Hvordan man behandler en hernia i cervikal rygsøjlen - Symptomer February\nBehandling af en hernia i den cervicale rygsøjle udføres i specialiserede klinikker og hospitaler. Denne proces udføres af en førende neuropatolog, terapeut eller kirurg. Hvis patologien er mild og patienten er vendt i de tidlige stadier, udføres der konservativ behandling.\nI de senere stadier af patogenese træffer den behandlende læge en beslutning om operation for at fjerne dannelsen. Efter radikal terapi skal patienten gennemgå et rehabiliteringsforløb, hvorefter funktionaliteten af hans organer vil blive genoprettet.\nIntervertebral hernia i den cervicale rygsøjle forekommer i de fleste tilfælde på grund af fremspring, osteochondrose, arthritis og andre diffuse degenerative sygdomme. Patologisk dannelse kan påvirke fra 1 til 7 cervikal vertebra. Det hele afhænger af de knogle strukturer, hvor den degenerative proces finder sted.\nPatologien findes oftest i hvirvlerne C3, C4, C5 og C6. En metabolisk lidelse bidrager til den gradvise ødelæggelse af rygsøjlen, på grund af hvilken intervertebralskiven undergår for store belastninger. Gradvist er dens elasticitet tabt, den pulpøse kerne skiftes, og den fibrøse ring er brudt. Disse processer ledsages af følgende symptomer:\nfølelsesløshed og prikkende følelse\nkrænkelse af underarms og øvre lemmer\nDette symptom er karakteristisk for en hernieret intervertebral disk fra den første til den sjette vertebra. Hvis det påvirker syvende hvirvler og første thorax, har patienten øvre luftvejssygdomme (kronisk hoste, bronkitis, hæshed og andre).\nMed hjælp af lægemidler opnås lindring af akut smerte under en cervikal rygsygdomme, fjernelse af inflammation og muskelspasmer. I perioden med exacerbation er det stoffer, der kan fjerne de ubehagelige symptomer og tillade dig at gå til fysioterapi (fysioterapi) og fysioterapi.\nDer er sådanne grupper af stoffer:\nAnti-inflammatorisk glucocorticoid og ikke-steroide lægemidler. Hormonale smertestillende midler ordineres kun i avancerede tilfælde, når NSAID'er ikke har nogen virkning.\nMuskelafslappende midler er lægemidler, der reducerer den øgede tone i de spasmerede muskler. Ved længerevarende spasme føler patienten en mager smerte, ubehag og en brændende fornemmelse i nakken.\nChondroprotectors - en gruppe af midler, der indeholder stoffer, der erstatter bruskvæv. Disse er stoffer som hyaluronsyre, chondroitinsulfat og glucosamin. I forskellige kombinationer anvendes disse komponenter til at genoprette brusk og metaboliske processer i ryggen.\nDet er muligt at behandle en cervikal rygsygdomme ved hjælp af fysioterapeutiske procedurer først efter smertelindring. Derefter udpeger specialisten en af følgende metoder.\nEn procedure, hvor en uddannet arbejdstager arbejder dybt gennem musklerne i nakke og ryg. Denne effekt forbedrer blodcirkulationen og metaboliske processer. Efter 12-15 sessioner observerer patienten betydelig lindring og genopretning af rygsøjlens funktionalitet.\nVirkningen på bruskvæv med akustiske impulser bidrager til genopretning og regenerering. For at gøre dette, brug lavfrekvente pulser, der fremskynder helingsprocessen af sår og skader.\nBehandling med lokal afkøling øger blodcirkulationen i de berørte hvirvler og intervertebralskiven. En sundhedspersonale bruger flydende kvælstof til at reducere hævelse og betændelse i nerveroten.\nEksponering for en opvarmet laser stimulerer metaboliske processer i de væv, der er modtagelige for bestråling. Denne teknik erstatter medicin og kirurgi, da den virker direkte på ryggenhvirvlen.\nØvelsen skal først startes efter samråd med lægen og under remission, når hernialprotesen er lille. Oftest udfører patienterne følgende øvelser:\nI siddestilling er det nødvendigt at vippe skubbet på skiftet i begge retninger og forsøge at lægge det på skulderen. Dette skal gøres så langsomt og omhyggeligt som muligt for ikke at skade kroppen. Hvis der opstår ubehag under vippen, behøver du ikke at overdrive det, det er bedre at stoppe øvelsen.\nFor at udføre følgende øvelse skal du tage stilling, hvor ryggen bliver lige så let som muligt, og dine skuldre vil blive afslappet. Det er nødvendigt at vippe hovedet tilbage og blive i denne position i en kort periode. Derefter skal du vippe hovedet frem og røre brysthagen. Det anbefales at gøre mindst ti gentagelser.\nDen sidste øvelse - drej hovedet til siden. For at gøre dette skal du sidde og rette skuldre. Derefter drejes hovedet til en af siderne med en yderligere forsinkelse af hovedet i denne stilling.\nDerudover forbedrer gymnastik blodcirkulationen i dette område, lindrer stress og overdreven spænding. Men hvis ubehag konstant mærkes under gymnastik, så er dette et tegn på, at du skal konsultere en specialist for rådgivning. Så snart problemer med smerte er løst, skal du vende tilbage til klasser.\nKirurgi - en radikal behandlingsmetode, der gør det muligt at fjerne deformeringen af hvirvlerne og fremspringet på den intervertebrale disk. Proceduren anvendes i tilfælde, hvor en persons liv er i fare. Dette er en situation, hvor klemning af nerveganglierne eller arterien opstod. I dette tilfælde skal den førende læge bestemme hvilken type operation, der skal vælges.\nI de fleste tilfælde udføres anterior cervikal discektomi. Dens essens er at fjerne den beskadigede disk gennem et lille snit på nakkens forvæg. Når strukturen er fjernet, er dens plads taget af et fragment fra bækkenets væv, som på forhånd tages fra patienten. For større mobilitet indsætter kirurgen en lille metal- eller titaniumplade, som sikrer stabiliteten af accretionen.\nI andre tilfælde gør neurokirurger uden et fragment af bækkenbenet. I stedet tager de et kunstigt bur, designet specielt til at fylde hulrummet mellem to hvirvler. Dette reducerer signifikant mængden af tid, kosmetiske fejl og den nødvendige rehabiliteringstid for at genoprette mobiliteten.\nUden kirurgi er det næsten umuligt at helbrede en alvorlig sag. Patienten kan kræve hurtig implantation af intervertebralskiver. I dette tilfælde renses det berørte område under operationen, den ødelagte disk fjernes, og implantatet indsættes. Efter operationen føler personen en betydelig lettelse, fordi denne struktur reducerer trykket på hvirvlerne og fordeler belastningen jævnt.\nBehandling af livmoderhalsbrød i Bubnovsky omfatter:\nindledende konsultation med en læge\ndiagnostik i en af Bubnovskijs lægecentre;\nvalg af metoder og regelmæssig fysioterapi.\nFørst og fremmest udfører arbejdere diagnostik på særlige MTB-simulatorer, der undersøger individuelle muskelgrupper. Dette giver dig mulighed for at finde ud af den nøjagtige placering af patologien og dens natur. Derefter foreskriver kinesitherapisten et sæt simple øvelser, der over tid øger deres kompleksitet.\nI medicinske centre fokuseres primært på fysiske øvelser, der udføres ved hjælp af specielt designede simulatorer. Den behandlende læge overvåger patienten under hele behandlingen, så han kan rette patienten i tide, hvis han gør øvelsen forkert. Medicin og kirurgi anvendes ikke i terapi.\nPopulær behandling har flere fordele med hensyn til lægemiddelbehandling og kirurgi. Det er sikkerhed, tilgængelighed og brug af naturlige ingredienser. Ulempen er manglen på kliniske undersøgelser og en relativt lang behandlingsperiode.\nTraditionel terapi giver et stort udvalg af råvarer, hvorfra du kan komprimere. Blandt dem er de mest almindeligt anvendte komprimerer baseret på peberrod eller fedtfedt. Fedt skal være lidt opvarmet og derefter påført kroppen. På toppen af den del af kroppen, der forårsagede fedtet, dækket af polyethylen og desuden indpakket i klud, uld.\nKompressen skal forblive på kroppen i mindst otte timer. Patienten føler sig normalt lettet efter et par timer. Kompressioner udføres i løbet af ugen, og kroppen skal derefter hvile i endnu en uge. Også patienter reagerer godt på hvidløg komprimere, især da det er meget lettere at lave. Det er nok at tage tre hundrede gram hakket hvidløg og to hundrede gram vodka.\nAlt dette blandes og infunderes i løbet af to uger. Derefter skal du tage en klud, fugte den i en opløsning og fastgøre den på det ømme sted. Komprimering skal opbevares i mindst fem timer, og det skal ske hver anden dag. Kompressioner baseret på Kalanchoe forlader arbejdet godt med brok. Du skal bare skære blade, og derefter fastgøre dem til kroppen og dække med gasbind i otte timer. Behandlingsforløbet er to uger.\nAlle opskrifter af tinkturer og decoctions er tilberedt hjemme og kræver ikke medicinsk uddannelse, men forudgående konsultation med en læge er obligatorisk. Det er kun muligt at helbrede en brokk alene, hvis specialisten bekræfter patologiens indledende fase og godkender de valgte behandlingsmetoder. Blandt alle opskrifter er følgende:\nMælkebøtte sirup. 200 g blomster blandet med en hakket citron og hæld 2 liter varmt vand. Blandingen koges i 2 timer, hvorefter den afkøles. Forbruge 1 tsk under måltiderne.\nInfusion af blade af knogle. For at forberede infusionen skal du tage 15 g knuste blade og hæld 250 ml kogende vand over dem. Herefter forbliver blandingen i 3-4 timer. Strained bouillon er opdelt i tre doser om dagen.\nBouillon fra aspenbark. 20 g knust bark fyldes med 250 ml kogende vand og infunderes i 5 timer. Et afkog er taget under måltiderne 1 el. en ske.\nFolkemidler i form af salver og cremer fremstilles på basis af planter og æteriske olier. Lægemidler af sådanne planter som rødderne af elecampan og sabelnik, efterlader kløver og hæmningsfrø. Alle disse planter er taget i samme proportioner, hvorefter de knuses og hældes med medicinsk alkohol. Denne blanding er infunderet i 2-3 uger på et mørkt sted. Når salven er klar, påføres det med et tyndt lag på det berørte område.\nAnti-inflammatorisk og smertestillende virkning af sådanne olier: gran, comfrey, St. John's wort og birk blade. Æteriske olier af gran og comfrey kan købes på apoteket. Olie af Hypericum og unge birkeblader fremstilles manuelt. For at gøre dette skal du tage 50 gram råvarer, male det og tilsæt det til majsolie. Derefter bliver den tilbage til 3 uger.\nBehandle eksacerbationer kan være i klinikken eller på hospitalet. Efter eliminering af en forværring fortsætter patienten med at udføre anbefalinger fra lægen derhjemme.