Byg og Miljø gennemgår udbygning, flytning og renovering | KOMBIT\nByg og Miljø har igennem sin levetid været igennem et genudbud og leverandørskifte, ligesom løsningen står over for modernisering af både brugervenlighed og funktionalitet. Med forbedringerne følger en prisstigning på 1 kr. pr. borger fra 2019.\nAllerede kort efter idriftsættelsen af Byg og Miljø blev ambitionerne skruet op, med beslutning om en udvidelse af løsningen, så virksomheder også kunne søge deres miljøtilladelser via Byg og Miljø. Således blev én fælles indgang for bygge- og miljøansøgninger skabt.\nEn konsekvens af at indfri denne ambition blev imidlertid, at KOMBIT, for at overholde udbudsloven, måtte sende løsningen i genudbud efter blot to års drift. Genudbudsprocessen har krævet mange arbejdstimer for både KOMBIT og leverandører.\nMed en kortere afskrivningsperiode og udgifterne til et genudbud, er projektets økonomi kommet under pres.\nStyregruppen bag projektet har derfor besluttet, at der skal indhentes ekstra midler til projektet, så der kan blive råd til at skabe den videreudvikling, som sikrer, at kommunerne får indfriet det gevinstpotentiale som Byg og Miljø rummer.\nDet betyder samlet set en prisstigning pr 1. januar 2019 på en krone pr. borger.\nAmbitioner og genudbud\nDen store gevinst, ved én fælles indgang til ansøgninger, fik derfor også den konsekvens, at løsningens afskrivningsperiode blev kortet ned fra fem til blot to år.\nDa udbud koster ressourcer både arbejdsmæssigt og økonomisk har det også sat større videreudviklinger af løsningen på pause for en tid. En tid, hvor projektet har modtaget input til, hvordan man gennem mindre justeringer og større ændringer kan optimere den digitale administration af bygge- og miljøansøgninger.\nEfter et veloverstået genudbud, som har medført, at løsningen er blevet flyttet til en ny leverandør, er det igen på tide at smøge ærmerne op, og tage arbejdshandskerne på så Byg og Miljø kan videreudvikles.\nVidereudvikling på flere niveauer\nByg og Miljø nedsatte i starten af 2017 en strategigruppe som giver input til, hvilke strategiske tiltag der kan sikre en bedre brugeroplevelse for ansøgerne.\nLøsningen endevendes således på tre niveauer. Første niveau er; optimering af den nuværende brugerrejse og brugergrænseflade. Andet niveau er; omstrukturering af brugerrejsen, med fokus på et mere intuitivt flow igennem ansøgningsprocesser. Tredje niveau er; øget automatisering af løsningen.\nAmbitionerne er, at ansøgerne igennem en lettere ansøgningsproces får en bedre oplevelse med at søge tilladelse, mens de kommunale sagsbehandlere får et bedre fundament for hurtig sagsbehandling.\nSamtidig har Byg og Miljøs faggruppe arbejdet systematisk med at gennemgå og kvalificere de mange forskellige ønsker, som er kommet ind via løsningens ændringsønskeportal.\nDer ligger derfor også et stort stykke arbejde foran hele organisationen bag Byg og Miljø – og ikke mindst hos den nye leverandør – når det solide fundament, som Byg og Miljø i dag udgør, skal videreudvikles til at blive en af Danmarks bedste digitale selvbetjeningsløsninger.


Minder dig om, at du har et barn. En simpel opfindelse - Nyheder - 2021\nMinder dig om, at du har et barn. En simpel opfindelse\nMærkelige tider er kommet, hvor forældrene af forskellige grunde forlader deres børn indesluttet i bilen - fordi de skal et sted et stykke tid, fordi de små sover og ikke ønsker at vække dem, fordi det er mere behageligt. Nogle gange efterlader forælderen, som de høje rapporter fra de seneste uger viser, barnet i bilen, går på arbejde og glemmer ham ...\nTragedier forekommer ikke kun i Polen. På trods af adskillige kampagner dør også børn i USA hvert år på grund af at have efterladt dem i en varm bil.\nAndrew Pelham besluttede at hjælpe forældre til millioner af børn rundt omkring i verden og i femte klasse oprettede han "EZ Baby Saver" - en enkel måde at beskytte børn mod virkningen af at forblive alene i en varm bil.\n"Ez Baby Saver" er en lys neonstrimmel bundet til siden af sædet, der fungerer som en påmindelse, hvilket tvinger dig til at tænke et øjeblik, om der er nogen anden i bilen. Takket være det faktum, at det er løsnet fra bagsiden af sædet, inden du forlader bilen, skal du dreje rundt og se på bagsædet ...\nBillig og enkel løsning. Forældre til børn, der døde fanget i en varm bil, takkede den lille amerikaner for denne opfindelse.\nEr det virkelig nødvendigt? Er det umuligt i dag?\nCopyright 2021 \_ Graviditet, graviditetssymptomer, graviditetskalender, fødsel, puerperium \_ Minder dig om, at du har et barn. En simpel opfindelse


Nu kommer den trehjulede Morgan – Ekstra Bladet\n27. feb. 2011 kl. 12:25\nNu kommer den trehjulede Morgan\nFra 0-100 km/t på 4,5 sekunder med motoren fra en Harley-Davidson\nMotoren er fra S&S, den samme som Harley-Davidson bruger, her i en version på 1800 kubik og med 115 hk, mens gearkassen er lånt fra Mazda. Med en vægt på 500 kg rækker det til en 0-100 tid på 4,5 sekunder og en topfart på 185 km/t\nAf Christian Frost, Bil Ekspressen\nDen genopståede trehjuler kommer til at koste omkring 300.000 kroner uden afgifter, så prisen på plader i Danmark bliver bestemt ikke for svage sjæle. På anden side vil kan du så også være rimelig sikker på, at du kører i noget som ingen andre har.\nMotoren er fra S&S, den samme som Harley-Davidson bruger, her i en version på 1800 kubik og med 115 hk, mens gearkassen er lånt fra Mazda. Med en vægt på 500 kg rækker det til en 0-100 tid på 4,5 sekunder og en topfart på 185 km/t (hvor lydsporet må være ret fantastisk!).\nDu kan frit vælge hvad farve din nye Morgan skal være, mens hjul og andre komponenter altid er i sort, med læderindtræk i sort eller beige, mens interiøret er klassisk Royal Air Force – for eksempel med startknappen, der er lavet som udløseren til bomberne som skulle læsses af over Berlin.\nOm de mener det alvorligt? Naturligvis. Faktisk mener Morgan at det her er svaret på miljøproblemerne og i pressemeddelelsen kan du læse at den nye Morgan Threewheeler er svaret på alle problemer. Fra 1909 og til starten af 50’erne, fremstillede Morgan over 30.000 af de oprindelige Threewheelers.\nSe flere billeder og en video her\nRacerkøreren Stirling Moss kørte i en, og beskrev den i sin tid som en total babe-magnet.


Mette Lykke`s verden: Give away vinterferie.\nGive away vinterferie.\nSneen falder i stor fnug og det er faldet 8 cm, hen over natten,og i aften bliver det snestorm, igen igen...\nJeg føler mig noget isoleret her på Næsset, i denne uge har jeg nærmest ikke set et levende øje..\nSå hvis der nogen der drømmer om en vinter ferie på Ærø, skal i være så velkommende i næste uge, hvor den står på sne igen igen... Og det er alle ugens dage..\nVind en vinterferie,på Næsset med kost og logi,i næste uge, ved at lægge en kommentar...\nVinderen bliver udtrukket i aften..\nLidt sjov må vi have!\nIndsendt af Mette Lykke kl. 10.43\nDet kunne være rigtig hyggeligt men nu satser jeg jo på at skulle på arbejde så jeg må hellere lade en anden vinde :P\nJeg glæder mig Charlotte..\nAnette, det forstå jeg sørme godt, det kunne ellers have hyggeligt, og så for Kenzo.. Smil..\nHvor skøøøøøønt ville det da ikke bare bare !\nTrække stikket ud en uge og bare være... Ud og gå nogle gode ture i den flotte natur !\nOg ikke mindst... "skide" sit arb et stykke... hihihihi\nHåber du får en dejlig weekend, trods alt\nHaha, jeg er frisk:)\nMen mon ikke der bliver ballade med ham Kristian og arbejde hvis jeg li forlader dem oveni 3 dages sygdom...\nKunne ellers være hyggeligt, så kunne jeg lære at strikke!\nForstår godt det må være lidt isoleret på næsset med al den sne der har været så længe. Godt du har de søde vovser:)\nJeg vil da rigtig gerne vinde denne sjove giveaway. Om ikke andet, så al den sne og frost, du har. I dag er permafrosten kommet tilbage, men Frøken Tø har altså snuppet pænt meget af Snemand frost her... æv, synes jeg.\nHav en skøn dag :)\n8 cm er noget af en sjat oveni alt den anden sne.\nSkønt med sådan en vinde vinterferie,hi,hi. Faktisk havde vi overvejet at tage en uge væk og Ærø lyder som et skønt sted, hvis færgen da ikke snart et iset inde :-))\nHold da op! Pas på jeg ikke tager dig på ordet !! Har kun været i Ærøskøbing og drømmer om tur rundt på øen. Men da jeg kiggede fra Sundbroen over vandet, så ser det dælme koldt ud på vej til Ærø !\n*smil* men vi sender isbryderen afsted efter jer på næste lørdag !!\nÅh..ja, det lyder jo som en skøn ide', vinterferie på Ærø..Men jeg må vel hellere blive hjemme og pleje min syge arm, nu jeg er sygemeldt..Måske en anden gang, søde Mette Lykke, det ville være fantastisk at møde dig:-)\nDet var den bedste give away !!!\nSkøn ide :-)\nMen kan desværre ikke :-(\nVinterferie på Ærø? Ja hvorfor ikke. Jeg har godt nok ikke fri, men man kunne jo pjække fra det her vintervejr (her ser ud som på dit billede og sneen falder i skrivende stund) og kaste sig ud i jeres. Kunne være ganske hyggeligt. Gælder det også hundene? :0)\nJeg ville give min højre arm for at slippe for det her lortevejr og slippe fra mit arbejde.... Men jeg aner ikke hvor længe jeg har det...\nHåber du trækker en sikker vinder, men hvor jeg forstår dig. Dejligt med alenetid, men det er også dejligt med godt selvskab. Ha det godt og sjalet er min trofaste følgesven... KNUZ Annette Ina\nHeld og lykke med din give away. Det var en sjov ide. Næste lørdag kommer du i hvert fald til at se mig og andre nye ansigter. Jeg glæder mig :o)\nøv skal desværre til Århus i næste uge\nJeg kan godt forstå du begynder, at føle dig isoleret der ude på Næsset.Men jeg ønsker ikke, at modtage din Away ,selv om det lyder fristende,for jeg lige sagt, at jeg ikke kunne drømme om, at tage vinterferie i kulde og sne.\nIh.. havde det været sommerferie, skal jeg love dig, jeg ville stille mig i kø - har desværre ikke fri i næste uge :-)


Sort bælte i kernelæder x Stolbjerg Copenhagen\nSort Classic Leather Belt med sølvdetaljer\nEnkelt og klassisk læderbælte i sort. Læderbæltet er i kernelæder, som er vegetabilsk garvet, som gør det fri for chrom 6 og azofarvestoffer, som både er skadelige, men også allergifremkaldende. Bæltet har et klassisk bæltespænde i sølv og er perfekt til styling. Du kan både bruge bæltet som et praktisk, men også et flot accessory. Det kan både være styling af jeans, en kjole eller måske til at markere din talje, når du har en jakke eller blazer på.\nVores læderbælte i sort er også en god gaveidé som fødselsdagsgave, værtindegave, gave til din veninde eller en helt fjerde du ønsker at forkæle.\nSpecifikationer om Classic Leather Belt\nFarve: Her ses læderbæltet i en stilfuld sort farve.\nMateriale: Der bliver brugt kernelæder og sølvfarvede detaljer til at lave vores Classic Leather Belt.\nMål: Læderbæltet måler 3 x 117 cm.\nStørrelse: Størrelsen på bæltet er onesize.\nVores Classic Leather Belt findes i mange forskellige varianter, hvor det altid er muligt at få sine særlige ønsker opfyldt. Det kan både være i forhold til farven på bæltet eller hvis du hellere ønsker dig gulddetaljer. Bæltet findes i 4 forskellige farver: Sort, Rosa, Naturfarvet og Hvidt.


