igangsat. Det er ikke blot noget, du skal kaste dig ud i, hvis ikke du har erfaringen. Derfor vil den bedste og mest sikre løsning være, at du hyrer nogle specialentreprenører i Terndrup til at klare ombygningen for dig, da de har fuldstændig styr på, hvad ombygning af tage indebærer.\nRestaurering af gamle huse er ikke nogen let sag, og derfor bør du ikke selv kaste dig ud i en restaurering på egen hånd. For skal værdien af dit gamle hus forøges, er der nogle regler, der skal overholdes – og det er end ikke alle håndværkere, der kender til disse regler. Derfor vil det være meget fornuftigt af dig at alliere dig med en specialentreprenør med speciale i restaurering af gamle huse, så du er sikker på, at du overholder alle regler, der er på området. Det nytter nemlig ikke noget, at du sætter nye vinduer og døre i, da det bygningsfysisk ikke hænger sammen, hvorfor du efter kort tid vil stå overfor endnu en renovering. Gør derfor dig selv den tjeneste at samarbejde med en specialentreprenør i Terndrup, hvis du gerne vil have et godt resultat efterfølgende.\nHvordan finder jeg den rette specialentreprenør i Terndrup til at udføre mit byggeprojekt?\nInden du hyrer en specialentreprenør i Terndrup, kan du gennemse vores netværk af 6 specialentreprenører. Læs kundeanmeldelserne, tjek deres forrige projekter og bed om et tilbud fra de bedste specialentreprenører i nærheden af dig.


Motorsporten.dk - Formel 1 - test - Valencia test - tirsdag\nValencia test - tirsdag\nFerrari og Felipe Massa er åbenbart i topform hvad gælder test. Tirsdag forsatte årets første officielle test i Valencia og her var Felipe Massa igen den hurtigste kører, men andre begynder at trænge sig på. Det var pænt koldt da testen startede kl. 9,00. Kun små 5 graders varme, temperaturen steg dog hen over dagen. Der blev dog testet på livet løs, kun en enkelt kører fik ikke kørt 100+ omgange. Ellers var alle over de 100 omgange.\nFelipe Massa var igen hurtigste kører på Circuit Ricardo Tormo banen ved Valencia, da andendagen i årets første officielle test var overstået. Faktisk blev hans hurtigste tid sat allerede om formiddagen. For Ferrari var tirsdagens program, at man om formiddagen testede forskellige setup muligheder, mens man om eftermiddagen testede dæk, og her prøvede man vidt forskellige konditioner af.\nKamui Kobayashi som er skiftet til BMW Sauber-Ferrari eller hvad teamets navn til sidst bliver, afløste Pedro de la Rosa som kørte mandagens test. Kamui Kobayashi imponerede ved at være andenhurtigst da dagen var omme. For hans vedkommende var hovedopgaven at vænne sig til bilen, men der blev også plads til arbejdet med at finde et setup.\nMcLaren teamet havde for første gang Lewis Hamilton i den nye MP4-25 racer. Hans indtryk efter at have testet bilen, kunne beskrives ret kort, nemlig at der er lysår i forskel på sidste års bil og dette års bil. Ifølge Lewis Hamilton er dette års bil bare så meget bedre. Lewis Hamilton arbejdede mest med balance i bilen med forskellig benzinmængde om bord, og selvfølgelig også dæktest.\nKøreren der kørte sig ind på fjerdehurtigste, var Renaults nyerhvervelse Robert Kubica. Hans indtryk af andendagen, var at bilen er blevet væsentlig bedre end mandag og noget nemmere at håndtere. Robert Kubica stod også for dagens eneste rød flags periode, da han kort før dagens test sluttede måtte parkere bilen på start-mål langsiden. Understyring var det helt store problem mandag, men det havde teamet fået gjort rigtig meget ved inden tirsdagens test startede. Og som hos alle andre teams, stod den også på dæktest hos Renault.