\nDa grundlaget for enhver intervertebral brok altid er baseret på dystrofiske processer i vævene i intervertebrale diske, er hyaluronsyre og chondroitinsulfat, de vigtigste strukturelle elementer i brusk, foreskrevet for at forhindre sygdommens fremgang. Det øgede indhold af disse stoffer i brokzonen sænker de patologiske processer i disken, og nogle gange kan disse værktøjer endda medføre en forbedring af diskens tilstand.\nEngagere i fysioterapi øvelser under ledelse af en erfaren instruktør, fordi uhensigtsmæssig motion er fedt ikke med forbedring, men med forværring af brok.\nEn erfaren læge vil helt sikkert udføre differentieret diagnostik for at sikre, at patientens dårlige helbredstilstand ligger i rygsøjlen.\nDe vigtigste opgaver er at lindre smerter, stoppe udviklingen af brok og behandle samtidige sygdomme i rygsøjlen.\nSådan helbrede nakkebrus uden kirurgi 1\nHernia i den cervicale rygsøjle er en ret almindelig sygdom, som ofte forekommer ikke kun som følge af skader og blå mærker, men også organismens fysiologiske prædisponering. De første faser af sygdommen er ofte asymptomatiske, patienter ignorerer de første tegn på ubehag i nakke og ryg. Et besøg hos lægen udskydes, indtil smerten bliver uudholdelig, og det er svært at føre et normalt liv.\nBrok er dannet som et resultat af bruddet af den fibrøse ring i rygsøjlen. Kernen bryder den ydre kapsel og går udenfor. Dette ledsages af at presse smerter ikke kun i nakken, men giver også i lændehvirvelområdet og nedre ekstremiteter.\nSvaghed i det muskulære korset og stillesiddende livsstil.\nDårlige vaner, rygning, overvægt. Alle disse faktorer bidrager til den hurtige "forringelse" af kroppen og fremkomsten af såkaldte "senile lidelser".\nOverført spinalskader, pludselige bevægelser, stor fysisk aktivitet uden ordentlig forberedelse.\nInteressant at vide! De første tegn på en cervikal rygsygdomme kan forekomme efter 20 år og påvirke rygsmerter. Uden behandling behandles sygdommen efter 30 år hurtigt.\nMuskelsvaghed og følelsesløshed i hænderne.\nTab af muskelmasse. Nogle gange er tabet af en arm eller et ben karakteristisk, en følelse af lindring, når lemmerne er forhøjet.\nSmerter i skulder- og skulderbladet, forværret ved bøjning. Krammen kan give i tommelfingeren.\nKrænkelse af cerebral kredsløb, nedsat præstation.\nEn patient anbefales sengestole til en patient med en bihule i livmoderhalskvarteret, jo mindre en person bevæger sig, jo mere effektiv vil hans behandling være.\nAkupunktur. Det er almindeligt anvendt til at lindre smerter og betændelse, hjælper med at genoprette leddene.\nVakuum terapi arbejder med dåser. Som følge heraf bliver patienten fri for smerten, og i sidste ende er broken nedad.\nI de indledende stadier af sygdommen anvendes traktion af rygsøjlen, med andre ord trækkraft. Der er to måder at trække på: Brug et specielt apparat og manuelt. Et positivt resultat af spinal traktion giver et fremspring af disken, med en prolapse af kernen, er denne metode ineffektiv.\nDr. Bubnovsky S.M. I sin praksis udelukker den udelukkende kirurgiske og medicinske virkninger på patientens krop, grundlaget for hans metode er bevægelse (kinesitherapy). Patienterne får et individuelt udviklet sæt øvelser og øvelser på simulatorer med anti-tyngdekraft og dekompressionsfunktioner. Selv det mest forsømte tilfælde, når det er svært for en person at udføre elementære kropsbevægelser, kan helbredes. Simulatorerne bruger det unikke tyngdekraft MTB system.\nFor at kunne gennemføre behandlingsforløbet lærer patienterne en særlig vejrtrækningsteknik, der tager sigte på at reducere smerte og lette træning. Russisk bad, sauna og kryohydroterapi bruges som en naturlig bedøvelse. Modtagelse med ophold i dampbadet og efterfølgende nedsænkning i isvand, blødgør muskelvævet, så du kan strække ledbåndene i rygsøjlen. Hertil kommer, at relief kommer næsten øjeblikkeligt, lindrer smerter og betændelse i det periartikulære væv.\nEn fælles diagnose er intervertebral brok. Mange patienter skal håndtere det. Og denne patologi anses for at være særlig vanskelig og vanskelig at behandle, når den diagnosticeres i den cervicale hvirveldyr. Dette skyldes den specifikke struktur af den cervikale zone. Det er derfor, at behandlingsprocessen kan være alvorligt kompliceret, og patientens livskvalitet forringes.\nDen cervikale zone kan repræsenteres som "indgangen" til menneskekroppen. En smal "hals", gennem hvilken kroppen kommunikerer med hovedet og hjernen inde i det. Dens diameter er meget lille. Spinalkanalen er tynd, hvirvlerne er små og mobile. Store arterier, nerver, blodkar, muskler, ledbånd og rygmarv passerer gennem halsen. Alt dette falder i halsens lille diameter og komprimerer ekstremt pladsen.\nForresten. Betydningen af dette område er svært at overvurdere - det er gennem ham, at hjernen er forsynet med blod og iltforsyning. Hvis der ikke er nogen patologier, er dens nærhed ikke et problem. Men så snart en hindring opstår, uddannelse, noget, der kan hæmme arbejdet i alle leddene, der passerer gennem livmoderhalsområdet, begynder alvorlige patologier.\nDa den cervicale hvirveldyr er mobil, selv når en person opretholder en statisk stillesiddende livsstil, er det hun, der oplever øget belastning. Dette kan ikke påvirke tilstanden på hvirvlerne, og især - intervertebrale diske.\nEndvidere er moderniteten "svøbe" en metabolisk lidelse. Plus, dårlig økologi, dårlig kost, manglende fysisk aktivitet. Alt dette genererer rygsygdomme, hvilket giver en øget belastning på de intervertebrale diske.\nHvorfor gør intervertebral brok\nMen da kravene til en sund livsstil ikke er opfyldt, mister disken først fugt, da dens dæmpningsegenskaber begynder at være mindre godt forsynet med diffus strøm, bevæger sig fra et sted eller deformeres. Herefter er fodringsprocessen fuldstændig forstyrret, og fremspring dannes på diskens overflade.\nEn brok er et brud i væggen på disken, hvorigennem dens pulpøse kerne kommer ud. For den cervicale hvirveldyr, der er kendetegnet ved høj følsomhed, er ligefremspring allerede et alvorligt problem. Og brok er en reel katastrofe, der skal løses hurtigst muligt.\nDet er vigtigt! En operation for livmoderhalsbrød kan kun planlægges som en sidste udvej. I mere end 80% af episoderne er det muligt at afskaffe terapeutisk behandling og eliminere ikke-kirurgisk brok.\nKirurgi anvendes, hvis medicinske metoder i lang tid ikke stopper smerten, såvel som i tilfælde, hvor den herniale formation forstyrrer de indre organers funktion.\nTerapi løser to hovedopgaver - det lindrer patienten mod smerte og forhindrer progressionen af hernial uddannelse og fremkomsten af nye.\nForresten. Medicinsk statistik bekræfter, at tilstrækkelige terapeutiske interventioner i 75% af episoderne lindrer herniaforværring og introducerer patienten til varig og langsigtet (undertiden livslang) remission.\nBrokkebehandling kan udføres både i ambulant og ambulant indstilling. Efter fjernelse af exacerbationen fortsætter hjemmebehandling med gennemførelsen af alle medicinske anbefalinger.\nI tilfælde, hvor nonsteroider er kontraindiceret eller har været ineffektive, og også hvis smerten er intensiveret eller manifesteret mere kraftigt, gives glukokorticoider, hvilket giver det hurtigste, mest udtalte og gode resultat.\nDet er vigtigt! Glukokortikosteroider har langt flere bivirkninger end alle andre lægemidler, herunder ikke-steroide. Derfor er deres udnævnelse strengt kontrolleret, og kurset er sat så kort som muligt. Dette er normalt enten piller eller injektioner, meget sjældent salve.\nDen tredje gruppe af stoffer, der er nødvendige for at slippe af med hvirvelhernia, er chondroprotektorer. De er udnævnt af den grund, at grundlaget for den intervertebrale herniale formation altid er en dystrofisk proces. Således at den ikke udvikler sig, forårsager sygdomens fremgang, foreskrive bruskvævsreducerende midler såsom chondroitinsulfat og hyaluronsyre.\nHvis du ønsker at lære mere om behandling af hvirvelherni i livmoderhalsområdet, samt at overveje symptomer og alternative behandlingsmetoder, kan du læse en artikel om dette på vores portal.\nFor at fremskynde og optimere helingsprocessen ordineres muskelafslappende midler til at lindre muskelspasmer og bidrager til en vis grad til fjernelse af smerte.\nForuden lægemidler vil patienten blive anbefalet at tage vitaminpræparater. Disse er stoffer i gruppe B, som lindre neurologiske manifestationer. Obligatorisk, hvis symptomer som følelsesløshed i fingrene, smerter i skulder, arm, svaghed i skulderbøjlen eller bevægelsesforstyrrelser i arme er til stede.\nHerniale symptomer begynder at manifestere, når den fibrøse ring bryder sammen, og den pulpøse kerne, som har en gelatinøs konsistens, falder ind i dette hul udefra. Det resulterende effusion interfererer med andre organer i et allerede smalt nakkerum. Det komprimerer nervens rødder, komprimerer blodkarrene, forårsager svimmelhed og smerter, følelsesløshed i overkroppen og lemmerne, tab af hørelse, syn, og så videre.\nI det øjeblik, hvor brokken er forværret, bruges manuel terapi, især dens trækkraft, til at lindre symptomerne. Det betyder at strække rygsøjlen i problemområdet (i dette tilfælde nakke). Når den aksiale strækning sker, trækkes væsken, som er udfældet fra disken, i henhold til fysiske love tilbage gennem revnen i diskhulrummet. Resultatet er rydning af nerve rødderne, frigivelse af blodkar og eliminering af symptomer. Patienten er lettet.\nForresten. Traction hjælper ikke med at slippe af med sygdommen, da revnen i ringen forbliver, og så snart rygsøjlen antager en komprimeret position, begynder kernen at bevæge sig udad igen.\nEn anden del af manuel terapi er eliminering af muskelspasmer. De opstår, fordi menneskekroppen altid reagerer på smerte med muskelspænding. De spasmerer, blodforsyningen er forstyrret, hvilket forværrer brokken. Krammen fjernes med en massage. Teknikker bruges afslappende. Proceduren bør kun udføres af en kvalificeret specialist, som ved, at den cervikale zone på grund af arterierne, skibene, nerverne i den er en zone med øget risiko.\nHvis du vil vide mere detaljeret, hvordan manuel terapi udføres i tilfælde af osteochondrose i livmoderhalskvarteret, samt at overveje effektiviteten og teknikken i proceduren, kan du læse en artikel om den på vores portal.