Terapi - HjertensFryd\nRegressionsterapi er et af de mest kraftfulde redskaber jeg kender, der forløser traumer og blokeringer i kroppen. Målet er at finde indsigt og forløsning på områder, der tynger dig i dit liv.\nMange af dem, der går i terapi hos mig er knivskarpe til at analysere deres liv, men de har også erkendt, at de ikke kan forløse negative følelser med tankens og viljens kraft. Der skal noget andet til. Hvis vi skal have de indsigter, vi så ivrigt leder efter med vore analyserende hjerner, skal vi arbejde fra et andet sted, og her kan regressionsterapi være en uvurderlig støtte.\nVi tager udgangspunkt i et konkret emne, der fylder hos dig. Det kan fx være temaer, du gentagne gange støder på i forskellige sammenhænge, at du har en sorg, der ikke vil slippe, at du er i tvivl om at træffe det bedst mulige valg for dig selv eller, at du er fysisk udfordret i kroppen med ondt i en skulder eller migræne. Det kan også være du oplever udfordringer med personer i dit liv, eller at du bare går og er ked af det.\nUnder terapien arbejder vi med din underbevidsthed. Du er ved fuld bevidsthed under terapien, men vil opleve at finde klare svar på dine udfordringer fra et andet sted i dig, end når du befinder dig i din dagligdagsbevidsthed.\nMin fornemste opgave som terapeut er, billedligt talt, at lyse på de stier vi møder under terapien, og spørge ind til, hvilken vej vi skal gå. Det er dig der kender svarene, og det er min opgave at være din guide på rejsen, at støtte dig og indgyde mod til at kigge på det, der er svært. Det gør dig bevidst om dine overbevisninger, giver dig de indsigter, du skal bruge og mulighed for at forandre din indstilling til det, der ikke støtter dig i dit liv.\nJeg benytter mig af en række terapeutiske redskaber, der støtter dig til at få belyst dit emne. Vi arbejder udelukkende med de lag som du på sjælsplan er klar til at få belyst. Du vil altså ikke arbejde dybere end din sjæl ønsker det.\nJeg vælger selv at gå i terapi hvis jeg over noget tid bliver ved med at have smerter i en del af kroppen, hvis jeg bliver bevidst om, at jeg blokerer for det, jeg ved er bedst for mig eller, hvis jeg er i tvivl om at træffe et valg.\nNogle af mine tidligere klienter er gået i terapi på:\nudfordringer med deres familierelationer,\nen uforståelig modvilje på at afslutte projekter,\nangst for at stå frem med det man brænder for,\ntidligere kærester der blev ved med at dukke op i sindet,\ntvivl om skilsmisse,\nnervøsitet på at finde en partner,\nen forestående abort, og meget andet.\nEfter terapien har man ofte fået en ny forståelse for sin problemstilling, og for mit eget vedkommende er min udfordring altid blevet forløst og jeg har mærket en følelse af erkendelse og blivende fred.\nJeg kan varmt anbefale healing og terapi hos Christina. Jeg har fået indsigter med Christinas kyndige hjælp, som mange psykolog timer aldrig kunne frembringe.\nHjertens Fryd – Christina – har givet mig så ufattelig meget. Det mest markante er hjælp til at starte en proces, hvor jeg udvikler mig selv i en grad, der er fantastisk. Som en “bivirkning” til dette er mit indtag af stærke smertestilende midler begrænset (og for nedadgående). Namastè Christina ♥


Intense øvelser med kropsvægt - Fit og Frisk\nHvis du ønsker at træne intenst, kan du gøre dette, blot ved at bruge din egen kropsvægt. I denne artikel, vil vi fortælle dig, hvordan du kan gøre dette.\nNår det kommer til intens træning, har du ikke nødvendigvis brug for vægte. Faktisk, bliver det mere og mere almindeligt at træne, blot ved at bruge vægten fra ens egen krop. Det er derfor, vi har lavet denne liste med de bedste og mest intense øvelser med kropsvægt.\nDenne form for træning er meget effektiv, fordi det er en kombination af styrke og udholdenhed. Desuden, er du nødt til at have i tankerne, at funktionel træning involverer kropsbevægelser, der minder om dem, du laver i løbet af dine daglige aktiviteter. Af denne årsag, kan træningen hjælpe dig med at forbedre din evne til at udføre dine almindelige, daglige aktiviteter og forebygge skader.\nDet faktum, at du ikke har brug for noget udstyr for at lave øvelser med kropsvægt, gør træningerne meget korte, men intense. Ikke desto mindre, skal du ikke bekymre dig om ikke at få nok træning. Disse øvelser vil transformere din krop og sikre, at du får det bedste ud af dine træningssessioner.\nHer, har vi inkluderet nogle af de mest bedste og mest intense øvelser med kropsvægt. Vi er overbeviste om, at du, hvis du begynder at lave dem, vil se resultater på ingen tid.\nDe er ideelle til at styrke din core. Push-ups vil gøre det muligt for dig at udvikle din styrke og opbygge muskelmasse. Det er en af de mest populære øvelser, der ikke kræver noget udstyr. Gentagelserne er nemme at tælle, så det er simpelt at måle din fremgang.\nFor at lave push-ups, skal du lægge dig på gulvet og støtte din krop med dine håndflader og spidsen af dine tæer. Når du strækker dine arme, skal du sikre dig, at din ryg er ret og hele din krop er på én linje, fra dit hoved til dine hæle. Dernæst, skal du bære vægten fra din krop, mens du bøjer dine albuer ud til siderne. Herved, vil dine arme støtte din vægt.\nChin-ups er en af de bedste øvelser med kropsvægt, der findes. Målet med disse er at gøre dig stærkere og give dig kontrol under hele bevægelsen. De tvinger selv de mindste stabiliserende muskler til at arbejde og blive stærkere. Som med de fleste styrke- og vægttræninger, skal du huske på, at du skal fokusere på kvaliteten og ikke antallet af gentagelser.\nFor at lave en chin-up, skal du starte med at placere dig under en pull-up bar. Dernæst, skal du placere begge dine hænder på den og holde din krop således, at dit hoved kan nå over baren. Det er en meget svær øvelse at lave. Vægten hos hvert individ definerer sværhedsgraden.\n“Æren findes i at være glad og ikke at vinde her eller vinde der. Æren er at nyde at øve sig, nyde hver dag, nyde at arbejde hårdt, forsøge at være en bedre spiller end før.”\nDenne øvelse er også populær. For at lave triceps dips, skal du sætte dig på gulvet med dine ben foran dig. Din ryg skal være mod en bænk eller en boks. Dernæst, skal du placere dine hænder på boksen bag dig. Dine fingre skal være tæt på kroppen.\nNu, skal du let strække dine arme op og løfte dine ben fra gulvet. Bøj dine albuer tilbage for at sænke din ryg, uden du lader dine baller røre gulvet. Husk på, at dine hæle altid skal røre gulvet, og dine albuer skal være bag din krop, hele tiden. Hvis du ønsker at gøre øvelsen en smule sværere, kan du bruge en anden boks til at sætte dine fødder på.\n4. Squats – den sidste af vores intense øvelser med kropsvægt\nSlutteligt, har vi en af de essentielle øvelser med kropsvægt til at styrke din underkrop. For at udføre den, skal du placere dine fødder med skulderbreddes afstand på gulvet. Du skal forsøge at sikre dig, at din ryg er ret men afslappet. Vægten fra din krop skal placeres på dine ben, hofter og knæ, når du squatter.\nNår du ønsker at vende tilbage til startpositionen, skal du huske, at dine knæ skal være på linje med dine fødder. De skal ikke bevæge sig indad. Påvirkningen skal ramme dine knæ naturligt. Du kan bruge håndvægte, hvis du ønsker at gøre det en smule mere intenst.\nDu skal ikke glemme, at intense øvelser med kropsvægt er ideelle til at forblive i form og tone din krop. Som du muligvis vil opdage, er det ikke altid nødvendigt at træne med vægte for at tone dine muskler. Desuden, er der mange øvelser og variationer, du kan forsøge dig med. Så, hvad venter du på? Tilføj dem til dit træningsprogram i dag.


Gennem_generationer by SAXO.com - issuu\nI Sønderjylland ligger 15 af Danmarks smukkeste kroer og spisesteder. De er omgivet af vand, skove og marker og har gennem generationer tiltrukket mennesker, der holder af livsglæde, autencitet og et velsmagende køkken bygget op omkring de kendte, lokale råvarer.\nIngen andre steder er den særlige kultur omkring gæstgiveriet bevaret som i grænselandet. Fra den lille, gemytlige kro over badehotellet til de mest storslåede selskabslokaler. Gennem Generationer åbner for en verden af hyggelige anekdoter, lokale historier og den særlige sønderjyske charme. Stjernekokken og den gamle fyrpasser, Prins Joachim og den energiske kroforpagter – alle er de med til at tegne et billede af et unikt område i Danmark. Følg med til Hotel & Restaurant Fakkelgaarden, Hotel Baltic, Schackenborg Slotskro, Restaurant Bind, Gram Slot, Ballebro Færgekro, Weis Stue, Dyvig Badehotel, Restaurant Damende, Aarøsund Badehotel, Restaurant Knapp og Løjt Kro, Brødremenighedens Hotel, Christie’s Sdr. Hostrup Kro, Hotel Dagmar og Tyrstrup Kro.\ngennem generationer Fortællinger fra kroer og spisesteder i Sønderjylland\n  \nTom Okke (f. 1976) er journalist og har bl.a. arbejdet på Dagbladenes Bureau og Politikens billedbureau Polfoto. Han er i dag redaktør på Børsens livsstilsmagasin Pleasure.\ngennem generationer FortĂŚllinger fra kroer og spisesteder i SĂ¸nderjylland\nFotos af Carsten Snejbjerg\nForord 19 Gram Slot 21 Hotel og Restaurant Fakkelgaarden 33 Ballebro Færgekro 47 Hotel Dagmar 59 Restaurant Bind 71 Schackenborg Slotskro 85 Aarøsund Badehotel 99 Christie’s Sdr. Hostrup Kro 109 Restaurant Damende 121 Restaurant Knapp & Løjt Kro 131 Brødremenighedens Hotel 145 Hotel Baltic 159 Weis Stue 171 Dyvig Badehotel 181 Tyrstrup Kro 193 Kroer og spisesteder i Sønderjylland 205 Tak 208\ndet rolige liv ved det brusende hav Egentlig ligger Ballebro Færgekro langt fra det hele. Lidt isoleret. Men med Aabenraa mod vest og Sønderborg mod øst kan man også sige ”midt i det hele”. Der er liv i begge retninger, men her er der ro. Nærmeste landsby hedder Blans, og selvom de lokale blansinger har et ganske godt foreningsliv, så er der ikke ligefrem ”gang i den”. Her ligger et par velholdte, stråtækkede ejendomme, en række parcelhuse fra 1960’erne, købmanden og den private friskole – og så selvfølgelig Danish Crowns storslagteri. Men der er altså ikke tale om et pulserende byliv. Men så sker der noget. Kl. 7.35 kommer bilerne. Med høj fart drøner de op over bakken og ned mod færgekroen. Er der fest? Nej, ikke så tidligt på dagen. Men hvad så? Nu holder der en hel kø af biler. Og flere kommer til. Svaret vugger ude på Als Fjord. Der er kun 1.800 meter fra fastlandet og over til den nordvestlige side af øen Als, men færgen imellem landsdelene sejler stadig. Der er daglige afgange mellem Ballebro og Hardeshøj. Og det har der været i mere end 300 år. Bitten Clausen, hedder det gode skib, der langsomt lægger til ved færgelejet, blot et stenkast fra Restaurant Pavillonen på Ballebro Færgekro. Det sker, mens der bliver serveret morgenmad, så kan gæsterne sidde og kigge ud gennem sprossevinduerne og over til havnen, hvor bilerne én efter én forsvinder ind i bugen på den lille færge. Helt så lille er den nu ikke. Op mod 30 biler er der faktisk plads til. Færgen blev indsat på ruten i 2001, og siden har mere end 1,4 mio. biler stået lydløse på dækket i de små ti minutter, turen over sundet varer. Kl. 7.46 er færgen atter ude på vandet. Kun for at vende tilbage efter endnu et hold passagerer en halv time senere, men så er der også ro. ”Her på stedet kalder vi den halve time om morgenen for rush hour. Det er alle folk, der skal over og arbejde på de store virksomheder som Danfoss eller Li-\nnak på den nordlige del af Als. De skal heldigvis ikke alle hjem på samme tidspunkt, så resten af dagen er her mere stille,” forklarer tjeneren, mens hun skænker en kop kaffe. Færgen er væk. Gæsterne sidder tilbage og kigger ud over vandet. Der er stille i lokalet. Et enkelt vindpust får grenene til at svaje på den store gråpoppel ude på plænen. Der lyder små, sagte bølgeskvulp nede fra strandkanten, små ti meter fra den åbne dør. En ny dag er begyndt.