\nNico Rosberg og Mercedes kørte dagens test for at tjekke bilens forskellige egenskaber ved forskellige benzinmængder. Nico Rosberg har dog et problem som også var der mandag. Man har endnu ikke formået at finde den helt rigtige siddeposition for Nico Rosberg i den nye Mercedes racer. Det blev dog forbedret i løbet af tirsdagen men perfekt er det ikke endnu.\nWilliams havde igen Rubens Barrichello bag rattet i Williams raceren. Tilsyneladende har teamet en del at arbejde med. Sammenspillet mellem motor og gearkasse var langt fra optimalt. Elektroniske problemer drillede mere end hvad godt var.\nDagens langsomste kører var Sebastien Buemi i Toro Rosso. Ligesom hos Williams teamet, skulle man løse en masse mindre problemer undervejs. Det var med til at man ikke kunne sætte hurtigere tider end tilfældet var. Sebastien Buemi var dog optimistisk efter dagens test, idet at man havde fundet en hel del forbedringer undervejs.\nTirsdagens test blev overværet af ca. 7.200 tilskuere. Dette antal vil sikkert stige betragteligt idag onsdag hvor Fernando Alonso skal teste for hans nye team Ferrari.\nPl. Kører: Team: Tid: Omg.\n3. Lewis Hamilton McLaren 1:12.256 108\n5. Nico Rosberg Mercedes 1:12.899 119


Amy Dyrholm\t februar 15, 2017 INTERIØR\nI får lige en hurtig interior update fra Nørrebro. Jeg har købt det pæneste tæppe hos MAROQ! Det er fra Marocco og lavet i 100 % bomuld. Det er så rart for tæerne. De knuselsker det bløde gulvtæppe. Det har virkelig sin charme, at tæppet er håndvævet. Jeg har tidligere været ejer af blogger-tæppet fra ELLOS, men det er kunststof, hvilket jeg aldrig fandt mig helt til rette med. Tæppet her er mere mig. Der er faktisk 30 % rabat lige nu med koden MAROQ30. Et lille tip med på vejen 😉\nHer til aften ankom lidt grønne herligheder til lejligheden, så nu er der ikke lang vej endnu! Glæder mig til at vise vores nye seng og sofa, men det bliver et indlæg for sig. Mangler stadig lidt wall candy til væggene i stue og soveværelse. Det kan være svært at finde det rette.\nDertil købte jeg også et fint pudebetræk i velour til sofaen. Det giver lidt kontrast til den, hvilket er ret så pænt i min øjne. Derudover er den rart med rart på, når jeg skal hvile hovedet under en god film. Michael synes snart vi er ved at have rigeligt med dimser og pynteting, men jeg er ikke helt enig. Der er altid plads til lidt mere. Og måske mere til 😉\nfebruar 16, 2017 / 1:27 pm\nHvor er det bare fint skat! Hvor er pudebetrækket fra? :* Også Maroq?\nfebruar 16, 2017 / 4:54 pm\nJa det er så 😀 Du kan finde det her: https://maroqcph.com/collections/puder/products/dusty-rose-50-x-50 <3


Hot Smeltebånd PE Pipe Heat Shrinkable Sleeve Producenter og Fabrik Kina - Tilpassede Produkter - Huashida Machinery\nHot Smeltbånd PE Pipe Heat Shrinkable Sleeve\nHurtig krympehastighed, god vandtæt ydeevne, god anti-ætsende ydeevne, lang levetid, bekvem transport og hurtig konstruktion. Produktet er ideelt materiale til korrosionsforebyggelse og isolering.\nHot Smelt Tape Pe Pipe Heat Shrinkable Sleeve\nDet er en slags forbindelsesrør tilpasning, der anvendes meget på korrosion, især på direkte begravet præisoleret rørfelt. Den er lavet af polyethylenplader kompleks med elektro-fusionstråd.\n1. Ifølge rørbølgeprocessen sænker spidsdækbredden sædvanligvis fra 60 mm til 80 mm, smalbåndet rørledningen langs skærekanterne.\n2. På grund af forskellige begrænsninger kan man ikke garantere den lufttætte kapacitet efter at rørledningen er svejset.\n3. Den bedste måde at svejses sammen skal bruge håndekstruderen til at svejse skærens kanter indeni røret først, brug den smalle båndsvejsning det udefra.