\nDet er en absolut nødvendig metode til behandling af en brok. Ved hjælp af øvelser kan du fryse udviklingen af sygdommen. Takket være øvelserne styrkes den muskulære korset, rygsøjlen er fastgjort i den rigtige position, og takket være musklernes støtte forbliver i den.\nDet er vigtigt! Klasser bør kun holdes under kontrol af en instruktør, under alle omstændigheder indtil alle de anbefalede øvelser er blevet lært og udarbejdet. Når staten ændrer sig (for eksempel er den herniale formation faldet), kan træningsbehandlingskomplekset også ændres - styrket, nye øvelser tilføjes.\nMere for nylig blev denne metode for ukonventionel behandling betragtet, næsten quackery. Men i dag behandler endog officiel medicin fordelagtigt smertelindring hos patienter med cervikalzoner med akupunktur. Hovedbetingelsen - manipulationen skal udføre en certificeret specialist.\nOgså som en hjælpterapi er den foreskrevet ved elektroforese ved anvendelse af lægemidler.\nMed hensyn til behandling derhjemme behandles sygdommen ikke med folkemåder og "bedstemor" metoder. Da forværringen af en brokk i livmoderhalskvarteret er farlig (hjernen kan blive beskadiget, sygeorganer, hørelse osv. Kan forstyrres), bør der ikke være nogen selvbehandling. Hjemmebehandling er kun mulig i en enkelt version:\nFor at forhindre tilbageslag og at deltage i forebyggelse, er medicinske aftaler ikke påkrævet. Efter at have fjernet eksacerbationen og introduceret patienten til varig remission, kan han fortsætte med at udøve det medicinske kompleks. Fra tid til anden gå til massage kurser, hold muskler og ledbånd i tone, spis ret, ikke overarbejde fysisk, men før en aktiv livsstil.\nOverholdelse af disse enkle foranstaltninger kan beskytte mod brokkekræft i fremtiden, muligvis for livet.\nIfølge amerikanske statistikker har hver to tusinde indbyggere på jorden en knus i ryghinden, og de fleste er mænd. De mest effektive behandlingsmetoder og deres omkostninger, en gennemgang af folkemidlernes retsmidler og råd fra dem, der har formået at hjælpe deres nakke - alle oplysninger er præsenteret her.\nHvor effektiv er behandlingen af den cervicale rygsøjlen uden kirurgi? Veje til behandling, anmeldelser, folkemægler og andre nødvendige oplysninger\nNår tålmodighed revner i rygsøjlen, vises en brok\nNakken kan kaldes et kontrolpunkt mellem hjernen og resten af kroppen. I denne smaleste del af vores krop samles store arterier, der leverer ernæring og ilt til centralnervesystemet. Nerveprocesser, der passerer gennem cervikalområdet, koordinerer rygmarvets og hjernens arbejde.\nHjernen i den cervicale rygsøjle er den mindste og mest skrøbelige, de holder altid et tungt (3-5 kg) hoved. Dæmpning og plasticitet under dets bevægelser tilvejebringer intervertebrale diske bestående af bruskvæv (fibrøs ring) med gelignende væske indeni (pulpalkernen).\nKonstant spænding og mobilitet af intervertebrale diske skal forsynes med god ernæring og hurtig metabolisme. Men uden at have deres egne blodkar suger diskene alt, hvad de har brug for, fra de omgivende væv.\nBetydeligt begrænser næring af hvirvler, der forårsager spasmer af blodkar i dette område.\nAt være uden strøm i konstant bevægelse og spænding er de hvirveldyrsskiver i den cervicale rygsøjle udtømt: de taber vand, elasticitet og begynder at blive fladt. Figuren viser processen med deres deformation. Trykket fra de tilstødende hvirvler sættes på en svækket skive, den gelignende væske af kernen presser på den fibrøse ring, der danner en slags fremspring - et fremspring. I den trange hals forårsager denne patologi allerede problemer: svimmelhed, hovedpine og ubehag i overkroppen. Så kroppen sender et signal: rygsøjlen er sulten, du skal ændre din livsstil. Hvis fremspringsholderen ignorerer dette signal, fortsætter disken til at fladre, indtil diskens disk er sammenfaldende under tryk fra den gellignende papirmasse, og væsken løber ikke ud: den intervertebrale brok kommer frem, og dermed problemerne for resten af livet.\nAlle symptomer på en cervikal rygsygdomme er relateret til det faktum, at den fremvoksende tumor begynder at lægge pres på de nærliggende muskler i enhver uforsigtig bevægelse, vippe og dreje hovedet. Det forårsager muskelspasmer, der indsnævrer blodkar. Når dette sker, forekommer en indsnævring (stenose) af arterien, og hjernen modtager utilstrækkelig ernæring. Svimmelhed og hovedpine begynder. Hernia forårsager også muskelbetændelse med smerter i nakke, skulder og ryg. Hvis det berører nerverødderne, forstyrres funktionerne i de organer, som impulserne går i. Afhængig af "fødestedet" af broket er forskellige funktionelle evner forringet. (Se tegning).\nMellem hvirvlerne C2-C3 er sjældent gennembruddet af rygsøjlen, det ledsages af halsens krumning, øget svedtendens på hovedet, nervøsitet, panikangreb, ofte dumpe tungen.\nC3-C4 - her berører nervens rod, der er forbundet med kæben, problemer med syn, hørelse og smag begynder.\nC4-C5 - en brok på denne disk er årsagen til vedvarende hovedpine, betændelse i øret og nasopharynx. Svage hænder, det er svært at hæve dem på samme tid; smerter fra nakken strækker sig til skuldrene, kravebenet, skulderbladene, men følelsesløshed i lemmerne observeres ikke.\nC5-C6-patologi i dette afsnit forårsager halssygdomme, følelsesløshed og prikken i fingerspidserne.\nC6-C7 - fremspring og brok her fører til en stemmeændring, åndenød, fingrene er hårdt bøjet, svækket håndtryk.\nHernia bryder ofte i området C4-C5, C5-C6 og C6-C7 diske. Symptomer omfatter: Svimmelhed med kvalme, opkastning og nedsat koordinering; skarpe smerter i rygsøjlen og halsen; tinnitus og synshandicap - kan forveksles med manifestationer af hypertension eller neuralgi, hjertesvigt. En nøjagtig diagnose kan kun foretages af en læge: en terapeut, en neurolog, en vertebral neurolog. Instrumentale metoder spiller en ledende rolle i sygdomsdiagnosen.\nMagnetic resonance imaging - et tredimensionelt billede af studieområdet. Det giver den mest komplette information om hernia i den cervicale rygsøjle: dens placering, størrelse, indre struktur. MR-scanningen viser både rygmarven med nerve rødder og nærliggende bløde væv til analyse. Til diagnosticering af denne sygdom er det absolut nødvendigt, selv om det er en af de dyreste diagnostiske metoder. MR i den cervicale rygsøjlen koster i gennemsnit 5.500 rubler.\nSådan ser en brok på en MR-scanning taget i en sagittal (dvs. lodret) projektion.\nBeskrivelse: MR nr. 19 registrerede en dorsal (fra den latinske "dorsum" - "back") brok, der blev dannet mellem hvirvlerne C5-C6, brød rygkanalen og lægge pres på rygmarven. MRI №20 viser en brokkelse i hvirvlerne C5-C6, mens der ikke er kompression på rygmarven; der er et fremspring i C6-C7 regionen.\nBeregnet tomografi er den samme x-ray, der kun giver et lagdelt volumetrisk billede. CT læser knoglestrukturer godt, men viser værre blødt væv: hjerne, muskler, ledbånd, nerveender. Med en sådan patologi som en brok er MR mere effektiv end CT.\nSomatiske ændringer i form af de allerede opregnede symptomer (smerte, svimmelhed, følelsesløshed i ekstremiteterne osv.) Gør livet svært og inoperativt i flere dage.\nHernier kan føre til psykisk lidelse i form af panikanfald. Dette skyldes det faktum, at brokken presser på rygmarven, som ikke har smertestillende receptorer, alligevel sender excitationssignaler til hjernen. De faste foci af denne ophidselse opleves som alarmer og venter på fare.\nBrok er en kilde til betændelse, muskelspasmer, som kraftigt begrænser halsens mobilitet og forårsager hjernefeber på grund af stenose af blodårer, hvilket kan føre til slagtilfælde og betændelse i nerve rødder til radikulitis.\nFoci for betændelse tiltrækker virale infektioner (herunder herpes), som slår sig i "kommandostillinger" i kroppen - hjernen og rygmarven. Det følgende eksempel illustrerer godt forbindelsen mellem spinalpatologi og infektioner i hjernen.\nForbindelse af fremspring og hernier i livmoderhalsområdet med infektioner i hjernen\nBeskrivelse. MRI №29 billedet viser tre hernier (C2-C3; C3-C4; C4-C5) udøve tryk på rygmarven, hvilket forårsager betændelse i rygmarven. MR scan nr. 30 viser et snapshot af dura materen til den samme patient, som viser demyeliniseringszoner. Her er myelin en substans, der transmitterer nerveimpulser, erstattet af fibervæv. Dette er en slags hjerneår tilbage fra infektioner. Fra lokaliseringen af disse ar afhænger af krænkelse af funktioner i kroppen. Multipel sklerose er den mest berømte og hyppige sygdom af denne art.\nHeraf følger, at det er værd at justere livsstilen. Den, der har bragt hvirvlerne i sådan en beklagelig tilstand, skal behandles for at minimere skaderne fra broken.\nBehandling af en forstørret brokk falder i 2 faser: symptomlindring og rehabiliteringsøvelse.\nHvis en brokk bryder igennem i rygsøjlen, berører rygsøjlen og truer med at overføre den - en akut operation er nødvendig, og først da genoprettelsen af rygsøjlens og terapeutiske øvelser.\nHovedproblemet for de fleste mennesker, der ikke bor i hovedstads- og regioncentrene, er manglen på kvalificerede specialister: neuropatologer og vertebrologer, der ikke kun kan diagnosticere sygdommen korrekt, men også at bestemme en kurstrategi. Ofte afhænger kvaliteten af patientens fremtidige liv på beslutningstagningens hastighed. I de første uger af sygdomsdetektion er det nødvendigt at gøre alt for at få den rette diagnose og ekspertrådgivning.\nLokale læger udfører den første behandlingsfase - lindre smerter og neurologiske symptomer (følelsesløshed, bevægelsesbegrænsning osv.). Nakke smerter er en konsekvens af inflammatoriske processer, det fjernes af forskellige typer af stoffer.\nKost for brok i lændehvirvelsen\nRygsøjlen Typer af operationer for inguinal brok hos mænd og rehabilitering efter brok reparation\nMave Faktorer af opstart, symptomer og behandling af scrotal brok\nLyske Svømning med lændehvirvelsygens hernia\nMave Kirurgi på cervikal rygsøjlen: anmeldelser og kirurgiske teknikker\nMave "Hernia i rygsøjlen - ikke en sætning" - Praktisk rådgivning fra Dr. Bubnovsky\nUngdom og skønhed i alle aldre, træning, seminarer, konsultationer Forside> Blog> Motion og gymnastik> Opladning til rygsøjlen: Arbejder med lændehvirvler og sakrale deleOpladning til rygsøjlen: Arbejder med lændehvirvler og sakrale deleRestorative gymnastik til lumbosacral og meget vigtige tips om, hvordan du hjælper dig med eksacerbationer.\nHvilken madras er bedre at vælge med rygsygdomme?