\nFærgekro med slægtshistorie På Ballebro Færgekro kommer man ned i tempo. Helt ned. Alt andet ville også være mærkeligt, for ud over at færgen lægger til hver halve time, sker der ikke meget, som kan få pulsen op. Det skulle da lige være en løbetur langs vandet eller et kraftigt nap i fiskelinen, for lystfiskere har efter sigende ret gode muligheder for fangst lige her ved kroen. Men det er heller ikke drama, de fleste gæster kommer for. Tværtimod. Det er ro og afslapning, der trækker gæster til Ballebro ved Sundeved – et lille stykke frugtbar natur mellem Aabenraa Fjord og Flensborg Fjord. Helt ude på kanten af vandet ligger færgekroen, der består af to større ejendomme – den gule bygning huser restaurant, festsal og krostue, mens den gamle, hvide hovedbygning i dag rummer værelser. Den ældste del er opført af familien Lorenzen tilbage i 1729. Lorenzen-slægten var bønder, og allerede da de opfører bygningerne, er der færgedrift ved Ballebro. På et gammelt kort over egnen fra 1683 er der indtegnet en sejlrute over fjorden på dette sted. I 1720’erne er der hele tre både i drift – to til vogne og heste samt en mindre til passagerer. Der skal dog gå mange år, før en egentlig kro bliver opført på stedet. Det sker først i 1871, og det er faktisk efterkommere af familien Lorenzen, der opfører bygningen helt nede ved vandet samt en mindre aftægtsbolig en smule tilbagetrukket fra bølgernes brusen. Men allerede året efter – den 13. november 1872 – skyller en stormflod tre hjørner af huset bort. Kroen kommer på fode igen, og Ballebro Færgekro bliver med tiden et populært udflugtsmål, der bl.a. lokker gæsterne til med farverige trægynger og salg af is på plænen foran.\nSalen ved havet I 1931 opfører familien Lorenzen en stor festsal, og det sker præcis på det sted, hvor færgemanden for mange år siden signalerede over til Hardeshøj, hver gang der var\npassagerer, der skulle med båden. Det fungerede på den måde, at han enten rejste et kort eller et langt træbræt – alt efter, hvor stor en båd der var brug for. Festsalen bliver hurtigt populær, og de lokale stimler sammen til fest. Der bliver holdt bryllupper, fødselsdage og barnedåb. I forbindelse med en større renovering i midten af 1990’erne ændrer salen dog væsentligt karakter, så det er kun de færreste, som har været til fest i den oprindelige sal, der vil kunne genkende den nye udgave. Men smuk er salen nu stadig med sine terrakottafarvede vægge, draperede gardiner og lysekroner i loftet. Her er plads til godt og vel 110 spisende gæster. På endevæggen hænger en reproduktion af et værk af den danske maler Laurits Tuxen (1853-1927). Det forestiller et smokingklædt orkester, der med stående trompetist spiller op til dans. Det er muntert og minder næsten om et bal om bord på et krydstogtskib tilbage i de brølende 1920’ere. Bysbarnet fra Blans Kigger man ud ad vinduet her i salen, er det da Ikke langt fra Ballebro Færgekro – i landsbyen også en storslået havudsigt, der møder øjet. Salen Blans – er der et navn, der går igen: Eckersberg. ligger blot tre meter fra vandkanten, så når først Både byens friskole, en vej og endda et hus festen er skudt i gang, og de våde varer kommer bærer navnet. Det er selvfølgelig en hyldest til på bordet, gælder det om at holde balancen, siger bysbarnet, maleren C.W. Eckersberg (1783-1853), Tina Philipp med et grin. der voksede op her og i Neder Blåkrog – en lille Sammen med sin ægtefælle Peter har Tina landsby cirka tre kilometer fra Blans. Philipp forpagtet Ballebro Færgekro siden 1999. Christoffer Wilhelm Eckersberg blev født Parret kalder selv kroen for deres hjem, og de har i 1783 og kom efter sin konfirmation i malerlære gjort meget for, at stedet skal blive både hyggeligt hos kirke- og portrætmaleren Jes Jessen i Aabenog intimt. raa. Senere fortsatte han sin elevtid hos Josiah JaPå kroen er der plads til den nære kontakt til cob Jessen i Flensborg, før han i 1803 blev optaget gæsterne, og kommer der 80 mennesker til bryllup på Det Kgl. Danske Kunstakademi i København. i salen, bliver resten af kroen lukket af, så brude15 år efter blev han udnævnt til professor samme parret, familien og vennerne stort set kan feste for sted, og i 1829 blev maleren fra Blans endda slået sig selv. til ridder af Dannebrog. I de tilfælde bliver der rift om værelserne, C.W. Eckersberg døde under koleraepidefor der er kun 11 af dem. De ligger alle i den flot mien i København i 1853, men regnes i dag for restaurerede hovedbygning fra 1729, der ligger faderen til den danske guldalders malerkunst. side om side med selve færgekroen, og som i dag Han ligger begravet på Assistens Kirkegård på fungerer både som gæste- og forpagterbolig. Nørrebro i København. Færgekroens værelser er alle enkelt indret-\ntede med lyse farver, mønstrede puder og lette plaider. Der er beigefarvede gulvtæpper samt stengulv fra et lokalt teglværk ude på gangen.\nSvømmeturen og fiskebordet På Ballebro Færgekro er det tilladt at smutte ind i badetøfler efter en tur i vandet nede ved badebroen. Så selvom der står færgekro på facaden, minder Ballebro mest af alt om et badehotel med sin afslappede stil og uhøjtidelige omgangstone. I husets restaurant er det da også de lette retter og fisk, der er mest efterspurgt. Tina og Peter Philipp har derfor indført en fast tradition. Hvert år inviterer de gæsterne indenfor til en særlig fiskeaften, hvor hele huset pyntes op med ”alt godt fra havet”. På et bord midt i restauranten står som regel en særlig fangst, og sådan er det gået til, at en stor og farverig dorade, en velvoksen tunfisk og en to meter lang sildehaj har fundet vej til Ballebro Færgekro.\nDet lokale fyrtårn Mange af gæsterne er gengangere. De kommer tilbage år efter år, og værtsparret er på fornavn med de fleste af dem. Det gælder også de lokale, der kigger ind til en lille kop kaffe i ny og næ. Som nu Gotfred Christensen, der triller ind på gårdspladsen og stiller sin cykel op ad stakittet. Første gang, han kom til Ballebro, var tilbage i 1962, hvor han havde fået arbejde som billettør på den lokale færge. Men eftersom han ikke havde noget sted at bo, måtte han de første to måneder indlogere sig på et af de mindre værelser på færgekroen. Det var slet ikke noget dårligt sted at bo, erindrer han. ”Dengang var der jo rigtig gammeldags kromad. Det var sådan noget som rødbedebøffer eller snysk, en gammel sønderjysk sommerret, der laves på friske grøntsager og gerne serveres med flæsk. Hold da op, hvor det smagte.” Gotfred Christensen gjorde karriere ved færgen, steg i graderne og gik fra billettør til færgefører til overfartsleder. I 31 år havde han sin daglige gang ved færgelejet, indtil han i 1993 gik på efterløn. I stedet overtog han sammen med sin hustru Edith Christensen opgaven med at holde øje med det lokale fyrtårn, og den tjans har han stadig i en alder af 78 år. ”Det kræver ikke det store. Det gamle fyr er tyskproduceret i 1902-1903. Det\ner noget kram. I 1970’erne fik det indlagt strøm, og i dag er det hele automatisk reguleret, bl.a. ved hjælp af fotoceller. Så jeg sørger bare for, at det hele fungerer og ser ordentligt ud,” siger Gotfred Christensen, der selvfølgelig også kan sætte et par ord på den lokale færgefarts historie. ”Joh, der har da været turbulente perioder. Specielt da den nye Alssundbro kom til i 1981. Det gav et brat fald i passagertallet, og der var fare for, at ruten helt skulle lukkes.” Så galt gik det dog ikke. Den gamle træfærge M/F Jacob Hardeshøj fik endnu en række gode år, indtil den nuværende færge Bitten Clausen blev sat i drift. M/F Jacob Hardeshøj blev siden erklæret bevaringsværdig og er i dag bygget om til husbåd.\nNye tider, samme ro Den sidste gren af Lorenzen-familien på Ballebro Færgekro, Gerda og Hans, takkede af i 1990. Da havde medlemmer af familien boet på dette sted i mere end 250 år. ”Det var lidt specielt. Og de lokale var da også ret skeptiske, for hvad skulle der nu ske med kroen?” husker Gotfred Christensen. Heldigvis skulle der ikke ske dramatiske ændringer. Tværtimod valgte erhvervsmanden Hans Michael Jebsen, som købte kroen, at bevare dens oprindelige udseende og charme, men at restaurere bygningerne, så de kunne få deres smukke ydre ført tilbage til fordums storhed. I perioden fra 1995 til 1997 blev samtlige bygninger sat i stand, og man valgte bl.a. at lade dele af det gamle fundament være synligt, ligesom man opsatte en mindeplade for den stormflod, der næsten rev hele aftægtsboligen omkuld i 1872. I dag står den der heldigvis endnu, og aftægtsboligen er siden blevet indrettet til krostue med gamle sort-hvide billeder og malerier fra livet gennem generationer på Ballebro Færgekro. Alt er ved det gamle, roen har atter indfundet sig. Og udsigten fra Pavillonen? Den er, som den altid har været.\nGennem generationer er et stort illustreret værk om Sønderjyllands smukkeste kroer og spisesteder. Igennem anekdoter og billeder fortæller j...


Aparthotel Albatros, Tenerife, Spanien: Book Nu! - HostelBookers\nC/ El Jable 42, Caja Rural Adeje, Tenerife, Spanien\nVed siden af den nye strand "Callao Salvaje" kan du finde vores komfortable Albatros lejligheder. Gemt væk fra den travle turist område i den rolige landsby Callao Salvaje. Badning i et klima af evig foråret og med alle luksus og komfort til hånden Læs mere\nDette budget Apart Hotel er beliggende blot 150 meter fra den nye strand i Callao Salvaje udvej. Ejendommen ligger 150 meter fra sin søster ejendom, Atlantic Hotel, hvor du kan nyde fri adgang til faciliteter såsom swimmingpool, restaurant, bar og internet. Check-in i Atlantic Hotel. Lejligheden er udstyret med alt hvad du behøver at gøre din ferie til en succes. • Terrasse med havemøbler. • Fuldt udstyret køkken. • Farve TV med SCART-tilslutninger til DVD og Play Station / X-box • Satellit-kanaler • Lagner og håndklæder ved ankomst Husdyr er tilladt. Der gælder muligvis gebyr. Costa Adeje er et populært turistmål for dem, der ønsker at kombinere en fredelig pause væk med spændende vandsport. 8 km fra byen og nemt nås med offentlig transport, er Playa de las Americas og Los Cristianos, kendt for deres livlige natteliv. • Rengøring ved afrejse Trådløst internet er tilgængeligt Gratis offentlig parkering findes på stedet Rengøringsservice 4 gange og håndklæder skifte 2 gange. Ark ændre gang om ugen. Bad, Tv, Telefon, Balkon, Toilet og hårtørrer til leje\n22 Værelser med et soveværelse og 2 enkeltsenge og 6 værelser med to soveværelser. åbent køkken, store terrasser, varme farver og træmøbler. 1 værelses lejlighed (2 personer) 2 værelses lejlighed (4 personer) Bad, Tv, Telefon, Balkon, Toilet og hårtørrer til leje Lejligheden er udstyret med alt hvad du behøver at gøre din ferie til en succes. • Terrasse med havemøbler. • Fuldt udstyret køkken. • Farve TV med SCART-tilslutninger til DVD og Play Station / X-box • Satellit-kanaler • Lagner og håndklæder ved ankomst • Rengøring ved afrejse Rummelige lejligheder med fuldt udstyret køkken separat soveværelse, og en terrasse på 50 meter fra havet.\nCosta Adeje er et populært turistmål for dem, der ønsker at kombinere en fredelig pause væk med spændende vandsport. 8 km fra byen og nemt nås med offentlig transport, er Playa de las Americas og Los Cristianos, kendt for deres livlige natteliv.Denne tekst er blevet oversat ved hjælp af Google Translator


Thread: Genans0gning Huntard Kampfisk nu som DK\n19-07-2018, 18:59 #1\nEr du over 18 år: Ja ogsaa mentalt\nDiscord Navn: Chrome#2997\nHvorfor vil du gerne være medlem af Semper Danica: Savner at raide lidt igen og de gode tider jeg havde i SD\nHvor har du hørt om Semper Danica: Saa Xlausen med guild tagget i SWG og taenkte ham der kender jeg sq da fra EQ, det var ham slackeren der ikke kunne finde vej til raidet paa Luclin\nKender du nogen i Semper Danica: Flagg og sikkert ogsaa nogen af de gamle hoveder\nHar du læst, og godkendt vores 5 værdier og aktivitet regler: Ja, og jeg er ikke helt saa aggressiv som jeg var en gang\nFortæl 3 sjove ting om dig selv: Penis peger lidt til venstre, kan l0be 100m paa 11.4 min. Jeg har laert at bruge dansk keyboard æøå\n19-07-2018, 19:21 #2\nHejsa og velkommen hertil :-)\nGod fornøjelse med det hele..\nOg de 3 info-ting om dig - det er jo altid rart at vide....\n19-07-2018, 20:33 #3\nKampfisk... kan huskes fra de gode gamle dage. Husker intet negativt... men det sagde jeg vidst også om @Flagg og nu trækkes de kære WoW spillere med ham igen...\n20-07-2018, 7:55 #4\nVi er lige nu inde i sommerferie periode, godt vejr med mere,\nså du skal nok ikke forvente den vilde aktivitet før efter expansion & sommer slut LÆS HER\n"men det ved du jo godt" som gammelt medlem har du nok prøvet det før\nDu er selv ansvarlig for din aktivitet under din trial!\nJeg selv, @Luxi & @Neiro holder løbende øje & holder en dialog med dig hvis dette er nødvendigt\nVi har et forum krav som betyder at du skal se dig omkring på forum minimum 1 gang om måneden (det vidst lige til at overkomme)\nJeg starter din trial i dag d. 20-07-2018\nDu tager selv kontakt ingame (lav evt. /who på semper danica) & hør om der er en der kan g-invite dig\nDu siger bare at din trial er accepteret af rekrutterings teamet - er der lav aktivitet - tag da fat i en fra ledelsen på discord\nså er jeg sikker på at 1 gerne logger ind for lige at ordne det praktiske\nVelkommen til igen & god sommer\n20-07-2018, 12:03 #5\nJa det er vigtig viden\nHola Quinn findes Rogue123 stadig?\n20-07-2018, 12:18 #6\nAner det ikke udover en aften i Legion har jeg ikke spillet siden WotLK\n21-07-2018, 12:53 #7\nPenis peger lidt til venstre\nSjovt... Når jeg kigger på den peger den typisk mod højre.. - men det vidst nok noget med synsvinkel eller vindretning?\nJeg har laert at bruge dansk keyboard æøå\ndet sagde jeg vidst også om @Flagg og nu trækkes de kære WoW spillere med ham igen...\nMan bliver stærkere af modgang. - velbekomme SD\nI får lige et billede der hører til ansøgningen\n21-07-2018, 19:37 #8\ner mange år siden, men huske kun gode ting\n24-07-2018, 18:08 #9\nOriginally Posted by Adromeda\nthumbs up mage\n25-07-2018, 0:31 #10\nHusker mest at du var en noob hunter\n25-07-2018, 1:50 #11\nJeg husker i huntards ikke kunne følge os rouges på dmgmeter\n01-08-2018, 20:39 #12\nKan kun være colt du snakker om\n03-08-2018, 11:26 #13\nEndnu en fra de gode gamle dage, velkommen tilbage "Kampfisk"