\nHot Melt Tape Pe Pipe Heat Shrinkable Sleeve (3 lag), som er udviklet og fremstillet af Qingdao Huashida Machinery Co., Ltd til korrosion af rørledningen, er sammensætningen af stråling tværbundet polyethylenunderlag og høj shearing styrke smelteklæbemiddel, og har funktionen af formhukommelse. Smelteklæbemidlet presses ind i leddet af krympekraften for at danne en perfekt forseglet overflade efter opvarmning. HSSC-1 er kompatibel med standardrørbelægning, kan også bruges til belægning af bare, udskiftningsrørsektion og store radiusbuer. Systemet er designet til at blive påført med minimal forvarmning og er ideel til spildevandsledninger med stor diameter.\nDen anvendes hovedsagelig til varme rør netværk, stålrør korrosionsbestandighed og isolering, kemiske rør og spildevand rør mv.\nValg af den rigtige ærme:\nProjektspecifikationer og lokale standarder skal overvejes, når der angives en krympelig muffe.\nVed siden af disse skal følgende parametre overvejes for at vælge den rigtige krympelige muffe:\nFI Bitumen, Koldt Tar Emalje (CTE), Koldt Anvendte Bånd (CAT), Fusionsbundet Epoxy (FBE), Polyethylen (PE), PolyPropylen (PP), ...\nFI Gas, vand, olie, ...\nFI 1 "eller DN25 til stålrør, 160 mm jakke diameter for isoleret stålrør, ...\nOverflade rengøring: FI Aftagning, børstning, gnisterblæsning opnåelig forvarmningstemperatur: Lav (60-70 ° C) (140-158 ° F), høj (80-100 ° C) (176-212 ° F), meget høj (230 ° C) C) (446 ° F)\nStabil: Lav jordbelastning ustabil: Skiftende jordforhold, betydelig rørbevægelse i forhold til jord\nMekanisk modstandsvarmeskærende belægning:\nMedium (B): Moderat indvirkning og penetrationsmodstand høj (C): Høj indvirkning og penetrationsmodstand\nFI.Open Trench, Directional Drilling, Off-Shore Klimaforhold (Omgivelsestemperatur under Sleeve Application):\nHavklima: Ikke meget koldt - ikke meget varmt\nLandklima: Meget koldt - varmt\nØrken klima: Meget koldt - varmt\nAlle ovennævnte parametre påvirker typen af belægning, der giver den bedste ydelse, nem installation og værdi. Følgende udvælgelsestabeller hjælper dig med at bestemme hvilken muffe der passer til din ansøgning\nForlængelse ved brud ASTM D792 % 350\nHuashida Machinery, med over 14 års erfaring, er en af de professionelle hot melt tape pe pipe varme krympbare ærmer fabrikanter i Kina. Med den tilpassede service byder vi dig varmt velkommen til at få de højt kvalificerede produkter fra vores fabrik.\nHot Tags: hot melt tape pe pipe varme krympelig ærme, Kina, fabrikanter, fabrik, tilpasset, højt kvalificeret\nAfløbsrørledningsproduktion Line Spiralrør Ekstruder...\nHånd Plastic Svejsepistol Plast Hånd Ekstruder\nVarmekrympbar ærme til olie og gas P\nVakuum kalibreringsmetode Varmeisolering Udvendig be...


Forslag til Virksomhedsskema for Aarhus Kommune - PDF Free Download\nDownload "Forslag til Virksomhedsskema for Aarhus Kommune"\n1 Forslag til Virksomhedsskema for Aarhus Kommune Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø (NFA) har udviklet et nyt spørgeskema om psykisk arbejdsmiljø Dansk Psykosocialt Spørgeskema. I den forbindelse er NFA i gang med at udarbejde et kortere spørgeskema, som kaldes virksomhedsskemaet. Virksomhedsskemaet er et anvendelsesorienteret spørgeskema, som virksomheder kan benytte i forbindelse med kortlægning af det psykiske arbejdsmiljø på arbejdspladsen. Spørgeskemaet i nærværende dokument er NFAs forslag til et Aarhus Kommune spørgeskema, som Aarhus Kommune kan benytte til trivselsmålingerne, som led i den lovpligtige APV. Aarhus Kommune skemaet indeholder en række skalaer og enkeltspørgsmål, der, ud fra NFAs faglig vurdering, bør indgå i et bredt dækkende spørgeskema til en kortlægning af det psykiske arbejdsmiljø. Aarhus Kommune skemaet er næsten identisk med NFAs udkast til virksomhedsskemaet. Forskellen er at de spørgsmål, der indgår i den årlige social kapital måling, er indarbejdet i Aarhus Kommune skemaet således målingerne: Aarhus Kommune skemaet