Foto: Katrine Rimer / TV 2 af Mette Stender Pedersen Investorer har travlt med at skille sig af med argentinske aktier, obligationer og pesoer af frygt for, at det latinamerikanske land har kurs mod endnu en statsbankerot. Det skriver Bloomberg . De nervøse investorer sendte mandag de argentinske aktier ned med 48 procent i dollarpriser. Det er det næststørste aktiefald på én dag i hele verden siden 1950. Panik på finansmarkeder Det voldsomme fald kom efter, at den venstreorienterede præsidentkandidat Alberto Fernandez fik overraskende stor opbakning ved weekendens primærvalg forud for præsidentvalget i oktober. Og det gav panik på finansmarkederne. - Investorerne er bange for, at Argentina derefter går i betalingsstandsning, og at lander dermed ikke kan betale sin gæld, siger TV 2s korrespondent Svenning Dalgaard. Ifølge Bloomberg er risikoen for det 75 procent. - Derfor har investorer i de her dage travlt med at skille sig af med deres argentinske aktier og obligationer, forklarer han. Fernandez fik 48 procent af stemmerne mod 33 procent til den siddende præsident Mauricio Macri, som han dermed væltede af pinden. - Håbet om at Argentina bliver en bæredygtig, velfungerende økonomi er blevet ødelagt for nu, siger Patrick Wacker, der er porteføljeforvalter hos UOB Asset Management i Singapore, til . - Jeg ser ingen lyspunkter i valgresultatet, siger han. I Argentina klarede den venstreorienterede præsidentkandidat Alberto Fernandez sig forbavsende godt ved weekendens primærvalg - og det har gjort investorerne nervøse. Foto: Ho / Ritzau Scanpix Milliardstor gæld forfalder snart Argentina har flere finansielle kriser bag sig. Både i 2001 og 2014 blev landet erklæret konkurs, fordi det ikke kunne tilbagebetale sin gæld. Men præsident Macri har de seneste år lavet flere aftaler med Den Internationale Valutafond. Dermed har han kunnet tøjle markedernes frygt og genopbygget investorernes tillid - men samtidig er utilfredsheden vokset hos de argentinske borgere. - Folk er trætte af den skrappe sparepolitik, som Argentina er blevet tvunget ud i for at kunne leve op til kravene fra Den Internationale Valutafond, siger TV 2s korrespondent Svenning Dalgaard. Argentinere er trætte af sparepolitik Situationen minder om de problemer, Grækenland har været i siden 2010, hvor landet har fået 2500 milliarder fra euro-landene og fra Den Internationale Valutafond. Til gengæld har landet været tvunget ud i en benhård sparepolitik, der har gjort hver fjerde græker arbejdsløs. - I Argentina har de økonomiske indgreb blandt andet fået inflationen til at stige til 50 procent, så mange i dag har svært ved at betale deres daglige udgifter. Og så reagerer vælgerne, når de stemmer, siger Svenning Dalgaard. Argentina har i 16 ud af de seneste 50 år været i recession. Og landet har måttet indgå over 20 låneaftaler med Den Internationale Valutafond for at kunne holde hånden under sin skrøbelige økonomi, skriver Læs mere: TV 2 NEWS\nAktier: Wall Street viger oven på ny uro i HongkongKursfaldene er skyllet ind over de amerikanske aktiebørser mandag, efter uro i Hongkong også har skabt usikkerhed og aktiefald i Europa. - Amerikanske aktiefutures peger ned, da eskalerende spændinger mellem kinesiske myndigheder og demonstranter i Hongkong føjer sig til investorernes bekymringer ov\nMandagens aktier: Genmab undveg nedtur udløst af uro i HongkongMens rygklap fra analytikere skubbede Novo Nordisk og Genmab i vejret mandag, så sivede hovedparten af de øvrige C25-selskaber på grund af uro i Hongkong.Det hjemlige C25-indeks, der ellers var åbnet ganske pænt, endte i et minus på 0,7 pct. til 1104,30. Vendingen kom omkring klokken 10, hvor luftha\nHårde hug til argentiske aktier, obligationer og pesoen\nAktier sendt til vejrs: USA bløder op for straftold mod KinaNye signaler fra USA i handelskrigen med Kina fik stemningen til at vende på aktiemarkederne.\nNovo-direktør sælger aktier for lidt over 6 mio. kr.Mads Krogsgaard Thomsen, der er forskningsdirektør i Novo Nordisk, har solgt 18.000 af sine Novo-aktier.Det fremgår af en meddelelse fra Novo Nordisk mandag eftermiddag.Aktierne er solgt til en stykpris på knapt 335,89 kr., og derved har Mads Krogsgaard Thomsen samlet solgt aktier for lidt over 6 mi\nAktier sendt til vejrs: USA bløder op for straftold mod Kina\nPolitisk kommentator om socialdemokraternes angrebsmail: »Den er lavet i tusind variationer« Rema1000 mener, at danske fødevarer er urimeligt billige. Men er de det? Socialdemokratiet lægger angrebsplaner mod andre partier – og det er dig, der betaler Denne regering vil have det hele – riget, æren og magten Over 200 ramt af Corona-virus i Italien: Nu tror myndighederne, at det også kommer til Danmark Namaste, Trump! 125.000 tilskuere byder præsidenten velkommen til Indien Kvinderne må falde på knæ i dag Bil kører ind i tysk fastelavnsoptog - flere sårede Afgørelsen nærmer sig: Sådan fældes dommen over din 2019-skat Sundhedsstyrelsen skruer op for beredskab - kigger ikke kun på Kina Filmproduceren Harvey Weinstein fundet skyldig i seksuelt overgreb Iran beskyldes for at lyve om coronasmitte - nabolande lukker grænserne


Bordflag i lækker kvalitet - Køb flag til bordet i ægte flagdug for kr. 299,-\nVarenummer (SKU): 21804 Varekategorier: Langkilde & Søn, Til boligen, Alt boligtilbehør, Til festen, Alt tilbehør til fest, Borddækning, Til køkkenet, Alle køkkenting Tag: fødselsdag bord\nEn bordflagstang med Dannebrog i virkelig lækker kvalitet!\nNår der er fødselsdag, jubilæum osv – så skal der flag på bordet, og her får du et som er syet af ægte flagdug, hvilket betyder, at du får et særligt lækkert eksklusivt udtryk, og et flag som holder form og farve stort set for evigt.\nBordflaget er en flot gave at give og med garanti en gave som vil blive brugt i mange år frem.\nLeveres i kraftigt paprør som du kan bruge til opbevaring.\nHøjde : 27 cm\nMateriale : Ægte flagdug og træpind


PRAKTIKPJECE VIA UNIVERSITY COLLEGE PÆDAGOGUDDANNELSEN JYDSK PÆDAGOGUDDANNELSEN RANDERS PÆDAGOGUDDANNELSEN GRENÅ. - PDF\nDownload "PRAKTIKPJECE VIA UNIVERSITY COLLEGE PÆDAGOGUDDANNELSEN JYDSK PÆDAGOGUDDANNELSEN RANDERS PÆDAGOGUDDANNELSEN GRENÅ."\n1 1 PRAKTIKPJECE VIA UNIVERSITY COLLEGE PÆDAGOGUDDANNELSEN JYDSK PÆDAGOGUDDANNELSEN RANDERS PÆDAGOGUDDANNELSEN GRENÅ. Udarbejdet juni 2008 Revideret februar 2012\n2 IND INDHOLDSFORTEGNELSE 2 INDLEDNING 2 PRAKTIK PÅ NETTET 4 PRAKTIKADMINISTRATIONEN OG KONTAKTPERSONER 4 FORDELING AF PRAKTIKPLADSER 5 OVERSIGT TIMER OG UGER FERIE I PRAKTIKUDDANNELSEN 6 OVERSIGT OVER MØDER OG DELTAGERE I PRAKTIKKEN 7 PRAKTIKBEGREBER 8 PRAKTIKKENS MÅL OG INDHOLD 9 PRAKTIK OG UDDANNELSENS ØVRIGE FAG 12 UDDANNELSESBILLEDE PÅ JYDSK, RANDERS OG GRENÅ 13 UDDANNELSEN ET FÆLLES ANSVAR 14 PRAKTIKSTEDSBESKRIVELSEN 15 PRAKTIKINSTITUTIONENS SPECIALISERINGSMULIGHEDER 16 HVORDAN KAN EN UDDANNELSESPLAN UDFORMES (VEJLEDENDE) 17 SKEMATISK OVERSIGT OVER PROCES I UDARBEJDELSE AF UDDANNELSESPLAN 19 PRAKTIKFORBEREDELSEN 20 PRAKTIKLÆREREN/ PRAKTIKVEJLEDEREN 21 UNDERVISNING OG VEJLEDNING I PRAKTIKKEN 21 DEN STUDERENDES ROLLE 22 PRAKRTIKDOKUMENT OG LÆRINGSMÅL 23 GODKENDELSE AF LÆRINGSMÅL KRAV OG PROCEDURE 23 OVERSIGT OVER PROGRESSION I DE TRE PRAKTIKKER 26\n3 3 EKSEMPLER PÅ UDARBEJDELSE AF LÆRINGSMÅL (vejledende) 26 PRAKTIKSAMTALER 29 2/3 MØDET 30 AFSLUTTENDE INDSTILLING 31 STUDIEDAGE 32 PRAKTIK I UDLANDET 32 AFBRYDELSE AF PRAKTIK /PROBLEMER I PRAKTIK 32 KLAGEADGANG 32 MERITUDDANNELSEN OG PRAKTIK 33 PRAKTIKPJECE VIA UNIVERSITY COLLEGE PÆDAGOGUDDANNELSEN JYDSK PÆDAGOGUDDANNELSEN RANDERS PÆDAGOGUDDANNELSEN I GRENÅ Denne praktikpjece skal ses som en udfoldelse af Studieordningens afsnit om praktik samt Bekendtgørelse om uddannelsen til professionsbachelor som pædagog (2007) for Via University College, Pædagoguddannelsen JYDSK, Pædagoguddannelsen i Randers og Pædagoguddannelsen i Grenå. Pjecen henvender sig til alle, der har interesse eller andel i samarbejdet omkring praktikuddannelsen. Det vil sige studerende, undervisere, personale på praktikstederne, forvaltninger og andre interesserede. Som supplement til denne pjece anbefales Undervisningsministeriets pjece Praktik i pædagoguddannelsen vejledningspjece til praktiksteder, studerende og uddannelsesinstitutioner. UM 2008, Peter Mikkelsen og Signe Holm-Larsen Praktik I pædagoguddannelsen Kroghs Forlag 2007 Kan gratis hentes her: Ligeledes kan PLS håndbog, udgivet af Pædagogstuderendes Landssammenslutning anbefales: Den indeholder tolkninger, gode råd og ikke mindst oplysende og afsnit om de rent ansættelsesmæssige forhold for de praktikperioder, hvor der indgår løn og ansættelseskontrakter. Bogen og vejledninger kan hentes på\n4 4 På praktikportalen : https://studienet.viauc.dk/sites/ppraktik/praktikportal/default.aspx kan du finde en række relevante bilag, for eksempel godkendelsesskemaer, læringsmålsskemaer, praktikdatabasen, denne praktikpjece, udlandspraktik, skabelon til praktikstedsbeskrivelse og uddannelsesplan, praktikvejlederkurser og meget mere. Praktikadministrationens opgaver er mangeartede, men kort kan man sige, at administrationen har til opgave at servicere, samarbejde og løse opgaver og problemstillinger med såvel forvaltningen, studerende, som undervisere og praktikinstitutioner Praktikadministrationen sørger for at skaffe tilstrækkelige praktikinstitutioner til 1.års uddannelsespraktik/ 1.praktikperiode og deltager i møde med det regionale praktikkontor om tildeling af praktikpladser for 2.års praktikuddannelse/2.praktikperiode og 3. års praktikuddannelse/3.praktikperiode. Administrationen har tilknyttet 4 HK ansatte sekretærer, 3 i Århus og 1 i Randers, samt to pædagogiske praktikkoordinatorer. Pædagoguddannelsen i Grenå serviceres -i forhold til praktik -af Pædagoguddannelsen JYDSK. KONTAKTPERSONER: PÆDAGOGUDDANNELSEN JYDSK OG GRENÅ OG MERIT Praktikkoordinator: Lars Lund Tlf Mail: Praktiksekretær for 2. og 3. uddannelsespraktik: Marianne Wellendorf Tlf mail: Praktiksekretær for 1.uddannelsespraktik og merit: Jonna Nørgaard Bruun Tlf mail: Praktiksekretær for Grenå: Bente Sørensen Tlf mail: Studiekoordinator for Grenå: Lars Brøgger Tlf mail: PÆDAGOGUDDANNELSEN I RANDERS Praktikkoordinator: Gorm Fosdal, Tlf Mail: Praktiksekretær: Caroline Johannessen, Tlf Mail:\n5 5 KOMMUNERNES KONTAKTRÅD (KKR) OG PRAKTIKPLADSFORUM Til 1.