Snublestene og trædestene for sociale have-entreprenører Master socialt entreprenørskab 2010 Ella Hilker - PDF\nSnublestene og trædestene for sociale have-entreprenører Master socialt entreprenørskab 2010 Ella Hilker\nDownload "Snublestene og trædestene for sociale have-entreprenører Master socialt entreprenørskab 2010 Ella Hilker"\n1 1 Master socialt entreprenørskab Snublesten og trædesten for sociale entreprenører Ella Hilker\n2 Indholdsfortegnelse side 2 Kapitel 1 Abstrakt 2 Kapitel 2 Indledning Samspil mellem sektorer i Danmark med socialt og kommercielt entreprenørskab som dilemma 2.2 Samfundsforskerens og andres karakteristik af samfundsudviklingen Problemformulering og definition af nøglebegreber Kapitel 3 Metode Udgangspunkt 3.2 Fremgangsmåde, forskningsstrategi og undersøgelsesfelt 3.3 Begrundelse for valg af teori 3.4 Udvælgelseskriterier af informanterne til Haveterapi 3.5 Etiske overvejelser 3.6 Udarbejdelse af interviewguide af forberedelse af interview 3.7 Gennemførelse af interview 3.8 Beskrivelse af fremgangsmåde v/ analyse, diskussion og konklusion Kapitel 4 Teori Teoridannelse indenfor Socialt Entreprenørskab 4.2 Netværksforskning i stærke og svage bånd 4.3 Iværksætterforskning i nødvendige ressourcer for Sociale Entreprenører 4.4 Model til beskrivelse af haveterapi virksomheder i Danmark 4.5 Ledestjerner Kapitel 5 Haveterapi Haveterapi historisk 5.2 Forskning på Sveriges Landbrugsuniversitet i Alnarp/Lund. 5.3 International forskning og behandling af stress og haveterapi Danmark og USA 5.4 Opstart og drift af haveterapiprojekter i Danmark 5.5 James Austin, PCDO -model som ramme for S. E. 5.6 Sammenfatning af kapitlet om haveterapi Kapitel 6 Analyse Præsentation af de seks udvalgte cases 6.2 Informanternes identifikation af nødvendige ressourcer 6.3 Udvikling af strategisk netværk 6.4 Markedsforståelse og synliggørelse 6.5 Entreprenørtyper/Forhold til Alnarp 6.6 Snublesten, trædesten og resultater Kapitel 7 Diskussion 47 Kapitel 8 Konklusion 54 Kapitel 9 Perspektivering 55 Kapitel 10 Litteraturliste + Bilagsliste + bilag 56\n3 Kapitel 1 Snublestene og trædestene for sociale have-entreprenører Abstract Danish social entrepreneurs in the field of horticultural therapy have only to a very limited degree been able to found garden retreats for work-related burnout cases. This paper provides a historical description of the effect of gardens on health, Including stress rehabilitation, bases on 20 years of empirical research carried out by selected social scientists in Sweden, Europe and the USA The current framework and resource requirements of social entrepreneurs wishing to start up horticultural therapy projects in Denmark are analysed. Also, empirical research has been carried out comprising the stat-up efforts of six nascent entrepreneurs over a period of 10 years, only two of whom have been successful. Access to capital and garden are prerequisites. Marked access is lacking and contacts to stress-affected clients has been limited. The entrepreneurs have suffered from an alternative aura as they neither has ambassadors nor possess visibility in relation to Danish health researchers in order to achieve legitimacy regarding this approach to the rehabilitation of people suffering from stress. The entrepreneurs are only aware of the effects of horticultural therapy on stress afflicted people through press reports. There is no market for these rehabilitation projects as described by the British social scientist Richard M. Titmuss in his residual welfare model where excluded members of society are only affected by social interventions if their family or other volunteers fail to intervene. The only means of implementation for these social entrepreneurs has been through close ties to family members or business teams. The driving force has been the dedication of the individual social entrepreneurs. Kapitel 2 Indledning For at give læseren en forståelse af min interesse for at undersøge sociale entreprenører indenfor offentligt privat samspil, vil jeg starte med en historisk beskrivelse at træde og snublesten, jeg har mødt i mit hidtidige arbejde sammenholdt med udvalgte forskeres iagttagelser fra samme periode og inden jeg kommer frem til problemformuleringen Samspil mellem sektorer i Danmark med i socialt og kommercielt entreprenør som dilemma. Nedenstående er egne erfaringer som sygeplejefaglig konsulent i perioden genopfrisket ved gennemgang af årsberetninger, nyhedsbreve, strategiplaner og resultatkontrakter. Mit arbejdssted Kvalitetsinstituttet for servicesektoren udviklede og afprøvede nye koncepter i kvalitetsudvikling, offentlig/privat samspil og senere nye partnerskabsmuligheder. Under daværende socialdemokratisk regering havde Erhvervsministeriet midler til, at udvikle nye koncepter i overgangen fra industrisamfund til servicesamfund. 1 Kvalitetsinstituttet for servicesektoren Slagelse og Institut for serviceudvikling, Forskerparken Odense 3\n4 4 Herudover gennemførte instituttet konsulentarbejde på almindelige kontraktvilkår med udvikling af nye koncepter til de 10 mest innovative i Danmark, hvor målgruppen var hospitaler, institutioner i amter og kommuner, samt private virksomheder. Dette arbejde videreførte jeg i mindre målestok, med projekter i partnerskabsskabelser 2 og ydelser indenfor faglig vejledning og supervision til især mellemledere, hvor flere og flere selv havde - eller havde flere ansatte med stress og udbrændthed i den offentlige sektor.. Gennem studiebesøg i 1997 til Sverige erfarede jeg, at den danske velfærdsmodel 3 var og er afgørende forskellig i offentlig og privat samspil, som socialt og kommercielt entreprenørskab dengang hed. I Sverige, havde man i visse kommuner (Malmø og Solna) sparet op 40 % på de offentlige udgifter på ældreområdet, alene ved at lade private udføre opgaverne 4. Efterfølgende deltog jeg udlicitering og samspilsprojekter i Danmark. Hørsholm Kommune påtog sig i 1996, som den første kommune forsøg med udlicitering på ældreområdet. De ville anvendte de svenske erfaringer i en dansk kontekst. Især for at lære offentlig privat/samspil sekundært for evt. at spare offentlige midler. Kommunen gennemførte den første udlicitering af et nyt plejehjem gennem et EU-udbud, hvor et svensk firma vandt udbuddet over 7 andre firmaer. Efterfølgende år, viste sammenligningsprojekt mellem tre plejehjem i Hørsholm Kommune: Et kommunalt, en selvejet institution og det udliciterede plejehjem, store ekstra udgifter i forbindelse med læringen, hvad der var forventet, men viste ydermere, at borgerne i det udliciterede plejehjem i tilfælde af, at de blev akut syge, havde mindre tillid til, at det private firma ville tilkalde hjælp end kommunens de to øvrige plejehjem 5. Tilliden til at få hjælp var mindsket gennem et offentlige private samspil. Bilag 1 viser den komplicerede arbejdsgang ved at tilkalde hjælp, når der er lovgivningsbarrierer og der skal samarbejdes på tværs af organisationer, når grundlaget er rationel choice 6 i form af EFQM 7 (bilag 1) I den danske offentlige sektor var arbejdet tidligere blevet udført gennem tillid til ansattes faglige vurderinger og ledernes skøn. Personligt eller fagligt ansvar i stedet for kontrol (men også med store forskelle udførelsen af opgaverne). På det private marked, var fokus alene på markedet med indtjening og udvikling for øje. Det private erhvervsliv havde i 90-erne ingen tradition for eller forståelse af udstødte og syge borgere, dem tog velfærdssamfundets offentlige sektor sig af. Falck var det eneste eksempel på et privat firma, der havde erfaring med og kontrakt med til det offentlige gennem ambulancekørsel og sygetransport. Der var i 1990erne ingen tradition for tætte relationer eller samarbejder mellem den offentlige sektor og det private erhvervsliv (marked). Dette samarbejde kunne først begynde i 1996, efter 2 Tværfagligt og tværsektorielt samarbejde mellem Vestsjællandske kommuner, praktiserende læger, Kirurgisk Center, Sygehus Vestsjælland og Saarprojekt Vestsjælland Aps: Cirkulære patientforløb Mobilklinik med teleudstyr til problemsår i Vestsjælland 3 Jeg anvender Den danske model som en samlet betegnelse for udviklingen i Danmark de sidste 100 år, med sociallovgivning, traditioner for andelsbevægelse, højskolebevægelse, arbejderorganisationer og arbejdsgiverorganisationer overenskomstaftaler. 4 Tema: Udlicitering et stort arbejde Sygeplejersken 3/98 5 Sammenligningsprojekt 1999 Hørsholm Kommune og Kvalitetsinstituttet Feasibility-studie for Erhvervsfremmestyrelsen. 6 Forklares i metode og teoriafsnit 7 European Foundation Quality Mangement. Den Europæiske forening med 590 medlemsorganisationer herunder 16 danske i oktober 1997 Q Nyhedsbrev nr. 4 marts 1997.\n5 5 Kommunernes Landsforenings forsøg på beskrivelse af ydelser til ældreområdet i kommunerne i et Fælles sprog og Kvalitetsinstituttets udformning af kvalitetsstandarder, så det i fremtiden var muligt, at udbyde og konkurrenceudsætte offentlige serviceopgaver til markedet på EU-udbudsvilkår 8. Lovgivningsmæssige rammer ændredes især for, at Danmarks kunne opfylde sine forpligtigelse som følge af EU-medlemskabets særlige tjenesteydelsesdirektiv 9 om varer og service-ydelsers frie bevægelighed og konkurrence over grænserne indenfor EU, som et afgørende krav fra EU. I forbindelse med krav om udlicitering og kontraktstyring af offentlige opgaver indførtes kontrol i stedet for ansvar. Tjenesteydelsesdirektivet var årsagen til, at den daværende regering begyndte de nødvendige forberedelser til den efterfølgende Strukturreform som indførtes ti år senere i 2006, således at det offentlige kunne indhøstes stordriftsfordele ved et offentlig og privat samspil, men prisen var, at de daværende ansatte Sociale Entreprenørers tumleplads under ansvar forsvandt i det offentlige. Mindre Sociale entreprenører kunne i stedet etablere sig, som private kommercielle entreprenører med blot en overenskomst med en kommune eller amt. I forhold til nødvendig netværksdannelse og kunder, var det private marked før årtusindskiftet, uden tradition for skabelse af netværk til offentlige ansatte. Deres netværk skulle sikre indtjening og vækst og sikre overholdelse af overenskomsterne med fagbevægelsen. Nu skulle markedet til at samarbejde med det offentlige. Derfor var dannelsen af nye netværks-relationer på tværs af privat og offentlig sektor betydningsfulde. Bl.a. deltog jeg i etableringen og gennemførelse af to første ERFAgrupper i offentlig privat/samspil med specielt udvalgte aktører fra de to sektorer med nye markedskonstruktioner for øje. Erfaringer fra disse gruppers tilbagevendende dialoger var, at der ud over ønske om samarbejde, men der var to væsentlige barrierer. Markedets ledere med udgangspunktet: Kan det betale sig at gå ind på de offentlige opgaver? og offentlige lederes udgangspunkt: Kan vi stole på, at I vil løse opgaven ansvarligt for de svageste, når I kun tænker i penge? Altså en stærk rationel choice tankegang overfor en humanistisk inkluderende tankegang. Senere resulterede disse erfaringerne i, at Institut for serviceudvikling udviklede koncepter med mindre risikable partnerskaber, hvor aktører fra de to og senere tre sektorer (civilsamfundet) samarbejder på tværs på projektniveau, men hvor alle beholder organisatoriske og sektorielle udgangspunkt. Med den senere nedlæggelse af amter og sammenlægning af kommuner og overflytning af offentlige opgaver fra amter til kommuner, samtidig med, en generel indførelse af BUM-model i det offentlige (B=Bestiller, U=Udfører og M=Modtager), blev mange kontrakter opsagt, og etablerede små virksomheder fik vanskeligt med nye kontrakter efter tusindårsskiftet. 