indeholder 89 spørgsmål og er inddelt i syv overordnede områder, der sikrer, at vi med spørgeskemaet kommer godt omkring de aspekter af det psykosociale arbejdsmiljø, der er vigtige for medarbejdernes helbred og trivsel i arbejdet. De 7 overordnede områder: 1. Arbejdets indhold og organisering 2. Krav i arbejdet 3. Relationer mellem ledelse og medarbejdere 4. Konflikter på arbejdspladsen 5. Forandringer 6. Oplevelse af arbejdssituationen 7. Den sociale kapital Aarhus Kommune skemaet 1 Arbejdets indhold og organisering 1.1 Indflydelse i arbejdet 1. Har du indflydelse på, hvordan du løser dine arbejdsopgaver? 2. Har du tilstrækkelige beføjelser i forhold til det ansvar, du har i dit arbejde? 3. Har du mulighed for at træffe væsentlige beslutninger om dit arbejde? 1\n2 4. Har du indflydelse på, i hvilken rækkefølge du løser dine arbejdsopgaver? 5. Hvordan vurderer du den indflydelse, du har på løsningen af dine arbejdsopgaver? Svarmuligheder: Alt for stor, for stor, passende, for lille, alt for lille 1.2 Udviklingsmuligheder 1. Giver dit arbejde dig muligheder for at udvikle dine kompetencer? 2. Har du meget varierede arbejdsopgaver? 3. Har du muligheder for at lære noget nyt gennem dit arbejde? 4. Har du gode muligheder for efter- og videreuddannelse? 1.3 Rolleklarhed 1. Er der klare mål for dit eget arbejde? 2. Ved du nøjagtigt, hvad der forventes af dig i dit arbejde? 3. Ved du, hvornår du har udført dit arbejde godt? 4. Ved du helt klart, hvad der er dine ansvarsområder? 1.4 Rollekonflikter 1. Skal du gøre ting i dit arbejde, som du føler, burde gøres anderledes? 2. Bliver der stillet modstridende krav til dig i dit arbejde? 3. Indeholder dit arbejde opgaver, der er i modstrid med dine personlige værdier? 4. Må du nogle gange afslutte en opgave, før du føler, du er færdig med den? 1.5 Forudsigelighed i arbejdet 1. Får du på din arbejdsplads informationer om f.eks. vigtige beslutninger, ændringer og fremtidsplaner i god tid? 2. Bliver du informeret i god tid, hvis der sker ændringer i dine arbejdsopgaver? Svarmuligheder: Sp. 1: I meget høj grad, i høj grad, delvist, i lav grad, i meget lav grad; Sp. 2, 3 og 4: Altid, ofte, somme tider, sjældent, aldrig/næsten aldrig. 1.6 Oplevelse af kvalitet i arbejdet 1. Giver forholdene på din arbejdsplads mulighed for, at du kan udføre arbejdet tilfredsstillende? 2. Har du de redskaber, du har behov for (fx hjælpemidler, værktøj, maskiner, IT-løsninger mv.), så du kan udføre arbejdet tilfredsstillende? 3. Er der nok medarbejdere på arbejde til, at du kan udføre dit arbejde tilfredsstillende? 4. Kan du udføre dit arbejde i en kvalitet, du er tilfreds med? 1.7 Unødvendige arbejdsopgaver 1. Bruger du tid på arbejdsopgaver, som du har svært ved at se formålet med? 2. Bliver du på dit arbejde sat i situationer, der er unødvendigt vanskelige? 3. Bliver dit arbejde besværliggjort af uhensigtsmæssige arbejdsgange? 4. Skal du udføre arbejdsopgaver, som du synes er unødvendige? 2\n3 2 Krav i arbejdet 2.1 Arbejdstempo 1. Er det nødvendigt at arbejde meget hurtigt? 2. Er arbejdstempoet så højt, at det påvirker kvaliteten af dit arbejde? Svarmuligheder: Altid, ofte, somme tider, sjældent, aldrig/næsten aldrig. 2.2 Arbejdsmængde 1. Hvor ofte sker det, at du ikke når alle dine arbejdsopgaver? 2. Hvor ofte får du uventede arbejdsopgaver, der sætter dig under tidspres? 3. Hvor ofte har du tidsfrister, der er svære at overholde? 4. Kommer du bagud med dit arbejde? Svarmuligheder: Altid, ofte, nogle gange, af og til, aldrig/næsten aldrig. 2.3 Følelsesmæssige krav 1. Bringer dit arbejde dig i følelsesmæssigt krævende situationer? 