års udannelsespraktik fremskaffer uddannelsesinstitutionerne selv praktikpladser. Ved 2. års praktikuddannelse og 3. års praktikuddannelse organiseres fordelingen til de enkelte uddannelsessteder i Praktikpladsforum. Praktikpladsforum er nedsat af KKR-Region Midt og sammensat af medlemmer udpeget af KKR-Regionen samt repræsentanter fra BUPL og SL. Uddannelsesstederne for Pædagoguddannelserne i regionen deltager med et tilforordnet medlem. Regionen og kommunernes kontaktpersoner indberetter praktikinstitutioner til Sekretariatet For Praktikpladsforum i januar og i august. Sekretariatet, der er placeret i Århus, laver ud fra indberetningerne en samlet oversigt over de praktikpladser, der er til rådighed og fordeler praktikpladserne mellem uddannelsesstederne i et samarbejde mellem de forskellige uddannelsessteders praktikkoordinatorer. Fordelingen tager geografiske hensyn og bestræber sig på en ligelig fordeling af de forskellige institutionstyper samt på at bevare en kontinuitet i den pulje af institutioner, der er knyttet til det enkelte uddannelsessted. Uddannelsesstederne er forpligtet til at bruge de pladser, der bliver anvist, og praktikinstitutionerne har pligt til at modtage de studerende, de får tildelt. I henhold til Bekendtgørelsen skal de studerende gennem praktikuddannelsens perioder opnå et bredt kendskab til den pædagogiske praksis. Som udgangspunkt kan en studerende ikke komme i praktik i den samme institutionstype flere gange. Praktikpladserne er spredt over hele regionen, så de studerende må være indstillet på transporttid samt afholdelse af udgifter til transport. Ved tildeling af praktikplads i tredje praktikperiode, tilstræbes det, at den studerendes ønske om specialisering så vidt muligt opfyldes, jf, Bekendtgørelsens 13, stk.4. Kontaktperson i praktikpladsforum Inge Lise Jørgensen Mail: Den interne fordeling af praktik Det er vigtigt, at du som studerende sætter dig ind i proceduren for fordelingen af pladser. Forud for hver praktikperiode er der information om proceduren. Se tidspunkt på rammeplanen. Selve beskrivelsen kan findes på studienet: under praktik og på praktikportalen https://studienet.viauc.dk/sites/ppraktik/praktikportal/default.aspx\n6 6 OVERSIGT OVER TIMER OG UGER I PRAKTIKUDDANNELSEN Ugerne er eksempler 1. ÅRS PRAKTIKUDDANNELSE/1. PRAKTIKPERIODE/ 1. SEMESTER. 47 arbejdsdage plus 5 studiedage fordelt på 11 uger. 6 timer pr. dag. (47 dage X 6 = 282 timer) Når praktikken er fordelt på 11 uger, skyldes det, at der kan være helligdage, julelukning o.l. Er det ikke tilfældet, kan det betyde, at der evt. kan være plads til enkelte fridage. Den studerende følger IKKE seminariets ferieplan i praktikperioderne Forbesøg Godkendelse af læringsmål først på praktikinstitution Efterfølgende på seminariet/studie dag 2/3 samtale efterfulgt af udtalelse STUDIEDAGE ER IKKE INDPLACERET I EKSEMPLET I HELE PERIODEN ARBEJDES DER MED LÆRINGSMÅL OG PRAKTIKDOKUMENT. Afsluttende indstilling. (Senest tre uger før afslutning) Evaluering. Vejleder med den studerende 2.ÅRS PRAKTIKUDDANNELSE/ 2. PRAKTIKPERIODE/ 3. SEMESTER 3.ÅRS PRAKTIKUDDANNELSE/ 3.PRAKTIKPERIODE/ 6. SEMESTER 26 uger inkl.10 studiedage. 32½ time pr. uge, idet der spares op til "afspadsering" studiedage. I Praktik 24 ugers á 32,5 timer = 780 timer. I hver periode ret til 3 ugers selvbetalt ferie Forbesøg Godkendelse af 2/3 samtale Afsluttende indstilling. læringsmål efterfulgt af (Senest tre uger før afslutning) udtalelse Evaluering vejleder med den studerende STUDIEDAGE ER IKKE INDPLACERET I EKSEMPLET I HELE PERIODEN ARBEJDES DER MED LÆRINGSMÅL OG PRAKTIKDOKUMENT, SAMT i 3. UDDANNELSEPRAKTIK MED LINJEFAG OG SPECIALISERING\n7 7 MØDER TID OG STED DEN STUDERENDE PRAKTIK- UDDANNELSESSTED INSTITUTION Forbesøg Normalt 14 dage før praktikstart. På praktikinstitution Deltager Deltager Deltager ikke Godkendelse af læringsmål Senest tre uger efter praktikstart. Godkendes på 1.studiedag. 2/3 samtale Senest 2/3 af forløbet På praktikinstitutionen. Afsluttende samtale Afsluttes med Indstilling Ekstra samtale Senest tre uger før afslutning af praktik. Indstiller til betænkelig eller godkendt. På praktikinstitution Ca. en uge efter og hvis der er indstillet til betænkeligt. Afsluttes med ny endelig indstilling: Godkendt / ikke godkendt. På praktikinstitution Den studerende møder På seminariet med de af institutionen godkendte mål. Deltager ikke i læringsmålsmøde på seminariet, men godkender inden. Deltager Deltager Deltager Deltager Deltager Deltager Deltager ikke Deltager Deltager Deltager\n8 8 PRAKTIKBEGREBER FRA BEKENDTGØRELSEN års praktikuddannelse /1.praktikperiode Fælles CKF mål og faglige kompetencemål for alle tre perioder + Den pædagogiske relation samt specifikke CKF mål og faglige kompetencemål. 2.års praktikuddannelse /2.praktikperiode Fælles CKF mål for alle tre perioder + Den pædagogiske institution, samt specifikke CKF mål og faglige kompetencemål. 3.års praktikuddannelse /3.praktikperiode Fælles CKF mål for alle tre perioder + Den pædagogiske profession, samt specifikke CKF mål og faglige kompetencemål. Specialisering Pædagogik og linjefag indgår i læringsmål. Bredt kendskab til den pædagogiske praksis. I 3. års praktikuddannelse skal ved tildeling af praktik, tilstræbes at opfylde den studerendes specialiseringsønsker. Den studerende udarbejder praktikdokument før praktikstart, og i begyndelsen af praktikken udarbejdes læringsmål, der godkendes af uddannelsesstedet og praktikinstitutionen. 2/3 samtale: Udtalelse efter samtalen om, hvordan den studerende kan opfylde de konkrete læringsmål i resten af perioden Studiedage (oftets med en del selvstudie) Praktikinstitutionen afgiver indstilling om godkendelse eller betænkelig og uddannelsesinstitutionen træffer afgørelsen.\n9 9 Praktikkens mål og indhold fastlægges i de faglige kompetencemål og i de centrale kundskabs-og færdighedsområder, CKF erne, for praktikken. DE CENTRALE KUNDSKABS-OG FÆRDIGHEDSOMRÅDER betegner praktikkens indhold. CKF erne angiver altså, hvad den studerende i særlig grad skal lære noget om i de enkelte praktikperioder. Det betyder ikke, at den studerende kun skal lære det, som CKF erne angiver, men derimod at den studerende skal have en særlig opmærksomhed på det område som et særligt perspektiv på den pædagogiske praksis. Der udover kan der være særlige forhold på praktikinstitutionen, som den studerende også skal beskæftige sig med. CKF mål og kompetencemål er hinandens forudsætning og CKF mål er også mål der arbejdes med i relation til uddannelsesstedet. For de tre praktikforløb er der både nogle generelle CKF er, som gælder for alle tre perioder og nogle specifikke, som gælder de enkelte perioder. De generelle CKF er vedrører helt basale forhold vedrørende praktikinstitutionens pædagogiske opgave, mål og praksis, brugergruppe samt etiske og værdimæssige aspekter. DE SPECIFIKKE CKF ER er knyttet til temaerne for de enkelte perioder. I 1. års praktikperiode er der fokus på den pædagogiske relation som den helt grundlæggende kerne i pædagogisk praksis. Hensigten er at skærpe den studerendes opmærksomhed på samspil og samspilsprocessers betydning i det pædagogiske arbejde og på, hvilken indflydelse egne handlinger har på dette samspil. I 2. ÅRS PRAKTIKPERIODE udvides perspektivet til også at omfatte den pædagogiske institution, med et særligt blik på de institutionelle aspekter vedrørende omsorg, opdragelse og udvikling. Hensigten er at skærpe den studerendes opmærksomhed på de institutionelle betingelsers betydning for pædagogisk arbejde og på, hvordan pædagogen kan være med til at skabe trivsel, udvikling og læring inden for disse institutionelle rammer. I 3. ÅRS PRAKTIKPERIODE rettes opmærksomheden mod hele den pædagogiske profession, således at pædagogisk arbejde ses og forstås i et samfundsmæssigt perspektiv. Hensigten er at skærpe den studerendes opmærksomhed på den pædagogiske professions vidensgrundlag, arbejdsopgaver og funktioner og på den faglige tradition og etik med henblik på at udvikle faglig identitet og professionsbevidsthed som grundlag for professionel handling. Dette skal ses i tæt sammenhæng med specialiseringen, som også er koblet til tredje praktikperiode\n10 10 Model: Birgitte Højbjerg og Anne Greve. 2 DE FAGLIGE KOMPETENCEMÅL angiver, hvilke konkrete færdigheder og kompetencer, den studerende skal tilegne sig og udvikle gennem praktikforløbet. De angiver praktikkens mål og beskriver dermed, hvad den studerende skal kunne ved afslutningen af praktikperioden. Men samtidig angiver de også, hvordan den studerende skal opnå dette, det vil sige hvilken metode den studerende skal anvende for at indfri de faglige kompetencemål og de centrale kundskabs-og færdighedsområder. 3 I FØRSTE PRAKTIKPERIODE skal den studerende først og fremmest indgå i den pædagogiske praksis og deltage i planlægningen, gennemførelsen og evalueringen af pædagogiske processer på praktikinstitutionen. Den studerende skal desuden udvikle sine relationsmæssige forudsætninger og sociale færdigheder samt sin personlige indsigt i forhold hertil ved at indgå i og udvikle betydende relationer og støtte andres evne til at danne relationer. Endelig skal den studerende opsamle erfaringer fra praksis og reflektere over dem, samt begrunde og forholde sig etisk og kritisk reflekterende til egen praksis. I ANDEN PRAKTIKPERIODE skal den studerende, udover at indgå i, også bidrage til tilrettelæggelsen og organiseringen af det pædagogiske arbejde. Den studerende skal desuden deltage i udviklings-og forandringsprocesser og selv planlægge, gennemføre, dokumentere og evaluere pædagogiske processer. Endelig skal den studerende dokumentere og formidle pædagogisk praksis, samt begrunde og forholde sig etisk og kritisk reflekterende til egen og praktikinstitutionens praksis. I TREDJE PRAKTIKPERIODE forventes det, at den studerende kan beherske den pædagogiske praksis og bidrage til udvikling og fornyelse af den pædagogiske profession. Den studerende skal desuden yde en målrettet indsats i forhold til en valgt målgruppes behov. Endelig skal den studerende skabe viden gennem deltagelse i, analyse af og refleksion over praksis på baggrund af (videnskabs)teoretiske forudsætninger og metodiske færdigheder, samt redegøre for egen professionsidentitet og forholde sig til professionens handlegrundlag og udvikling. 2 3 Praktik i pædagoguddannelsen -vejledningspjece til praktiksteder, studerende og uddannelsesinstitutioner. UM 2008, Praktik i pædagoguddannelsen -vejledningspjece til praktiksteder, studerende og uddannelsesinstitutioner. UM 2008,\n11 11 Tilsammen angiver CKF erne og de faglige kompetencemål progressionen i de læringsmæssige krav og forventninger til den studerende gennem de tre praktikperioder. Progressionskravet bygger på den forståelse, at den studerende efterhånden bliver i stand til at danne sig overblik over og forstå stadig mere komplekse forhold. Der er tale om en gradvis udvidelse af perspektivet på pædagogisk praksis fra det konkrete samspil, over de institutionelle vilkår og betingelser til en samfundsmæssig sammenhæng. Den studerende skal altså ikke slippe den pædagogiske relation af syne, men derimod forstå på hvilken måde institutionelle og samfundsmæssige forhold og betingelser har betydning for og indflydelse på denne relation. SAMTIDIG AFLÆSES PROGRESSIONSKRAVET i de faglige kompetencemåls gradvist øgede krav til den studerendes handlemæssige kompetencer og færdigheder. Dette kan illustreres ved hjælp af nedenstående figur, hvor progressionen beskriver en udviklingsproces mod det selvstændigt udøvende. Handleperspektivet 4 Tilsvarende stiger kravene til den studerendes analytiske færdigheder -fra opsamling og refleksion over erfaringer fra praksis i første praktikperiode -over dokumentation og formidling af praksis i anden praktikperiode -til at skabe viden gennem deltagelse i, analyse af og refleksion over praksis på baggrund af (videnskabs)teoretiske forudsætninger og metodiske færdigheder i tredje praktikperiode. 