8 Udlicitering af serviceopgaver indenfor ældreområdet et vejledende udbudsmateriale om områdevis udlicitering. Udarbejdet i samarbejde med Servicebranchens Arbejdsgiverforening og Kvalitetsinstitutter for servicesektoren EU-direktiv 92/50/EØF af 18. juni 1992 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige tjenesteydelsersaftaler.\n6 6 Myndigheder B U U U M Marked Civilsamfund Kvalitetsinstituttets samfundsmodel BUM-modellen Strukturreformens gennemførelse i 2007, hvor der blev etableret 5 nye regioner i stedet for 9 amter og reduktion fra 228 til 98 kommuner, gav de større organisatoriske rammer og de bedste muligheder til store private firmaer, som nu kunne løse større sociale opgaver i forskellige kontekster, som profitgivende virksomheder (privathospitaler), som sociale virksomheder, ved at være udfører for nye jobcentre i kommunerne ved at uddanne, ansætte, ledige, syge og kontanthjælpsmodtagere Eller gennem vikarvirksomheder for hjemmepleje og sygehuse som leverandører (udfører) af arbejdskraft ved behov når det var spidsbelastninger eller sygdom. Nye løsere partnerskaberskabsdannelser" mellem kommuner, virksomheder og frivillige organisationer specielt indenfor sundhedsforebyggelse, gav muligheden for, at opgaverne udført i offentligt regi fortsat var fortsat en reel mulighed. Denne udvikling op til strukturreformen skete under en stærk politisk top-down styring, stærkt inspireret af regeringens New Management filosofi næret af nye kandidater udsprunget fra Business skoler specielt i København og Århus, der sammen med det offentlige Kvalitetskontor i Århus Amt, som stod som den stærke offentlige spydspids i kvalitetsudvikling. Enkelte borgere, som ville agerede Sociale Entreprenører med udgangspunkt fra det private marked fik vanskelige ved at igangsætte nye initiativer, når de samtidig skulle dokumentere egne resultater inden en kontraktindgåelse. Myndigheder stillede ofte sat krav om minimum 3 års positive regnskaber og dokumenterede resultater som kravspecifikationer for at vinde større udbud. Derfor endte nye sundhedsmæssige tiltag ofte i allerede etablerede virksomheder, som selv kunne dokumentere resultater på andre områder fik nye opgaver ved fornyelse af eller genforhandling af kontrakter.\n7 7 Nye innovative tiltag fra de enkelte Sociale Entreprenører kunne nu kun gennemføres via ansøgninger i puljer til udvikling. De kunne som nye selvfølgelig ikke fremvise 3 års driftsregnskab og andre krav for at sikre muligheden for at vinde større udbud. Den enkelte borger fik som Sociale entreprenør vanskeligere vilkår i den fri konkurrence med langt større private kommercielle aktører som konkurrenter, som blev de førende udbydere på markedet Samfundsforskeres m.fl. karakteristik af samfundsudvikling de sidste 20 år. Den danske velfærdsmodel ændrede sig signifikant efter liberal overtagelse af regeringsmagten i 2001, som konsoliderede nyliberale tendenser, udtrykt i BUMmodellen, der allerede begyndte at komme til udtryk under den foregående socialdemokratiske regerings periode ( ). Den engelske forsker og samfundsiagttager Richard M. Titmuss har defineret tre europæiske velfærdsmodel typer (Hulgård 2007 & 2009: s 32-35): som jeg vil benytte i opgaven, idet samfundsudviklingen i Danmark kan beskrives som et forløb med træk fra alle tre modeller, med den residuelle med kendetegn for sidste år op til 2010, den institutionelle med kendetegn fra før 1990, og med den industrielle præstationsmodel i indskudt mellem de to. Se indsatte box nedenunder. Den residuelle(residual welfare model) intervenerer ikke i markedsvilkår og yder kun midlertidig fattighjælp som social intervention, hvis familie og frivillige indsatser skulle viser sig at være utilstrækkelige, Den industrielle præstationsmodel (industrial achievement-performance model) favoriserer borgere på arbejdsmarkedet og skaber dermed ulighed. Uddannelsesinstitutioner og sundhedsvæsen søges finansieret gennem arbejds-markedsbidrag 1 Den institutionelle redistributive model (institutional redistributive model) hvor staten spiller en hovedrolle som inkluderende og omfordelende forandringsagent og borgeren besidder sociale rettigheder. (Richarch M. Titmuss) Hvor den institutionelle model med dens solidariske modificering af markedskræfterne i årtier var karakteristisk for dansk socialpolitik og sundhedspolitik og offentlige lederes ansvar, har de to sidste årtier taget et skift i retning af præsentationsmodellen hvor markedet med BUM-modellens indførelse blev et must i den offentlige sektor. Senest er den residuelle model, blevet synlig efter den gennemgribende strukturreform som trådte i kraft 1. januar 2007, hvor ansvaret for udsatte grupper, specielt hele rehabiliteringsområdet blev overført fra amter til nye kommunale jobcentre, som efterfølgende kunne udlicitere opgaver til private firmaer. Indtil videre er uden positiv sundhedsmæssig effekt for disse grupper: Nye partnerskaber mellem offentlige, private aktører og leverandører til det sociale område...har imidlertid ikke haft en ubetinget god virkning for nogle af socialpolitikkens kernemålgrupper, fx... sindslidende...hovedelementerne i borgerlig socialpolitik i disse år er markedsgørelse og økonomiske incitamenter, hvor det handler om at gøre borgere og klienter til kunder på en markedsplads. (Hansen 2009: 12). Men markedsgørelse lykkedes ikke af flere grunde: Problemet er bl.a. at\n8 kommunerne endnu ikke har fået et ordentligt overblik over de tilbud, der eksisterer på markedet og ikke er i stand til at vælge de rigtige løsninger. Kommunerne betragter i stedet de nye serviceområder på samme måde som de børne- og ældreinstitutioner, de er vant til at drive. Taberne i denne proces bliver i (første omgang borgere) som er brugerne af de specielle sociale tilbud, fordi de ikke får de bedst mulige tilbud, der passer til deres behov, men derimod nogle hjemmestrikkede kommunale løsninger (Hansen 2009: s 11-12). Ansattes og ledernes personlige faglige ansvar var nu blevet erstattet af standarder, som blev mere eller mindre kvalitetssikret i en ny struktur. 8 Det skabte mulighed for blinde pletter for nye typer af samfundsskabte lidelser (Elsass, Peter.1992 s 96) 1992 ss ) 1993 s.96-97) eks. langtidssyge stressramte. Evalueringerne, som evalueringseksperten Peter Dalhof-Larsen skriver om evalueringskulturen Danmark i samme periode 10 Tidligere blev evalueringsresultaterne ikke brugt systematisk. I dag laves en masse evalueringer der har en masse effekter. Men det negative er, at ingen har overblik over dem Evalueringskulturen blev præget af fragmenterede resultatevalueringer, og brugerevalueringer som støtter igangværende indsatser, hvor en del af EU udbudskravene til Udføreren ofte var brugerevalueringer og for Bestilleren dokumentere overholdelse af politisk bestemt serviceniveau, ny lovgivning men især budgetoverholdelse. Langsigtede store effektevalueringer, som kræver omfattende overblik og viden om nye muligheder, som nyt grundlag for en langsigtet strategi har ikke fundet sted i forbindelse med strukturreformen. Det betyder mulighed for blinde pletter for samfundsborgere med nye lidelser, hvor de usynliggøres og udstødes af arbejdsmarkedet til kontanthjælp, som viser træk fra Titmuss residuelle velfærdsmodel, hvor ydelserne kun er midlertidig fattighjælp (kontanthjælp). Dette beskrives i afsnittene om: Behandlingsmuligheder for stress i kapitel 5.3 og Politiske og socio-økonomiske rammer for opstart at haveterapiprojekter i kapitel 5.5 Forskningsmetoder rangordnes specielt indenfor sundhedsvæsenet mere og mere efter hvor de pålidelige de er, i forhold til evidenshierarkiet 11. Case studier 12 som dette, rangerer nederst, medens systematiske oversigter over flere sammenfattende studier vægtes højest. Det resulterer i, at nye tiltag som eksempelvis Haveterapi, selvom effekten er dokumenteret internationalt, kan være længe om, at finde vej ind i danske evalueringssammenhænge, som det vil fremgå af kapitel 5. Heller ikke, et lille tiltag som eksempelvis udlicitering af plejehjem, som ikke lykkedes i Danmark efter meget positive erfaringer fra Sverige er efterfølgende blevet brugt som erfaringsmateriale inden de massive udliciterings forsøg af andre offentlige opgaver som f.eks. aktivering af syge og ledige. Så sent som i 2007 kommer Formand for Kommunernes Landsforening Erik Fabrin i 2007 og kritiser markedet for ensidigt at tænke på penge, foreslår i stedet partnerskabsaftaler 13, når de byder på opgaver i kommunerne. 10 Undervisningsslides Mastersemnar, hold 2 modul2 Linda Lundgård Andersen, Center for socialt entreprenørskab Maj Undervisningsslides Mastersemnar, hold 2 modul2 Linda Lundgård Andersen, Center for socialt entreprenørskab Maj Som denne opgave. 13 Politikken den 15. april 2007 KL-formand : Private duer ikke til bløde opgaver\n9 9 20 års samfundsudvikling med EU- medlemskabet, gennemførelse af strukturreformen og BUM-modellen, har medført betydelige ændringer i borgernes hverdage på arbejdet. Den udvikling som kan beskrives som en udvikling fra den institutionelle samfundsmodel, over mislykkedes forsøg med den industrielle model, til på nogle områder vise træk fra den residuelle samfundsmodel, hvor syge borgere med stress usynliggøres og udstødes fra et aktivt samfundsliv, netop fordi den samtidig evaluerings kultur har manglet mening og overblik ved ikke at tænke ud af boksen ved ukritisk brug af evidenshierarkiet, som den sikre vej ved formningen af fremtidig indsats af evt. nye lidelser. Hvis nye kommercielle og sociale entreprenører skal have mulighed for at løse nye sociale problemer i samfundet, må de nødvendige ressourcer være til stede. Nødvendig viden og nødvendige ressourcer, skal være tilgængelige gennem deres sociale netværk. Der har over de sidste 20 år været en del indledende forskning i betydningen af disse entreprenørers humane og sociale kapital i opstartsfasen af sociale projekter. Dog har det indtil videre ikke været muligt at uddrage entydige konklusioner, blandt andet fordi forskningsmaterialet har været heterogent. Der foreligger ikke, efter indledende litteratursøgning, forskning i sociale entreprenørers nødvendige kapitaldannelse i opstartsfasen for at komme i gang. Haveterapi som rehabilitering af arbejdsbetingede sygemeldte stressramte er kommet i fokus som rehabilitering i Danmark, efter omfattende gennemført empirisk forskning på Landbrugsuniversitetet i Alnarp ved Malmø i Sverige. Denne forskning, er efterfølgende publiceret i danske medier og fagtidsskrifter. Forskningen dokumenterer haveterapiens meget positive rehabiliteringseffekt på arbejdsbetingede stressramte, idet 70 % efterfølgende kommer i selvforsørgelse. Aktuelt er sundhedsmæssige indsatser mod langtidssygemeldte med arbejdsbetinget stress er i dag primært psykologsamtaler og/eller medicinsk behandling og viser at mange stressramte borgere forlader arbejdsmarkedet i utide på grund af lidelsen og altså ikke får mulighed for en effektiv rehabilitering, som det fremgår af kapitel 5. Dette fører frem til at samle den lange indledning i følgende problemstilling: 2.3 Problemformulering Hvorfor har danske sociale entreprenører indenfor haveterapiområdet kun i meget begrænset omfang, været i stand til, at oprette Haverefugier for stressramte i Danmark, når det har været muligt i Sverige? Hvad har været "trædesten"? Hvad har været snublesten"? Er det muligt for Sociale Entreprenører, tværgående gennem de tre sektorer offentlig-sektor, privat-sektor og civilsamfund, at udvikle og vedligeholde personlige netværk for herigennem at skabe nødvendig social kapital i tilvejebringelsen af nødvendige ressourcer til at starte haveterapi op som en sociale virksomheder? Definitioner på nøglebegreberne i denne opgave. Der er indledningsvis formuleret følgende definitioner af almindelige anvendte begreber indenfor Socialt Entreprenørskab i opgaven. Borger: Et socialt væsen, som lever i gensidig samhørighed med fysiske omgivelser og\n10 præges af udviklingen i resten af samfundet og verden. 