2. Har du i dit arbejde kontakt til personer, der er modvillige eller aggressive overfor dig? 3. Har du i forbindelse med dit arbejde relationer, der er følelsesmæssigt vanskelige at håndtere? Svarmuligheder: Altid, ofte, somme tider, sjældent, aldrig/næsten aldrig. 3. Relationer mellem ledelse og medarbejdere 3.1 Ledelseskvalitet 1. Prioriterer din nærmeste leder trivslen på arbejdspladsen højt? 2. Er din nærmeste leder god til at kommunikere klare mål for arbejdet? 3. Er din nærmeste leder god til at løse konflikter? 4. Er din nærmeste leder god til at motivere medarbejderne? 3.2. Social støtte fra nærmeste leder 1. Kan du tale med din nærmeste leder om det, hvis du oplever problemer i arbejdet? 2. Kan du få råd og vejledning af din nærmeste leder, hvis du får brug for det? 3.3 Retfærdighed 1. Bliver konflikter løst på en retfærdig måde? 2. Kan man få en klar begrundelse, når der træffes væsentlige beslutninger på din arbejdsplads? 3. Bliver du respekteret af ledelsen på din arbejdsplads? 4. Bliver du behandlet retfærdigt af ledelsen på din arbejdsplads? 3.4 Medarbejderinddragelse 1. Opmuntrer ledelsen dig og dine kolleger til at komme med ideer til forbedringer? 2. Er medarbejdere og ledere gode til at samarbejde om at forbedre arbejdsgangene? 3. Bliver forslag til forbedringer behandlet seriøst af ledelsen på arbejdspladsen? 3\n4 3.5 Anerkendelse 1. Bliver din arbejdsindsats anerkendt og påskønnet på din arbejdsplads? 4 Konflikter på arbejdspladsen 4.1 Trusler 1. Har du inden for de sidste 12 måneder været udsat for trusler i forbindelse med dit arbejde? (Med trusler menes mundtlige eller skriftlige trusler eller truende adfærd) 2. Hvis ja, hvem er du blevet truet af? (Svarmuligheder: En leder; kolleger; underordnede; kunder, klienter, patienter, elever, pårørende m.fl.; truslerne er blevet fremsat anonymt). 4.2 Vold 1. Har du inden for de sidste 12 måneder været udsat for fysisk vold i forbindelse med dit arbejde? 2. Hvis ja, hvem var voldelig mod dig? (Svarmuligheder: En leder; kolleger; underordnede; kunder, klienter, patienter, elever, pårørende m.fl.). 4.3 Mobning 1. Har du været udsat for mobning på dit nuværende arbejde inden for de sidste 12 måneder? (Mobning finder sted, når en person gentagne gange og over længere tid bliver udsat for ubehagelige eller negative handlinger på sit arbejde. For at kunne sige, at noget er mobning må den, der bliver mobbet, føle, at det er svært at forsvare sig). 2. Hvis ja, hvem var det, som mobbede dig? (Svarmuligheder: En leder; kolleger; underordnede; kunder, klienter, patienter, elever, pårørende m.fl.). 4.4 Seksuel chikane 1. Har du inden for de sidste 12 måneder været udsat for seksuel chikane på din arbejdsplads? 2. Hvis ja, hvem var det, der udsatte dig for seksuel chikane? (Svarmuligheder: En leder; kolleger; underordnede; kunder, klienter, patienter, elever, pårørende m.fl.). 4.5 Diskrimination/dårlig behandling 1. Har du indenfor de sidste 12 måneder oplevet at blive diskrimineret eller dårligt behandlet på din arbejdsplads på grund af f.eks. dit køn, din alder, din etnicitet, din religion, dit helbred eller din seksuelle orientering? 2. Hvis ja, hvem diskriminerede dig eller behandlede dig dårligt? (Svarmuligheder: En leder; kolleger; underordnede; kunder, klienter, patienter, elever, pårørende m.fl.). 4\n5 4.6 Chikane 1. Har du inden for de sidste 12 måneder oplevet at blive chikaneret af kunder, klienter, patienter, elever eller pårørende i forbindelse med dit arbejde? (Chikane finder sted, når en person bliver udsat for krænkende handlinger, trusler eller forfølgelse fra personer, man har kontakt til gennem sit arbejde fx kunder, klienter, patienter, elever eller deres pårørende, men ikke kolleger, overordnede eller underordnede). 