4 Praktik i pædagoguddannelsen -vejledningspjece til praktiksteder, studerende og uddannelsesinstitutioner. UM 2008,\n12 12 5 Det analytiske perspektiv Progressionskravet angiver altså en gradvis stigende sværhedsgrad og kompleksitet gennem de tre praktikperioder, både i forhold til den studerendes deltagelse og handlinger i praksis og i forhold til den studerendes analyser af og refleksioner over praksis og egen deltagelse i praksis. Udover de konkrete mål og indholdselementer for de tre praktikperioder er uddannelsens øvrige fag og faglige elementer en integreret del af praktikuddannelsen. Pædagoguddannelserne JYDSK, i Randers og i Grenå integrerer praktikuddannelsen i de enkelte studieelementer, med henblik på at støtte den studerendes læreprocesser i såvel praktikuddannelsen som på seminariet, varetager alle faste undervisere praktiklærerfunktionen. Pædagoguddannelserne JYDSK, Randers og Grenå lægger ved tilrettelæggelsen vægt på, at udvikling af erhvervskompetence og studiekompetence følges ad og integreres hele uddannelsen igennem. Pædagoguddannelserne JYDSK, Randers og Grenå udvikler og kvalificerer uddannelsen i tæt samspil med det pædagogiske arbejdsfelts institutionsverden og professionsområde. Uddannelsen til professionsbachelor på JRG er sammensat af uddannelseselementer med overskrifter, der uddybes af et signalement, hvortil der er knyttet faglige læringsmål samt dokumentations- og evalueringsformer. Med henblik på at indfri intentionerne om tæt samarbejde mellem praktikuddannelsen og den øvrige undervisning på uddannelsesstedet følges progressionen fra praktikkerne. Det primære fokus for det enkelte studieår kan således beskrives som: 1. Studieår har fokus på den pædagogiske relation og individet. 2. Studieår har fokus på den pædagogiske profession og udvikling 3. Studieår har fokus på den pædagogiske profession og udvikling 4. Studieår har fokus på professions- og udviklingsbasering.\n14 14 Uddannelsen på praktikinstitutionen medvirker til, at den studerende kvalificeres til deltagelse I tilrettelagt og gennemført pædagogisk virksomhed med børn, unge og voksne. Pædagogisk arbejde kræver mål og planlægning samt refleksioner og analyser. I analysen vil der være brug for at søge ny empirisk og teoretisk viden. Den studerendes refleksion over egen praksis sammenholdt med de pædagogiske udfordringer, som den studerende møder i institutionen, er et vigtigt aspekt af læreprocessen. Gennem praktikvejlederens vejledning støttes den studerende i egne refleksioner og egen læreproces. Både praktikinstitutionerne og uddannelsesstedet har en fælles opgave om at uddanne pædagoger. Det er vigtigt at understrege, at praktikinstitution, forvaltning og uddannelsessted er ligestillede uddannelsespartnere med selvstændigt ansvar for hver deres del af uddannelsen med pligt til at samarbejde om at skabe de bedst mulige betingelser for den studerendes læring. Når den studerende er i praktik har praktikinstitutionen status som uddannelsessted, og formelt er det praktikinstitutionens leder, der har det overordnede ansvar for den studerendes uddannelse. Derfor udarbejdes der også en uddannelsesaftale mellem praktikinstitution og Pædagoguddannelsen JYDSK, Randers og Grenå. Bekendtgørelsens mål for praktikken, uddannelsesstedets studieordning og praktikinstitutionens uddannelsesplan er udgangspunktet for samarbejdet, og den enkelte studerende læringsmål er omdrejningspunktet for den studerende faglige og personlige udvikling. Processen kræver aktiv deltagelse af alle parter og stiller store krav til et fleksibelt og åbent samarbejde. Modellen skitserer de elementer, der indgår i samarbejdet om den studerende læringsmål\n15 15 Praktikinstitutionen udarbejder ifølge bekendtgørelsen 14 en Praktikstedsbeskrivelse, der skal være tilgængelig for studerende, undervisere, kolleger og andre interesserede. Beskrivelsen skal ligge på institutionens hjemmeside. På Praktikportalen https://studienet.viauc.dk/sites/ppraktik/praktikportal/default.aspx findes en vejledende skabelon til en praktikstedsbeskrivelse indeholdende emner til uddannelsesplan. Praktikinstitutionen sørger for løbende opdatering af informationerne på egen hjemmeside. Praktikinstitutionens beskrivelse med uddannelsesplanen er et vigtigt redskab for den studerendes udarbejdelse af Praktikdokument og Læringsmål for praktikperioderne. Læringsmålene og dokumentet udgør sammen med målet for praktikken, herunder CKF og faglige kompetencemål for perioden, vurderingsgrundlaget. PRAKTIKINSTITUTIONENS BESKRIVELSE SKAL INDEHOLDE: Beskrivelse af praktikinstitutionens formål Karakteristik af brugergruppen Beskrivelse af arbejdsmetoder PRAKTIKINSTITUTIONENS UDDANNELSESPLAN SKAL INDEHOLDE: Angivelse af relevant litteratur Specialiseringsmuligheder Organisering af praktikvejledningen Organisering af kontakten til uddannelsesinstitutionen En uddannelsesplan skal følge Bekendtgørelsens ovenfor skitserede punkter, men kan selvfølgelig udformes på mange forskellige måder. Den skal afspejle praktikinstitutionens særlige profil, kultur og særkende og udtrykke, hvad den studerende i særlig grad kan lære på praktikinstitutionen. Det har uddannelsesmæssigt stor betydning, at den studerende i en tydelig form præsenteres for uddannelsesplanen for pågældende praktik for at give den studerende et overblik over, hvad perioden vil indeholde, og hvordan det kan muliggøres, samt hvordan uddannelsesplanen kan indgå i den studerendes læringsmål.\n16 16 I RELATION TIL UDDANNELSESPLANEN Specialiseringen er ifølge Bekendtgørelsens 10 knyttet til 3. års praktikuddannelse/ 3. praktikperiode, hvor den studerende, gennem fordybelse i et af de specialiseringsområder, som praktikinstitutionen kan tilbyde, skal tilegne sig viden og metoder inden for et specifikt arbejds-, funktions-eller fagområde. Til dette formål skal praktikinstitutionen udarbejde en mere detaljeret beskrivelse af brugergruppen og dens livsbetingelser, behov og udviklingsmuligheder, samt af den pædagogiske indsats i forhold til denne gruppe. Beskrivelsen af praktikinstitutionen specialiseringsmuligheder skal ses i sammenhæng med den forståelse, der ligger bag specialiseringskravet: 6 Den studerende skal gennem specialiseringen opnå fordybelse inden for specifikke dele af professionsområdet, samtidig med at tilegnet viden og tilegnede metoder i specialiseringen skal kunne anvendes i forhold til andre dele af professionsområdet (jf. 4, stk. 2). I Bekendtgørelsens bilag 8, som omhandler specialiseringen, præciseres i de centrale kundskabs-og færdighedsområder (CKF erne) indholdet for de tre arbejds-og funktionsområder, Børn og unge, Mennesker med nedsat funktionsevne og Mennesker med sociale problemer. Specialiseringskravet til den studerende er ikke et specialiseringskrav til praktikinstitutionen. For praktikinstitutionen er der ikke tale om nogle særlige eller specielle opgaver. Det er netop det daglige pædagogiske arbejde og de kundskaber og den viden og indsigt, der kendetegner dette arbejde, som er grundlaget for den studerendes fordybelse. Umiddelbart vil praktikinstitutionens specialiseringsmuligheder være knyttet til et af disse tre arbejds-og funktionsområder i relation til praktikinstitutionens brugergruppe: Børnehaven vil kunne tilbyde specialiseringsmuligheder inden for Børn og unge, aktivitets-og dagcentret inden for Mennesker med nedsat funktionsevne og børne-og ungdomspensionen inden for Mennesker med sociale problemer. Men praktikinstitutionen vil reelt ofte kunne tilbyde specialiseringsmuligheder inden for mere end ét af de tre arbejds-og funktionsområder. Børnehaven ligger måske i et socialt belastet område og modtager mange børn fra truede familier i sorg og krise, og vil hermed kunne tilbyde specialiseringsmuligheder inden for både BØRN OG UNGE OG MENNESKER MED SOCIALE PROBLEMER. Flere af aktivitets-og dagcentrets brugere har måske psykiske lidelser, og praktikinstitutionen vil derfor kunne tilbyde specialiseringsmuligheder både inden for MENNESKER MED NEDSAT FUNKTIONSEVNE OG MENNESKER MED SOCIALE PROBLEMER. Og børne-og ungdomspensionens specialiseringsmuligheder vil lige så oplagt ligge inden for både BØRN OG UNGE OG MENNESKER MED SOCIALE PROBLEMER, da det pædagogiske arbejde med netop denne brugergruppe vil indeholde CKF er fra begge arbejds-og funktionsområder. Den udfoldede beskrivelse giver samtidig et meget konkret grundlag for den studerendes udarbejdelse af læringsmål for alle tre 7 perioder. Den studerende specialiserer sig med andre ord det, som er praktikinstitutionens speciale, nemlig den daglige pædagogiske praksis i forhold til en konkret målgruppe. Det, som praktikinstitutionen skal beskrive i uddannelsesplanen, er udfoldede beskrivelser af dette arbejde. Konkret på JRG tilrettelægges specialiseringen sådan: ( For større detaljering henvises til Specialiseringsnotat på praktikportalen. https://studienet.viauc.dk/sites/ppraktik/praktikportal/default.aspx Praktikuddannelse og uddannelsesinstitution skal arbejde sammen i et forløb, der munder ud i en prøve. De bidrager hver med 15 ECTS point, og der er derudover 5 ECTS-points til overordnet koordinering og gennemførelse. De sidste 14 dage inden 3. praktikperiode arbejder den studerende med at beskrive udkast til læringsmål, herunder to, som dels peger tilbage til undervisningen i liniefag og pædagogik, dels peger frem mod prøven i specialisering. Den studerende inddrager praktikdokumentet i arbejdet med at kvalificere udkast til læringsmålene. Symposium Der gennemføres et symposium ca. midtvejs af de 14 dage, der fører frem til 3. uddannelsespraktik. I symposiet medvirker gæstelærer(e) fra praksis som repræsenterer specialiseringsområderne. På symposiet skal de studerende i specialiseringsgrupper arbejde med formulering af udkast til to læringsmål om specialisering i 3. uddannelsespraktik. Symposiet skal give inspiration til den enkelte studerendes udkast, og understøtte hvordan liniefag og faget pædagogik kan bidrage med faglige begreber og didaktiske og metodiske overvejelser. Der arbejdes med hvordan specialiseringsforløbet kan planlægges, gennemføres og evalueres.