10 Social Entreprenør: En borger, som over tid fastholder en ide og skaber social forandring og kapital på en innovativ måde, og derved søger at løse et socialt eller sundhedsmæssigt problem i samfundet. Ressourcer: Ressourcer er borgerens personlige støtte, viden, fortalervirksomhed, kompetencer, netværk, materialer, jord og penge. Opstartsfase: Opstartsfasen er tiden fra, beslutning om at gennemføre en idé om at oprette en virksomhed til den første betalende borger/kunde. Haveterapi: Haveterapi er en struktureret anvendelse af et specielt designet eller egnet havemiljø til professionel rehabilitering af stress-ramte borgere. Netværk: Netværk er relationer mellem borgere, der kan udnyttes som veje til at skaffe nødvendige adgang til ressourcer. Socialøkonomisk virksomhed: En virksomhed, hvis formål er, at opfylde sociale eller sundhedsmæssige behov hos udsatte borgere, samtidig med, at virksomheden fungerer på markedsvilkår med undtagelse af, at overskuddet reinvesteres i virksomheden. Social kapital: Individuelle tillidsbaserede investeringer i sociale relationer gennem hvilke, der gives adgang til mangfoldige indlejrede ressourcer hos andre borgere med fælles karakteristika, med forventninger om reciprocitet og gensidighed i form af anvendelse af ressourcer. Stress: En tilstand og lidelse, hvor krav overgår borgerens ressourcer. Kapitel 3 Metode 3.1 Udgangspunkt I opgaven er hovedvægten lagt på det empiriske ved at fornemme og forstå de samfundsmæssige sammenhænge som Sociale Entreprenører indenfor haveterapi indgår i. Fremtidsforskeren Anne Skare Nielsen 14 siger: Forskning handler jo om, at du går ud i virkeligheden, observerer noget, går tilbage og prøver at lure en dybere sammenhæng af. Men fornemmelsen skal have lov at komme før forståelsen. Det lange indledende afsnit er at betragte som mine fornemmelser 14 Citat af fremtidsforsker Anne Skare Nielsen i artiklen: Det er okay at give et bud på fremtiden Politiken søndag den 24. januar 2010 af Sune Sølund\n11 11 Undersøgelsen koncentrerer sig om Sociale Entreprenørers opstart af projekter inden for et meget homogent, afgrænset og nyt fagligt område: Dansk haveterapirehabilitering af stressramte i samme tidsperiode. I dette meget lille faglige område er der eksempler på både vel - og ikke vellykkede opstarter. 3.2 Fremgangsmåde, forskningsstrategi og undersøgelsesfelt: Fremgangsmåden er en empirisk før beskrivelse af samfundsudviklingen og en forskningsstrategi med casestudier af borgere som sociale entreprenør. Det er en empirisk udforskning af et udvalgt nutidigt fænomen i sin naturlige sammenhæng og med anvendelse af forskellige datakilder i bevisførelsen 15. De fænomener, der er valgt at undersøge, er benævnt snublesten og trædesten Fænomener som den sociale entreprenør møder som borger i samfundet i krydsfeltet mellem markedet (private virksomheder), civilsamfundet (inkl. non profit organisationer) og offentlige organisationer (myndigheder og institutioner) 16 Undersøgelsesfeltet er yderlige afgrænset til alene at omfatte Sociale Entreprenører indenfor haveterapiområdet, som en selektiv informantgruppe. Det betyder et nutidigt, homogent og meget snævert undersøgelsesfelt. Haveterapikonceptet er først blevet etableret indenfor de seneste 12 år i Danmark efter inspiration især fra Alnarp i Sverige. Multicasestudie er som analyseform beslægtet med den audits, som anvendes i sundhedsvæsenet til kvalitetssikring 17. Ved fejl og ulykker i sygehusvæsenet anvendes audit til opklaringen af, hvorfor fejl og mangler opstår, men også til at kortlægge de nødvendige aktiviteter, der skal til for at sikre gode patientforløb og for efterfølgende at forbedre patientforløbene. Men grundlager er hermeneutisk, men med anvendelse af værktøjer fra rationel choice (Andersen, Heine og Kaspersen. Lars Bo (red): Klassisk og moderne samfundsteori s. 156) Undersøgelsesmaterialet består af syv informanter, der som borgere deltager i seks kvalitative semistrukturerede interviews. Interviewene omhandler deres netværk, netværkets udvikling under opstarten, suppleret med observationer før og under interviewet og skriftligt projektdokumentation som hjemmesider, planer, ansøgninger, referater m.v. Der anvendes tre data kilder for case analyserne: Det kvalitative interview til netværksanalysen, observationer under besøget hos interviewpersonerne og de fremsendte eller udleverede dokumenter. Margaretha Järvinen og Nanna Mik-Meyer påpeger i deres bog Kvalitative metoder i et interaktionistisk perspektiv 18 vigtigheden af at analysere de empiriske materialers flertydighed, kontekstafhængighed og produktivitet ved anvendelse af flere datakilder og muligheden for kombinationer. Denne besvarelse er derfor kun én mulig tolkning af den beskrevne virkelighed for sociale haveentreprenører. Disse resultater vil jeg forstå ud fra egne indledende historiske erfaringer med samfundsudviklingen. 15 Ramian 2007 side 15. Citat af Robson, 2002). 16 Hulgård 2007 Sociale Entreprenører s Blomhøj, G. og J. Mainz Audit - en metode til kvalitetsudvikling af klinisk praksis. København Dansk selskab for kvalitet i Sundhedssektoren 18 Järvinen, Margaretha og Mik-Meyer, Nanna: Kvalitative metoder i et Interaktionistisk perspektiv, 2005\n12 12 Der er valgt at udføre seks casestudier, idet casestudiet er anvendeligt til dybtgående undersøgelse af komplekse aktuelle fænomener. Anvendelsen af seks studier, et forholdsvis stort antal for casestudier, som er valgt for at sikre maksimums variation i dette forskningsfelt 19 af 15 optalte haverefugieopstarter. Det betyder, at valget af forskellige datakilder og kombinationen af disse er essentielle for konklusionen. Altså påvirkelige af kilderne, påvirkelige af interaktionerne mellem interviewer og interviewsituation. Eksempelvis er grundstemningen før og under interview af betydning for, hvad interviewpersonerne får impuls og lyst til at fortælle. Omgivelserne betragtes ligeledes som datakilde eksempelvis ved fremvisning af haven. Interviewpersonernes egne omgivelser er valgt for at øge trygheden. Desuden er selve feltet (samspillet i dialogen mellem interviewperson og interviewer, hvori interviewet foregår) af betydning for validiteten af data, og dermed med til at finde mening som den røde tråd. Det begrunder yderligere det valg at udføre interviewene, hvor have entreprenøren almindeligvis agerer. Tilstede er den (de) interviewede, interviewer og observatør. Observatøren noterer nonverbale observationer, for at udforske mere kvalitative fænomener, som sker ved hjælp af BODYknot 20 (bilag II), hvormed der nedskrives de tolkninger, impulser, tænkning og mening, der opstår hos observatøren under interviewet. Observatørens erfaringer med og forsøg på selv at etablere et haverefugium, kan give mulighed for en spejling (at spejle den situation som informanten har været i), og mulighed for forståelse af ikke sagte problemstillinger, men også en subjektiv for-forståelse og dermed mulige fejltolkninger. Interviewer har derimod en baggrund som projektleder i ulande, og dermed stor erfaring i at kortlægge og neutralt sætte sig ind i ukendte og nye sammenhænge, for netop at sikre interviewerens egen beskrivelse, og evt. nye forståelse af relationer i netværket og interviewpersonens egen kondensering og fortolkning af meningen i det sagte under interviewet og dermed også give interviewpersonens mulighed for at korrigere evt. nye meningssammenhænge 21. Denne kombination vil sikre både bredde og dybde i data. 3.3 Begrundelse for valg af teori. Jeg vil overordnet benytte mig af den østrigske grundlægger af entreprenørforskningen Joseph A. Schumpeter 22. I artiklen Entrepreneurship as innovation skriver, at entreprenører, (i denne undersøgelse benævnt sociale entreprenører), må skaffe sig overblik over hvilke ressourcer (herunder viden) der er nødvendig for at kunne skabe en (social) virksomhed. Desuden må entreprenører kunne opbygge det nødvendige netværk for at skaffe sig adgang til disse ressourcer og fastholde visionen og udvikle koncept i takt med, at et marked åbner sig, så muligheden for at drive en virksomhed er til stede. Derudover har jeg valgt den tyske videnskabsmand og sociolog Max Weber, som selv udførte omfattende empiriske studier, som skriver. En empiriske videnskab kan ikke 19 Ramian, K. Casestudiet i praksis 2007 s Jarlnæs, Erik: BODYknotten en kommunikationsmodel til klargøring af handlingsgrundlag og samspil. Kunsten at løse knuder op BODYnamic Institute Kvale, S. Interview 1994 s Schumpeter, Joseph A. Entrepreneurship as innovation, side 51-51\n13 13 fortælle nogen, hvad de skal, men kun hvad de kan, og - under visse omstændigheder - hvad de vil (Weber 2003 s. 71). Weber forkastede dermed, at kunne forklare de voldsomme ændringer i samfundsudviklingen i Tyskland fra landbrugssamfund til det moderne industrisamfund ved 1900-årskiftet alene ud fra oplysningstidens beskrevne naturvidenskabelige forbillede som forklaringsmodel. Dermed forkastede han rationel choice (det fornuftsmæssige) som forklaring på den moderne samfundsudvikling, og gav i stedet en hermeneutisk og dermed fortolkende forståelse af borgernes sociale handel (adfærd), som årsagsforklaring til handlingsforløb og virkninger. Denne handlen kan, mente Weber, både være en ydre handling eller en indre beslutning i at undlade at gøre noget. Essensen er den subjektive mening i den enkeltes handling 23. Denne besvarelse er hermeneutisk forståelse af udviklingen fra Industrisamfundet til Vidensamfundet ved 2000-årskiftet. Fokus er derfor valgt med udgangspunkt i en enkelt borger som sociale entreprenør og dennes evner (handlen) til i løbet af tids-aksen: fra ide til de første kunder, med den nødvendige netværks udvikling for at skaffe ressourcer til gennemførelsen af ideen. Et mikro-sociologisk perspektiv, som analyseres sammen med det makro- sociologiske perspektiv som beskrevet i indledningen. Det egocentriske netværks analyse, som anvendes under interviewene, er udviklet af en rationel choice sociolog Nan Lin 24, og anvendes blot som værktøj i en kortlægning ikke som forklaringsmodel. Det individuelle (egocentriske) netværks perspektiv belyser udviklingen af sociale entreprenørers professionelle netværk i opstartsfasen. Den eksplorative undersøgelse kombinerer strukturerede kvalitative interviews med informanternes egen visualisering af deres netværk. Der fokuseres desuden på det enkelte temafelt haveterapi i forventning om, at disse iværksættere ville kunne give mere sammenhængende forståelse af at være mere sammenlignelige end en tilfældigt sammensat gruppe af sociale entreprenører, der er i færd med at etablere sig i forskellige sociale problemstillinger. 3.4 Udvælgelseskriterier af haveterapi informanterne For at få så repræsentativ population som muligt inden for feltet haveterapi entreprenører, anvendes følgende fire udvælgelseskriterier for informanter: 1. De skal beskæftige sig med haveterapi. 2. Deres rehabiliteringsgruppe er stress og rehabiliteringsformen er haveterapi 3. De ønsker at imødekomme et sundhedsmæssigt og socialt behov. 4. Det skal være et mangfoldigt udvalg af iværksættere: Grønne (hortonomuddannede) og hvide (terapeutuddannede). Både enkeltpersoner og teams. Både projekter i opstartsfasen, projekter, der har måttet opgives og sociale virksomheder, der er kommet i gang. Desuden er det søgt geografisk, størrelsesmæssig og tidsmæssig variation af opstart. Disse kriterier er opfyldt ved, at lave en bruttoliste over mulige interviewpersoner ud fra mit kendskab til haveterapiområdet, som derefter er suppleret med søgning via Internettet af terapihaver den 21. september Bruttolisten blev løbende suppleret med oplysninger via faglige netværk. Nye søgninger gennemførtes for at frasortere terapihaver for andre målgrupper end stressramte. Tilbage var en liste med 23 Max Weber Udvalgte tekster, Andersen, H oversættelse side 192 og bind 1. side 24 Lin, N. se teorikapitel\n14 basis i 14 terapihaver, som blev prioriteret ud fra, at alle ovenstående kriterier blev opfyldt. Interviewene blev gennemført i marts-april Etiske overvejelser Undersøgelsen opfylder Statens Samfundsvidenskabelige Forskningsråds Retningslinier (2002), der bl.a. påpeger at Forskeren må søge at gennemføre sin opgave med størst muligt hensyn til de berørte personers følelser og interesser. Denne indstilling er relevant i forhold til for eksempel iværksættere, der har måttet opgive en drøm, hvori de har investeret mange års arbejde eller andre som af markedshensyn ønsker at bevare anonymitet. Forskningsrådet erklærer også, at Undersøgelsespersonernes identitet skal beskyttes. Kilderne anonymiseres så vidt muligt. Navne på alle aktører sløres i gengivelse af netværk. Herover for står, at temafeltet imidlertid er så lille, at man internt i haveterapinetværk i et vist omfang vil kunne udregne nogle informanters identitet. Dette er informanterne orienteret om inden tilsagn om medvirken. Listen af de 14 terapihaver er derfor heller ikke offentligt gjort som bilag. Brug af eventuelle navngivne citater fra lydfilerne, vil af samme årsag kun ske på baggrund af de citeredes samtykke. 