2. Hvis ja, hvordan har chikanen fundet sted? Jeg er blevet opsøgt på min arbejdsplads Jeg er blevet opsøgt uden for min arbejdsplads, fx derhjemme eller ude i byen Jeg har oplevet chikane via sociale medier på internettet Jeg har oplevet chikane via telefon, SMS, eller brev Andet 5 Forandringer 5.1 Håndtering af forandringer på arbejdspladsen 1. Er der blevet gennemført større forandringer på din arbejdsplads inden for de sidste 12 måneder (fx en omorganisering af arbejdspladsen eller en fyringsrunde)? Hvis ja: 1. Har ledelsen informeret medarbejderne tilstrækkeligt om forandringerne på arbejdspladsen? 2. Er medarbejderne blevet inddraget tilstrækkeligt i forbindelse med forandringerne? 3. Er du generelt tilfreds med den måde, ledelsen har håndteret forandringerne på? 4. Har du forståelse for ledelsens begrundelser for at gennemføre forandringerne? 6 Oplevelse af arbejdssituationen 6.1 Oplevelse af mening i arbejdet 1. Føler du dig motiveret og engageret i dit arbejde? 2. Er dine arbejdsopgaver meningsfulde? 3. Synes du, at dine arbejdsopgaver er interessante og inspirerende? 4. Giver dit arbejde dig selvtillid og arbejdsglæde? 6.2 Involvering i arbejdspladsen 1. Vil du anbefale andre at søge en stilling på din arbejdsplads? 2. Fortæller du dine venner, at din arbejdsplads er et godt sted at arbejde? 3. Er du stolt over at arbejde på din arbejdsplads? 4. Inspirerer din arbejdsplads dig til at yde dit bedste? 6.3 Samspil mellem arbejdsliv og privatliv 1. Tager dit arbejde så meget af din energi, at det går ud over privatlivet? 2. Tager dit arbejde så meget af din tid, at det går ud over privatlivet? 5\n6 6.4 Selvrapporteret stress 1. Hvor ofte har du følt dig stresset inden for de sidste to uger? Svarmuligheder: Hele tiden, ofte, somme tider, sjældent, aldrig. 2. Hvad var den vigtigste kilde til din stress/at du følte dig stresset? Svarmuligheder: Arbejde, privatliv, både arbejde og privatliv. 6.5 Job tilfredshed 1. Hvor tilfreds er du med dit job som helhed, alt taget i betragtning? Svarmuligheder: En skala fra 0 til 10, hvor 0 angiver den lavest mulige job tilfredshed og 10 angiver den højst mulige job tilfredshed. 7. De næste spørgsmål handler om den sociale kapital (tillid, retfærdighed og samarbejde) 7.1 Samarbejdsrelationer mellem kolleger inden for teams/grupper 1. I vores gruppe hjælper vi kolleger, der har for meget at lave 2. I vores gruppe er vi enige om, hvad der er det vigtigste i vores arbejdsopgaver 3. Jeg har tillid til gruppens evne til at gøre arbejdet godt 4. Der er en følelse af sammenhold og samhørighed i min gruppe 7.2 Samarbejdsrelationer med andre grupper/afdelinger 1. Vores gruppe og andre grupper/afdelinger anerkender hinandens bidrag til at løse arbejdsopgaverne 2. Vi er enige om de vigtigste mål med arbejdet på tværs af afdelingerne i organisationen 3. Andre grupper giver os den information, som vi har brug for, for at vi kan klare vores arbejdsopgaver godt 4. Andre grupper har stor forståelse for det arbejde, vi udfører i vores gruppe 7.3 Samarbejdsrelationer til nærmeste leder 1. Vores nærmeste leder tager hensyn til vores behov og synspunkter, når han eller hun træffer beslutninger 2. Den nærmeste leder bidrager til at løse konkret problemer i hverdagen 3. Vores nærmeste leder har stor forståelse for det arbejde, vi udfører 4. Gruppens forhold til vores nærmeste leder er præget af gensidig respekt og anderkendelse 7.4 Samarbejdsrelationer til arbejdspladsen som helhed 1. De ansatte bliver involveret i beslutninger om forandringer på arbejdspladsen 2. Der er en fælles forståelse mellem ledelsen og medarbejderne om, hvordan vi skal udføre opgaverne 3. I vores gruppe føler vi en stærk tilknytning til vores arbejdsplads 4. De ansatte kan stole på de udmeldinger, der kommer fra ledelsen 6