\n17 17 Det betyder konkret at: 1. Et mål skal omhandle arbejdet med at formulere et foreløbigt emne til specialiseringsprøven, og at dette skal ske i samarbejdet med praktikstedets vejleder 2. Et mål skal omhandle arbejdet med at beskrive udkast til et specialiseringsforløb i praksis, hvor fokus er samspillet mellem liniefag, pædagogik og specialiseringsområde. Udarbejdelse af udkast til læringsmål I sidste uge inden praktikken vejleder praktiklæreren i formulering af udkast til læringsmål jf. studieordningen. Læringsmålene om foreløbigt emne til specialiseringsprøven og udkast til specialiseringsforløb integreres her i. I udkastet til de to mål beskrives forslag til tidshorisont og hvordan målet dokumenteres. Formødet Den studerende skal til formødet med praktikinstitutionen orientere om arbejdet med specialiseringsforløb og foreløbigt emne til prøven i specialisering. Herunder afklares gensidige forventninger til støtte, vejledning og udfordringer. Godkendelse af læringsmål Den studerende kvalificerer læringsmålene, herunder de to om specialiseringsforløb og foreløbigt emne til specialiseringsprøven, ved godkendelse fra praktikinstitution og uddannelse. Afprøvning af specialiseringsforløb Den studerende afprøver på baggrund af det godkendte læringsmål specialiseringsforløbet og inddrager praktikdokumentet i arbejdet med læringsmålet. Studiedage På studiedagene arbejder de studerende på stamhold med læringsmål for specialiseringen og med foreløbigt emne for specialiseringsprøven. Vejledning Vejledning af den studerendes arbejde med specialiseringsforløb og foreløbigt emne til specialiseringsprøven foregår på praktikinstitutionen, ved praktikbesøget og på studiedage. Godkendelse af emnet i specialisering Godkendelse af endeligt emne til specialiseringsprøven kan ske i samarbejde med praktikvejlederen. Inddragelse af praktikvejlederen i godkendelse af emnet vil skærpe sammenhængen mellem uddannelse og profession og facilitere praktikvejlederens støtte til den studerende under praktikforløbet. På sidste studiedag i praktikken skal emnet til specialiseringsprøven endeligt godkendes af praktiklæreren Rapporten afleveres til praktiklærer i første uge af 7. semester, hvor den studerende færdiggør rapporten over 2 dage. Praktiklæreren bedømmer rapporten og bedømmelsen offentliggøres ca. en måned efter denne. 1.år praktikuddannelse. Praktikperioden skal have fokus på den konkrete pædagogiske relation. 2.års praktikuddannelse. Praktikperioden skal herudover omhandle institutionelle perspektiver. 3.års praktikuddannelse. Praktikperioden skal ud over 1. og 2. periodes mål, have fokus på den pædagogiske opgave i forhold til den samfundsmæssige forandringsproces. Praktikinstitutionens udarbejdelse af uddannelsesplaner skal tage udgangspunkt i praktikinstitutionens pædagogiske formål, brugergruppe og arbejdsmetoder og udfolde Bekendtgørelsens centrale kundskabs-og færdighedsområder (CKF ere) og faglige kompetencemål (bilag 7). Helt konkret betyder det, at de mål og forventninger, som praktikinstitutionen har til de studerende, skal indtænkes og konkretiseres i forhold til CKF er og kompetencemål. Den vanskelige opgave bliver at oversætte de enkelte CKF er og faglige kompetencemål til praktikinstitutionens praksis og mål. Det er vigtigt, praktikinstitutionen har ejerskab til uddannelsesplanen, således at de enkelte medarbejdere, ikke mindst dem, der fungerer som praktikvejledere, kan identificere sig med planen. Dette kan dels sikres ved at involvere medarbejderne i udarbejdelsen, især dem, der fungerer som praktikvejledere, og dels ved at tage udgangspunkt i den daglige pædagogiske praksis\n18 18 og de krav og forventninger, praktikinstitutionen har til studerende. Uddannelsesplanen justeres og afstemmes i forhold til CKF erne og de faglige kompetencemål, hvilket kan give anledning til nye refleksioner og overvejelser over de opstillede krav og forventninger, som herefter kan uddybes og konkretiseres yderligere. Udarbejdelsen af uddannelsesplaner er en proces, der bevæger sig mellem på den ene side praktikinstitutionens praksis og på den anden side uddannelsens formelle mål og indholdselementer, for at munde ud i de færdige uddannelsesplaner for de tre praktikperioder. Hermed bliver arbejdet en dynamisk proces, der løbende kan indfange de forandringer, der sker på praktikinstitutionen og i den daglige praksis som følge af ændringer i brugergruppen, ændringer i personalegruppen, ændringer i praktikinstitutionens opgaver og mål etc. Praktikstedsbeskrivelse og uddannelsesplaner er med andre ord dokumenter, der er under fortsat revision og udvikling.\n20 20 Inden praktikken skal de studerende have tilegnet sig grundlæggende forudsætninger for at handle rigtigt i tilfælde af akut sygdom eller ulykke og modtaget undervisning om lovgivningens regler vedr. tavshedspligt, magtanvendelse og etiske overvejelser herom. De studerende informeres endvidere om eventuelle nødvendige vaccinationer og andre sundhedsmæssige foranstaltninger. Bekendtgørelsen 16. Uddannelsesinstitutionen forbereder forud for hver praktikperiode de studerende på uddannelsen i praktikken, herunder på studiemetoder, og på periodens mål, herunder på opstilling af konkrete læringsmål, inden for rammerne af bilag 7, dog tillige bilag 8 for 6 semesters praktikperiode. Endvidere vejleder uddannelsesinstitutionen den studerende i udarbejdelse af praktikdokumentet, jf. 15, stk. 1. STUDERENDES FORBESØG FORMÅLET ER - at den studerende møder sin praktikvejleder og kommende kolleger - at den studerende samtaler med sin vejleder om praktikstedsbeskrivelsen, uddannelsesplan og vejledning. - at den studerende drøfter og indgår aftaler om ansættelsesforhold og funktionsområder, herunder mødetider, arbejdsplan, transport, ferie, straffeattest og andre særlige personlige forhold af betydning for praktiktilrettelæggelsen. - at den studerende stiller spørgsmål til praksis og værdigrundlag, observerer dagligdagen og danner sig et indtryk af praktikinstitutionens muligheder. - udgangspunkt for formulering af praktikdokument og læringsmål for den kommende praktikperiode. Den studerende kontakter selv praktikinstitutionen med henblik på formøde. Normalt senest 14 dage før praktikkens start.\n21 21 Hver studerende får tildelt en praktiklærer blandt den studerendes undervisere, der varetager vejledning i forbindelse med valg af praktikinstitution, udarbejdelse af Praktikdokument og læringsmål samt afholder praktiksamtaler. Den studerende har under praktikforløbet mulighed for løbende kontakt med praktiklæreren og uddannelsesstedets praktikadministration/koordinatorer. Den studerendes praktiklærer følger den studerende under hele uddannelsesforløbet, og da alle undervisere er praktiklærere, kan praktikinstitutionen forvente samarbejde med mange undervisere. Det er praktiklærerens opgave at føre notat ved samtalerne samt at anvende notatet for de enkelte perioder, således at studerende støttes i fremadrettede faglige læreprocesser. Praktiklæreren vejleder også i forbindelse med udarbejdelse af læringsmål forud for praktikken. Praktikinstitutionens leder er ansvarlig for at den studerende modtager vejledning. Praktikinstitutionen har inden praktikkens start, udpeget en vejleder blandt de uddannede pædagoger, der skal forestå vejledning, evaluering og bedømmelse af den studerende i praktikperioden. Praktikvejlederen er sammen med den studerende ansvarlig for indhold og planlægning af vejledningen. Praktikvejlederen bør have deltaget i uddannelsesstedets vejlederkurser og/eller en egentlig Vejlederuddannelse og have en rimelig solid forankring inden for det pædagogiske område. Praktikinstitutionen har ansvaret for, at den studerende modtager praktikvejledning i overensstemmelse med de godkendte læringsmål for perioden, jf. 15, stk. 2, der er fastlagt i henhold til stk. 5. Praktikinstitutionens leder har det overordnede ansvar for vejledningen, og for at der gives vejledning. Det skal fremgå af praktikinstitutionens Uddannelsesplan i Praktikstedsbeskrivelsen, jf. 14, stk. 1, hvorledes dette tilrettelægges. Den studerende vil i forbindelse med undervisningen på uddannelsesstedet modtage undervisning i vejledningsformer, således at den studerende aktivt kan tage del i vejledningen. Kendetegnende ved pædagogprofessionen er, at der ikke er én bestemt måde at udfylde sin erhvervsrolle på. Vejledningens funktion er netop at støtte den studerende i at udvikle egen faglig identitet ud fra en erkendelse af eget værdigrundlag, viden og erfaringer i konfrontation med etiske, faglige og personlige krav, der udspringer af det pædagogiske arbejde. 1/3 af den studerendes uddannelse foregår i praktik. Det er derfor af afgørende betydning for den studerendes udbytte, at der foregår en udvikling og refleksion over samme. Centralt i denne udvikling er vejledning. Gennem vejledning støttes den studerendes egne læreprocesser og udvikling af egen faglig identitet. Vejledning planlægges og gennemføres altid i et samspil af flere faktorer, herunder de organisatoriske rammer og den studerendes egen faglige og personlige læreproces. Omfanget af vejledningen fastsættes af praktikinstitutionen og er normalt 2 timer pr. uge. Tidspunkt for vejledning, samt hovedindhold af vejledning planlægges ved praktikkens begyndelse. Det forventes at den studerende deltager i alle relevante samarbejdsmøder, så som for eksempel, personalemøder, lærermøder hvor det pædagogiske personale deltager, forældremøder o.l\n22 22 Den studerendes rolle under praktikuddannelsen indeholder to aspekter Den studerende er under uddannelse Den studerende deltager i det daglige arbejde på praktikinstitutionen. I 2.års praktikuddannelse/ 2.praktikperiode og i 3.års praktikuddannelse/3.praktikperiode med løn. Det er afgørende for praktikkens funktion i uddannelsesforløbet, at såvel praktikinstitutionen som uddannelsessted samarbejder om at forene de to synsvinkler til en uddannelsesmæssig helhed. Der skal studeres på fuld tid i hele praktikperioden -ikke kun på bestemte tidspunkter ind imellem. Studier er ikke kun betinget af muligheden for at gå fra, men lige så meget af evnen til at være til stede og nærværende med sin studiemæssige undren under udførelsen af det daglige arbejde. Den studerende oplever til tider at blive betragtet som ny medarbejder, men den studerende er ikke blot en ny medarbejder, der kan vejledes som alle andre nyansatte. Den studerende arbejder i et afgrænset tidsrum med uddannelsesmæssige læringsmål og med et særligt krav om personlig, faglig og social udvikling, der skal evalueres og bedømmes. På praktikinstitutionen oplever den studerende udfordringer, som nødvendiggør planlagte tidsrum til faglig vejledning og fordybelse i dialog med praktikvejlederen. Det er vigtigt, at hele praktikinstitutionens personalegruppe støtter den studerende, selv om det er praktikvejlederen, der har ansvaret for den planlagte vejledning og gennemførelsen af praktikinstitutionens uddannelsesplan. Arbejdet med praktikkens studieaspekter vil medføre, at en række kvaliteter i det pædagogiske arbejde bliver blotlagt, men også at praktikinstitutionens evt. problemstillinger og dilemmaer bliver synlige. Det er vigtigt at holde sig klart, at der kan forekomme modsætninger og konflikter I samarbejdet. De er en del af det grundvilkår, der er for det pædagogiske arbejde.