3.6 Udarbejdelse af interviewguide og forberedelse til interviews Interviewguiden (Bilag III) blev udarbejdet med baggrund i teoretiske overvejelser og dialoger og krav om overskuelighed i temaer. Der blev udarbejdet skema til standardoplysninger. Kontakten til informanten, blev indledt med en telefonisk anmodning om interview. Interviewspørgsmålene blev sendt ud pr. mail, inden der blev givet endeligt tilsagn om interview. Efterfølgende blev der sendt materiale retur i form af projektbeskrivelse og andre dokumenter. Og evt. hjemmeside blev gennemgået, således at casen var kendt. Flere af interviewpersonerne havde yderligere i forbindelse med interviewet fundet supplerende materiale og forberedt sig med personlige noter. Der er foretaget et prøveinterview inden mhp. praktisk afprøvning og supervision. Det medførte den ændring at benytte samme person og samme observatør gennem alle interviews. 3.7 Gennemførelse af interviews Undersøgelsesteamet bestod af interviewer og observatør som også var praktisk hjælper. Interviewene tog 1 1/2 time til 2 timer. Selve interviewet tog udgangspunkt i en interviewguide med indledning, der beskriver interviewets formål og forløb til afstemning af forventninger i forlængelse af forudgående telefonsamtaler og aftal med de fire centrale spørgsmål. Spørgsmålene om ressourcebehov, som defineredes af informanten under interviewet og udvikling af det egocentriske - netværk, som omfatter netværks udvikling i løbet af opstartsfasen. De afsluttende åbne spørgsmål giver informanten mulighed for at inddrage andre aspekter end de netværks- og ressourcerelaterede. Under interviewet kortlægges, visualiseres og fotograferes de professionelle netværk ved begyndelsen og senere i opstartsperioden, ved at de interviewede selv markerer hvor tætte eller fjerne aktørerne opleves at være. Og selv definerer nødvendige ressourceområder. Senere gengives de anonymiserede netværk i mindmap format til brug i analysen.\n15 Snublestene og trædestene for sociale have-entreprenører 15 En informants visualisering af et opstartsnetværk25 Indvendingerne mod denne metode går bl.a. andet på at man ved denne fremgangsmåde hyppigt lader sig nøje med oplysninger om blot 3-5 kontakter26 og at de interviewedes rammebetingelser (universe) ikke kendes af forskerne, der derfor ikke kan stille relevante uddybende spørgsmål, hvilket ikke er tilfældet i denne opgave. Desuden hersker der en formodning om, at informanter har en tendens til bedre at kunne huske stærke bånd, så disse kommer til at dominere uforholdsmæssigt på bekostning af svage bånd. Der er imidlertid taget højde for disse indvendinger ved kun at inddrage iværksættere fra haveterapiområdet, som er kendt område og derfor kan bede om at få uddybet efter behov. Desuden giver indsnævringen til et enkelt temafelt en forventning om, at de interviewede iværksættere står over for beslægtede udfordringer som dog imødekommes forskelligt. Netværkets omfang bestemmes af entreprenørernes behov for ressourcer i opstartsperioden og styrer kortlægningen af hele det professionelle netværk. Den postulerede tilbøjelighed hos interviewpersoner til fortrinsvis at nævne tætte bånd modvirkes af udgangspunktet for netværkskortlægningen: behovet hos den sociale entreprenør for at skaffe sig adgang til manglende ressourcer gennem svage bånd27. Derfor spørges der ind til ressourceadgang gennem mere perifere aktører. En mere generel kritik af netværksanalyser er, at de (gen)giver et øjebliksbillede af et netværk, der i sit væsen er dynamisk og foregår over tid. Den foreliggende undersøgelse giver mulighed for at analysere ændringer i de sociale iværksætteres opstartsnetværk ved at sammenligne fotos af netværk fra begyndelsen af etableringsperioden og til senere (dvs. den aktuelle situation, hvis opstartsaktiviteter stadig pågår, og som det er lige før virksomhedsstart eller opgivelse af projektet). Observationer noteres og renskrives efterfølgende. De omfatter hele besøget, det vil 25 Dette eksempel stammer fra et prøveinterview forud for undersøgelsen. Som det vil fremgå er alle gengivelser fra undersøgelsesmaterialet anonymiseret. 26 For eksempel Greve & Salaff (2003) spurgte kun ind de fem vigtigste netværksforbindelser med henvisning til at informanter gerne kan huske dem. 27 Elfring og Hulsink (2007) forsøger at omgå dette problem ved at bruge fire "name generators" i hvert interview, dvs. at bede informanterne (kommercielle iværksættere) nævne deres kontakter på fire forskellige tidspunkter. Der var desuden fokus på tre forud valgte ressourceområder: start kapital, ansættelse af nøgle personale, samt legitimitet.\n16 16 sige også evt. med observationer fra rundvisning. Der er anvendt BODYknot med spejling 28, som er en hermeneutisk og kvalitativ tilgang, omhandlende fastholdelse af kontekst, observation af grundstemning, ydre sansning, primær tolkning, indre sansning, analyse, impuls og handling. Desuden er anvendt empati Beskrivelse af fremgangsmåde ved analyse, diskussion og konklusion Interviewene er optaget på lydfil, transskriberet ordret med pauser og tydelige følelsesudtryk. I et interview var der problemer med lydoptagelsen, men umiddelbart efter nedskrevet i punktform af interviewpersonen. Der er senere via mail indhentet yderligere data til belysning af enkelte dunkle områder efter transskriberingen. Resultaterne af empiriske data: Udskrevne interview, observationer og data, kategoriseres indenfor de fem ledestjerner som er: Identifikation af nødvendige ressourcer, udvikling af strategisk netværk, markedsforståelse, entreprenørtyper, Alnarp som inspirationskilde, opsummering af trædesten og snublesten og andet. Efter dataindsamlingen valgte observatør og interviewer at analysere, konkludere og perspektivere materialet i to adskilte selvstændige opgaver pga. vidt forskellige videnskabs teoretiske udgangspunkter. Denne besvarelse forsøger især at afdække de mere skjulte betydninger og uddybe betydningen i det, de har sagt under interviewene (Kvale 1993 s. 182) Der er efter forlæg fra Kvale foretaget en udvælgelse og strukturering af data indenfor de førnævnte hovedkategorier, derefter en afklaring af materialet i forhold til opstillede ledetråde. En fortolkning af meningsindholdet fra observationer og lyd-udskrift. Endelig er der foretaget en meningskondensering, for at udarbejde betydningsstrukturer og meningsstrukturer, der ikke umiddelbart fremtræder i teksten. Kvale siger om meningsfortolkning: Dette forudsætter en vis afstand til det, der er sagt, hvilket opnås gennem en metodisk eller teoretisk holdning, der re-kontekststualiserer det sagte i en specifik begrebskontekst (Kvale 1993 s. 199.) Denne afstand er i denne opgave opnået metodisk som observatør og ved anvendelse af tidligere omtalte BODYknot-metode. I forståelsen af de udvalgte data findes den begrebsmæssig sammenhæng (Kvale 1993 s. 202, s ) Kvale skelner mellem at finde mening eller at skabe menig, og sammenligner de to former med minearbejder- eller rejsende-opfattelsen. Denne analyse er et forsøg som rejsende. Meningen i interviewet er fundet gennem anvendelse af ad hoc metoder (bricularge) som Brinkmann nævner i den reviderede bog om Kvalitative interview (Kvale og Brinkmann, 2008 s. 259) De analyserede data sammenholdes med udvalgte forskningsresultater om netværk, social kapital, socialt entreprenørskab og indledningsafsnittets beskrevne historiske samfundsmæssige ændringer de sidste 20 år, og diskuteres ud fra naturalistisk generaliserbarhed, altså ud fra egne erfaringer, (Kvale s. 228). Validiteten (ægthed) er stort, da sociale entreprenører indenfor haveterapiområder er et ekstremt lille 28 Jarlnæs, Erik: BODYknot-modellen som ledelses- og kommunikationsmodel BODYnamic Institute copyright og undervisningsmateriale øvelse 4.8 Kroplæsning/spejling af klient December 1991 EJ/SJ copyriet. 29 Travelbee, Joyce: Interpersonal Aspekts of Nursing, Davis Philadelphia\n17 forskningsfelt og kendt erfaringsområde gennem egne forsøg på samme opstart. Realibiliteten (pålidelighed), i forhold til om andre (forskere) ved den kvalitative metode kommer til samme resultat, er ikke aktuel og meningsgivende videnskabsteoretisk set. 17 Set i et samfundsudviklingsperspektiv, hvor samfundet på den ene side kan via ITudviklingen kan kontrollere og hvor det samtidig er et åbent globaliseret samfund for udveksling af informationer finder, jeg det vigtigt at få en historisk dimension med inspireret ag Kvale og Weber Konklusionen er udformet som delkonklusioner under lederstjernerne og sammenfattet efterfølgende i forhold til problemformuleringen. Kapitel 4 Teori Dette kapitel starter med en gennemgang af teoridannelse om personlige sociale netværk, de stærke og svage bånd, social kapital, og forskning inden for entreprenørfeltet med udformning af mulige ledetråde. 4.1 Netværksforskning i stærke og svage bånd Granovetter publicerede i 1973 artiklen The strength of weak ties og fornyede derved diskussionen og forskningen i sociale netværk 30. Granovetter ønskede at påvise nødvendigheden af at supplere økonomiske forklaringsmodeller med en forståelse af vigtigheden af personlige sociale relationer, da økonomiske aktiviteter i moderne tid er indlejrede i sociale relationer. Med udgangspunkt i sin afhandling om vellykkede jobsøgningsstrategier 31 påviste han nødvendigheden af ikke blot at have et tæt netværk med familie og nære venner, men også betydningen af gennem mere perifere bekendte at kunne bygge bro til nøglepersoner, der kunne støtte opfyldelsen af den jobsøgendes ambition. Tilsvarende eksempler kunne være adgang til viden og andre ressourcer for entreprenører, der ønsker at starte egen virksomhed, og vores eksempel oprettelse af haverefugier i Danmark. I afsnittet Weak Ties in Egocentric Networks påpeger han, at individer er afhængige af brobyggende svage bånd for at få adgang til vigtige indlejrede ressourcer: such ties are then of importance... in that they are the channels through which ideas, influences, or information socially distant from ego may reach him. The fewer indirect contacts one has the more encapsulated he will be in terms of knowledge of the world beyond his own friendship circle; thus, bridging weak ties (and the consequent indirect contacts) are important (1973: ) 15 år senere knyttede den amerikanske rational choice - sociolog Coleman, de målrettede sociale netværk til social kapital. Sociale netværk, understreger han i overensstemmelse med Granovetter, er vigtige ikke blot for samfundsfunktioner, men også for økonomien. Coleman tager udgangspunkt i rational action teorien, hvori 30 Udtrykket socialt netværk blev først brugt af J. A. Barnes (Marin & Wellman 2009) I hans skelsættende udforskning af relationerne og beslutningstagningsmønstre I et norsk fiskerisamfund I Arbejdsmarkedet har i det hele taget været et foretrukket felt for forskning i sociale netværk, bl.a. hos Lin.\n18 18 enhver aktør har kontrol over visse ressourcer, herunder social kapital, der inheres in the structure of relations between actors and among actors (1988, s:96) (og udnyttes til økonomisk optimering). Social kapital, fortsætter han, skabes gennem forandringer i relationer mellem personer, der faciliterer handling gennem komplementerende værdiskabende ressourcer. Forskellige individer vil allerede besidde og kunne søge at skabe forskellige sociale netværk, der vil give forskelligt udbytte. Skabelse af målrettede netværk forudsætter gensidig tillid og en forventning om reciprocitet 32 engang i fremtiden. Coleman understreger at sociale netværk er dynamiske og levedygtige, så længe de opleves som havende nytteværdi: actors establish relations purposefully and continue them when they continue to provide benefits (1988, s:105) Det er imidlertid især betydningen af tætte, lukkede, homogene (familie)netværk med en høj grad af tillid og reciprocitet, der er genstand for Colemans empiriske undersøgelse af (forældre) netværks betydning for om børn passer deres skolegang eller opgiver. Som påpeget af Granovetter uddyber Nan Lin, at det især er mere åbne netværk med svage brobyggende bånd, der har afgørende betydning for entreprenører, når denne må skaffe sig adgang til ressourcer, der er afgørende for udvikling af deres virksomhed. Det er imidlertid kvaliteten af de ressourcer som brobyggeren kan give adgang til, der er afgørende, ikke selve broen, der er et middel til skabelse af social kapital gennem netværket, der er en nødvendig adgangsvej, men ikke ækvivalent med social kapital (Lin 2005:3-4). Lin præsenterede inden årtusindskiftet sin Network Theory of Social Capital. I gennemgangen påpeges, hvordan brug af begrebet social kapital betyder, at også andre end kapitalister i marxistisk forstand får kapitaladgang. Mekanikken i social kapital er enkel: der investeres i sociale relationer i forventning om udbytte (returns), der har form af adgang til informationer, indflydelse på nøglepersoner, og social legitimering af den netværkende (social credentials). For Lin er social kapital lig sociale netværksværdier (assets): social capital is captured from embedded resources in social networks (1999:28). Lin bygger på Granovetters skelnen mellem betydningen af tætte og svage bånd og ser fordele ved begge båndtyper afhængigt at formålet. Tætte bånd som Colemans kan være værdifulde, når den netværkende ønsker at bevare eller vedligeholde ressourcer, mens svage bånd, der benytter broer for at få adgang til viden eller indflydelse, derimod er nyttige, når man søger aktuelt 32 Lin skeldner mellem kommercielle og sociale foretagender m.h.t. reciprocitets forventninger: Unlike economic exchange, where reciprocal and symmetric transactions are expected in the short or long term, social exchange may not entail such an expectation (Lin 1999:40) 33 Colemans skildring af brug og dannelse af social kapital i netværk finder genklang hos en lang række social kapital forskere, som for eksempel i Burts citatbuket (2001: s 32): Bourdieu (1980 & 1992): social capital is the sum of the resources, actual and virtual, that accrue to an individual or group by virtue of possessing a durable network of more or less institutionalized relationships of mutual acquaintance and recognition. Putnam (1994): Social capital here refers to features of social organisation such as trust, norms, and networks that can improve the efficiency of society by facilitating coordinated action. Dette trekløver af teoretikere har undersøgt aspekter af social kapital og netværk på forskellige niveauer og fra forskellige vinkler, men da det i nærværende undersøgelse er sociale entreprenører, der er i fokus, er det kun udvikling og brug af individuelle personlige formålsrettede netværk, der er genstand for diskussion. Som en konsekvens heraf er det Coleman samt især Nan Lin, der i årtier har beskæftiget sig med sociale netværk og kapital, der er interessante.\n19 19 manglende ressourcer (instrumental actions). Dette fører Lin til følgende definition af social kapital: investment in social relations by individuals through which they gain access to embedded resources to enhance expected returns of instrumental or expressive actions (Lin 1999:39) D.v.s. at der er tale om formålsrettet investering i adgang til og mobilisering af social kapital for at opnå udbytte i form at økonomisk, politisk og/eller social kapital svarende til finansiel støtte, samfundsmæssig position og netværksstatus (1999:40). Et godt rygte kan fremme adgang til eftertragtede ressourcer. Den udvidede adgang gennem netværk til mere mangfoldige indlejrede ressourcer benævnes også heterophilous social capital (2005: 12). Modsætningen til heterophily (mangfoldighed i indlejrede ressourcer) er homophily, hvor aktørerne har visse fælles karakteristika, som for eksempel livsstil og værdier. Da det er en forudsætning for velfungerende netværk, at der er en vis gemytternes overensstemmelse, vil der altid være et element af ensartethed - også i heterofile netværk. If ties or networks, while maintaining interactions and sharing certain characteristics and resources, nevertheless also encompass characteristics and resources that are different among the actors, be they individuals or collectives, access to diverse information and resources is enhanced for all ties or members in the networks. Det, i forhold til social kapital vigtige netværk eller bånd, afhænger af the extent of its members heterophily in characteristics and resources (2005:17-18). Der er imidlertid i praksis ulige adgang til social kapital, afhængigt af blandt andet den enkeltes muligheder for at mobilisere sit netværk og dermed indlejrede ressourcer. Lin s senere definition af social kapital er mere ligefrem: Social capital is defined as resources embedded in one s social networks, resources that can be accessed or mobilized through ties in the networks (2005: s.2) Eksisterende og potentielle netværk er forudsætning for adgang til og brug af indlejrede ressourcer. Desuden er den merværdi, der skabes gennem broer afhængig af hvilke indlejrede ressourcer, der er skabt adgang til. For den enkelte er social kapital de ressourcer, der er indlejrede i vedkommendes nære sociale omgangskreds, samt de, der er indlejrede i personens udvidede netværk (2005:12). Lin ser de indlejrede ressourcer som en kilde (pool)l til social kapital, men netværks ejeren er ikke nødvendigvis opmærksom på alle de indlejrede ressourcer i netværket og derfor kan overse reelle de facto muligheder. Da ego netop ikke nødvendigvis er klar over hele potentialet i sit netværk, vil en enkeltperson eller team ikke kunne fungere som kilde til alle indlejrede ressourcer. Lin foreslår derfor, at man nøjes med at specificere bevidsthed om ressourcepotentiale, når det drejer sig om aktør-netværk som hos entreprenører. Samtidig sker udvælgelsen af ressourcer i det personlige netværk i forhold til et defineret behov. - Summa summarum, så kan i dette tilfælde iværksætteren give oplysninger om sit udvalg af netværkskontakter og de ressourcer han har været opmærksom på, ikke hele omfanget af hele den potentielle sociale kapital i sit netværk (2005:6). Det er vigtigt at forstå de personlige sociale relationer betydning, da de økonomiske aktiviteter er indlejrede i sociale relationer. Det er også nødvendigt, ikke blot at have et tæt netværk med familie og nære venner, men også gennem mere perifere bekendte at kunne bygge bro til nøglepersoner, der kan støtte opfyldelsen af projektet Skabelse af målrettet netværk forudsætter gensidig tillid og en forventning om reciprocitet. De sociale netværk er dynamiske og levedygtige, så længe de opleves som havende nytteværdi. Det er en forudsætning for velfungerende netværk, at der er en vis gemytternes overensstemmelse, med et element af ensartethed. Der er\n20 20 imidlertid ulige adgang til social kapital afhængigt af blandt andet den enkeltes muligheder for at mobilisere sit netværk og udvælge de indlejrede ressourcer i forhold til et defineret behov. 4.2 Iværksætterforskning i nødvendige opstartsressourcer for Sociale Entreprenører Hvordan er disse teorier og hypoteser i social netværkskapital blevet anvendt i forskning om iværksætteres etablering af nye virksomheder? For at belyse dette gennemgås en international og danske forskningsrelaterede artikler om entreprenører og sociale netværk under opstart, samt et par artikler om socialt entreprenørskab. I sin kendte artikel, Entrepreneurship as Innovation skriver østrigeren Schumpeter de innovative tiltag som iværksættere typisk bidrager med, bl.a. introduction of a new good - hvilket kunne være haveterapeutisk behandling af stress - og new combinations, der kunne være at afprøve mindfulness i stressbehandlingen. Schumpeter kalder de personer, der engagerer sig i innovation, entrepreneurs (1934: 58). Entreprenører er ofte selvstændige og hvad man i senere forskning kalder jacks-ofall-trades, d.v.s. at de bygger på mangeartet erfaring og viden, der muliggør, at de selv kan påtage sig en række virksomhedsskabelsesroller som ledelse, salg, HR, m.v. Entreprenører adskiller sig fra andre ledere, siger Schumpeter, ved at kunne manøvrere i en kontekst med mange ubekendte og kunne overvinde modstand, som for eksempel den udfordring det er at finde partnere eller kapital. Desuden er han i stand til at kunne fastholde sin vision og udvikle konceptet i takt med at et potentielt marked åbner sig. Entreprenøren griber muligheder og agerer determineret: he seems to act and often harshly in his individual interest alone (1934:67). Entreprenøren agerer rationelt i sin omhyggelige planlægning af sit nyskabende projekt, hvori han lægger alle sine kræfter. Denne ildsjæl trives i selvstændig skaben og hans midler er ihærdighed og kreativitet. James Austin sammenligner privat og tredje sektor iværksættere og skildrer den for entreprenøren karakteristiske... pursuit of opportunity beyond the tangible resources that you currently control (2003: s 4). For ham er personlighedstræk for begge entreprenørtyper et stærkt behov for at mestre kontekstuelle faktorer (environment), lyst til at eksperimentere og høj usikkerhedstærskel. 34 Når Austin definerer socialt iværksætteri som entrepreneurial activity that is undertaken within the nonprofit sector with the aim of building social value (2005:8) fremhæver han en karakteristisk forskel mellem den kommercielle entreprenørs profitmaksimerende adfærd og den sociale iværksætters primære mål som forandringsagent: at imødekomme et socialt behov på en innovativ måde. Opstilling af disse modsætningstyper modificeres imidlertid af praksis, hvor kommercielle entreprenører også ser muligheder i sociale projekter og sociale entreprenører kan se en fordel i at udvikle social økonomiske virksomheder for at blive mere økonomisk bæredygtige og uafhængige. Den sociale entreprenør kan således vanskeligt sættes på formel. Mylderet af sociale problemer modsvares af en mangfoldighed af projekttyper, der kan opstartes af individuelle sociale iværksættere eller grupper. Mange projekter er helt 34 Jeg vender tilbage til Austin et al.s model sidst i dette kapitel, samt i skildringen af konteksten for danske haveterapiprojekter i næste kapitel.\nSnublestene og trædestene for sociale have-entreprenører 1\nSnublestene og trædestene for sociale have-entreprenører 1 Indholdsfortegnelse side Kapitel 1 Abstrakt 2 Kapitel 2 Indledning 2 2.1 Samspil mellem sektorer i Danmark 1990-2010 med socialt og kommercielt


Stonehill Suites - Bacolod | Hotels.com\nStonehill Suites, Bacolod, Vestlige Visayas, FilippinerneDestination\n3,5-stjernet hotel i Bacolod med restaurant og bar/lounge\nHotelbar. Billede 1 af 87.\ncorner San Agustin Dr, Bacolod, 6100, Western Visayas, Filippinerne\nRobinsons Place Bacolod: 19 minutters gang\nSan Sebastian Cathedral: 25 minutters gang\nSMX Kongrescenter: 25 minutters gang\nSM City Bacolod Northwing: 28 minutters gang\nDeluxe-suite - 1 kingsize-seng (No window)\nBredco Havneterminal: 31 minutters gang\nGaisano City Mall: 41 minutters gang\nBalay ni Tana Dicang-museet: 6,5 km\nPanaad-stadionet: 8,5 km\nBacolod (BCD-New Bacolod - Silay): 28 minutters kørsel\nEkstrasenge er til rådighed mod et gebyr på PHP 999.0 pr. dag\nMorgenmadsbuffet tilbydes mod et ekstra gebyr på PHP 499 pr. person (cirkapriser)\nHvilke rengørings- og hygiejneforanstaltninger er der i øjeblikket indført på Stonehill Suites?\nEr der parkeringsmuligheder på stedet ved Stonehill Suites?\nEr kæledyr tilladt på Stonehill Suites?\nHvornår er indtjekning og udtjekning på Stonehill Suites?\nEr der restauranter på eller i nærheden af Stonehill Suites?\nJa, der er en restaurant på stedet, som tilbyder lokale og internationale retter. Nærliggende restauranter inkluderer Bob's (4 min. gang), Calea (4 min. gang) og Pala-Pala 18th Street (4 min. gang).\nHvad kan jeg opleve hos Stonehill Suites og i nærheden?\nhugh, Rejse på 2 nætter, 8. mar. 2020\nRene, Familierejse på 3 nætter, 7. feb. 2020\nMegan, Familierejse på 3 nætter, 25. jan. 2020\nRaynaldI, Familierejse på 2 nætter, 17. jan. 2020\nRomantisk rejse på 5 nætter, 20. aug. 2019


Allan Olsen - Diskografi - Kommer kongen tilbage\nStenstorp & Partners tænder sin daglige joint\nhvem finder Stenstorp sjov når rygter taler sandt?\ntog hjemmefra til morgen opsat på en sniger\ncasual klædt som jeg var\net smut tilbage til Memory\nen kryster krydser sit spor\nhavde nær taget en hare ved Dannerhøj\nblev pivet og var tæt på at vende\nda Rimmern' kirke dukkede op over hustage\nder p.t. har svært ved at grine\nfor det er bad times i Memory\ndet springer fra hus til hus\ndet er bad times i Memory\nMemory har the blues\nKongen kom op og besøgte os engang\nhan kørte i bil uden tag gennem byen\nvi fik alle sammen flag vi skulle flage med\nfor første gang var Memory i fjernsyn\nde lange lyse nætter over Svendebyen\nfra Tolne ud til Brændevins Hage\ner afløst af en Twin Peaky feeling\n-mon Kongen kommer tilbage?\nfår folks unger lært nu hvor fløjten den er stum\nat en enkelt tone kan være mol?\nog hvordan skal de lære at drikke og blive fulde\nuden at brække sig ned ad sig selv?\nrimklare morgen kold sol rammer luger og spjæld\nen rastløs Knallert sparkes igang\nog smælder et totakts farvel\nder er rustent og rødt mellem kraner og gods\net par mand tusser søvnigt omkring\nimens mågerne hviler som et overfyldt tandsæt\nder er ingen her der forstyrrer dem mere