\n23 23 ARBEJDET MED PRAKTIKDOKUMENTET FØR PRAKTIKSTART Den studerende udarbejder forud for hver praktikperiode et praktikdokument. Dokumentet skal indeholde den studerendes begrundede forventninger og eventuelle spørgsmål til praktikinstitutionen, den studerendes overvejelser over den kommende praktikperiode og dens sammenhæng med uddannelsen i øvrigt samt den studerendes øvrige forberedelse til den kommende praktikuddannelse, herunder notater om læsning af relevant litteratur. UNDER PRAKTIKKEN I den enkelte praktikperiode anvender den studerende praktikdokumentet til at dokumentere sit arbejde med at nå læringsmålene for praktikperioden, herunder erfaringer med: Pædagogiske problemstillinger Processer og refleksioner Undervisning og vejledning, vedligeholdelse af praktikdokumentet sker i samarbejde med praktikinstitutionen. Praktikdokumentet skal altid inddrages ved vurdering og evaluering EFTER PRAKTIKKEN Efter den enkelte praktikperiode anvender den studerende praktikdokumentet til refleksion over det uddannelsesmæssige udbytte af praktikforløbet. Efter praktikperioden inddrager uddannelsesinstitutionen løbende de studerendes erfaringer fra praktikken i undervisningen på uddannelsesinstitutionen. Endvidere inddrager uddannelsesinstitutionen praktikinstitutionens udtalelse om praktikforløbet i den løbende vejledning af den studerende. Se skabelon til udarbejdelse af praktikdokument på praktikportalen https://studienet.viauc.dk/sites/ppraktik/praktikportal/default.aspx Læringsmålene tager afsæt i : Praktikstedsbeskrivelsen (der udarbejdes af praktikinstitutionen og findes på institutionens hjemmeside). Bekendtgørelsens faglige kompetencemål og CKF er (se bilag). Studieordningen for pædagoguddannelserne JYDSK, Randers og Grenå, herunder merit. Herunder også specialiseringsnotat ved 3. uddannelsespraktik. Den studerendes faglige og personfaglige forudsætninger samt den studerendes pædagogiske værdier og LÆRINGSMÅLSGODKENDELSE interesse. LÆRINGSMÅLENE SKAL GODKENDES AF PRAKTIKINSTITUTIONEN OG UDDANNELSESINSTITUTION SENEST TRE UGER EFTER PRAKTIKPERIODENS BEGYNDELSE. Proceduren ved godkendelse af læringsmål: Læringsmålene udarbejdes af den studerende og godkendes af praktikvejlederen ved at denne underskive den studerendes dokument med læringsmålene. Den studerende sender de godkendte mål pr. mail til praktiklæreren senest tre dage før 1.studiedag og medbringer på studiedagen de underskrevne læringsmål. Dokumentet underskrives efterfølgende af praktiklæreren. Der udleveres ved læringsmålsmødet (1. studiedag) en blanket, hvor praktiklærerens godkendelse er påført med\n24 24 underskrift. Praktiklæreren kan på blanketten tilføje betingelser for godkendelse, f.eks tilføje manglende mål fra studieordningen eller krav om tydeliggørelse af mål. ( se blanket bilag 3. side 44) Justerede mål sendes altid til praktiklæreren forud for 2/3 samtalen og tillige før, hvis dette er aftalt. De godkendte mål udgør ud over vejledningskrav uddannelsesaftalen og grundlaget for praktikvurderingen. FAGLIGE OG PERSONLIGE MÅL Læringsmålene kan med fordel formuleres som faglige og personfaglige læringsmål. Målene skal afspejle arbejdet med viden og forståelse, færdigheder og kompetencer DEN FØRSTE PRAKTIKPERIODE Bekendtgørelsens bilag 7 FAGLIGE KOMPETENCEMÅL FOR FØRSTE PRAKTIKPERIODE Målet for 1. praktikperiode er, at den studerende kan: a) indgå i praktikinstitutionens daglige pædagogiske praksis b) indgå i og udvikle betydende relationer og støtte andres evne til etablering af relationer c) deltage i planlægning, gennemførelse og evaluering af pædagogiske processer d) opsamle og reflektere over erfaringer fra praksis e) begrunde og forholde sig etisk og kritisk reflekterende til egen praksis og f) demonstrere personlig indsigt om egne relationsmæssige forudsætninger og sociale færdigheder Centrale Kundskabs-og Færdighedsområder: Den pædagogiske relation a) Samspil og relationer mellem deltagerne i den pædagogiske proces b) Samspilsprocessers betydning for den enkeltes livskvalitet og udvikling, herunder egen indflydelse på og betydning for relationen c) Kommunikation, samspil og konflikter i relationer d) Magt og etik i relationer. PLUS FÆLLES CKF MÅL FOR ALLE TRE PERIODER a) Praktikstedets pædagogiske og samfundsmæssige opgave og funktion, mål og pædagogiske praksis. b) Kulturelle og samfundsmæssige vilkårs betydning for pædagogisk praksis. c) Praktikstedets målgruppe(r) og dennes (disses) behov, livskvalitet, udvikling og læring. d) Etik, værdier og menneskesyn. e) Deltagelse, systematisk erfaringsopsamling og refleksion med henblik på dokumentation og udvikling af pædagogisk praksis FAGLIGE KOMPETENCEMÅL FOR ANDEN PRAKTIKPERIODE Målet for 2. praktikperiode er, at den studerende kan: a) indgå i og bidrage til tilrettelæggelsen og organiseringen af det daglige pædagogiske arbejde b) deltage i udviklings-og forandringsprocesser c) planlægge, gennemføre, dokumentere og evaluere pædagogiske processer\n25 25 d) dokumentere og formidle pædagogisk praksis og e) begrunde og forholde sig etisk og kritisk reflekterende til egen og praktikinstitutionens praksis. Centrale Kundskabs-og Færdighedsområder: Den pædagogiske institution a) Pædagogisk praksis som samfundsmæssig institution og offentligt anliggende b) Institutionel omsorg, opdragelse og udvikling c) Institutionaliseringens betydning for brugere og udøvere af pædagogisk praksis i lyset af de kulturelle og samfundsmæssige vilkår d) Praktikinstitutionens organisation, kultur og ledelse e) Internt og eksternt samarbejde f) Magt og etik i den institutionelle ramme. FAGLIGE KOMPETENCEMÅL FOR 3. PRAKTIKPERIODE Målet for 3. praktikperiode er, at den studerende kan: a) beherske den pædagogiske praksis og bidrage til udvikling og fornyelse af den pædagogiske profession b) yde en målrettet indsats i forhold til en valgt målgruppes behov c) redegøre for, hvordan teoretisk og praktisk viden om en målgruppe kan kvalificere grundlaget for pædagogisk virksomhed generelt d) skabe viden gennem deltagelse i, analyse af og refleksion over praksis på baggrund af (videnskabs)teoretiske forudsætninger og metodiske færdigheder og e) redegøre for egen professionsidentitet og forholde sig til professionens handlegrundlag og udvikling. Centrale Kundskabs-og Færdighedsområder: Den pædagogiske profession a) Professionens arbejdsområder og opgavefelt b) Pædagogiske handleformer og pædagogiske metoder c) Professionens vidensformer, faglige kernebegreber og terminologi, herunder det videnskabelige grundlag og videnskabelige metoder d) Sammenhængen mellem den samfundsmæssige moderniseringsproces og professionens historiske og kulturelle udvikling e) Professionsbevidsthed og identitet f) Den pædagogiske professions faglige bidrag til løsning af tværprofessionelle opgaver.\n26 26 PLUS FÆLLES CKF MÅL FOR ALLE TRE PERIODER. a) Praktikstedets pædagogiske og samfundsmæssige opgave og funktion, mål og pædagogiske praksis b) Kulturelle og samfundsmæssige vilkårs betydning for pædagogisk praksis. c) Praktikstedets målgruppe(r) og dennes (disses) behov, livskvalitet, udvikling og læring. d) Etik, værdier og menneskesyn. e) Deltagelse, systematisk erfaringsopsamling og refleksion med henblik på dokumentation og udvikling af pædagogisk praksis. og erfaringsopsamling og refleksion med henblik på dokumentation og udvikling af pædagogisk praksis. SKEMATISK OVERSIGT OVER PROGRESSION I DE 3. PERIODER Første praktikperiode: Den pædagogiske relation Anden praktikperiode: Den pædagogiske institution Tredje praktikperiode: Den pædagogiske profession. (Brugergruppe-specialisering) Arbejds-området. Indgå i praktikinstitutionens Indgå i og bidrage til Beherske den pædagogiske daglige pædagogiske arbejde tilrettelæggelsen og praksis og bidrage til udvikling Den daglige praksis organiseringen af det daglige pædagogiske arbejde. og fornyelse af den pædagogiske profession. Brugerne. Indgå i og udvikle betydende Deltage i udviklings-og Yde en målrettet indsats i relationer og støtte andres forandrings-processer. forhold til en valgt målgruppes Relationer og evne til etablering af relationer. behov. udviklings processer Faget. Pædagogisk teori og metode Deltage i planlægning, gennemførelse og evaluering af pædagogiske processer. Planlægge, gennemføre, dokumentere og evaluere pædagogiske processer. Redegøre for, hvordan teoretisk og praktisk viden om en målgruppe kan kvalificere grundlaget for pædagogisk virksomhed. Redegøre for egen professionsidentitet og Dig selv. Begrunde og forholde sig etisk Begrunde og forholde sig etisk og kritisk reflekterende til egen og kritisk reflekterende til egen Professionel praksis. og praktikinstitutionens forholde sig til professionens udvikling Demonstrere personlig indsigt i praksis. handlegrundlag og udvikling. egne relationsmæssige forudsætninger og sociale færdigheder. Dokumentation Skabe viden og dokumentere denne Opsamle og reflektere over erfaringer fra praksis. Dokumentere og formidle pædagogisk praksis. Skabe viden gennem deltagelse i, analyse af og refleksion over praksis på baggrund af (videnskabs)teoretiske forudsætninger og metodiske færdigheder. Eksempel på udarbejdelse af læringsmål FRA 1. PRAKTIKUDDANNELSE/ 1. PRAKTIKPERIODE VED UDARBEJDELSE AF LÆRINGSMÅL, SE SKABELON, PÅ PRAKTIKPORTALEN https://studienet.viauc.dk/sites/ppraktik/praktikportal/default.aspx Følgende eksempel tager udgangspunkt i en praktik i en naturbørnehave A) INDGÅ I PRAKTIKINSTITUTIONENS DAGLIGE PÆDAGOGISKE PRAKSIS Jeg vil indgå i naturbørnehavens daglige pædagogiske praksis ved hurtigst muligt at tilegne mig viden om institutionen; læse grundlæggende materiale som virksomhedsplan, læreplaner etc. Hermed kan jeg få indblik i institutionens formål, mål og værdier, som gør det muligt for mig at arbejde ud fra institutionens grundlag. at få afklaret praktikvejlederens/institutionens forventninger til mig og ved at fortælle om mine til praktikken. På den måde kan jeg få klarhed over mine arbejdsopgaver og hvordan mine forventninger kan blive indfriet.\n27 27 at deltage aktivt i de arbejdsopgaver der er i institutionen og i den børnegruppe jeg er tilknyttet. Hermed får jeg erfaringer med og indsigt i de pædagogiske opgaver, funktioner, dilemmaer, problematikker etc. at bede min praktikvejleder og øvrige ansatte om råd, hvis der opstår situationer, hvor jeg er i tvivl eller usikker. Og ligeledes stille undrende spørgsmål, til fx hvorfor pædagogerne handler som de gør, eller hvorfor børnene gør som de gør. På den måde får jeg også viden om hvordan pædagoger arbejder med fx udvikling af børn i denne aldersgruppe og viden om hvorfor det pædagogerne gør har betydning for børnene. B) INDGÅ I OG UDVIKLE BETYDENDE RELATIONER OG STØTTE ANDRES EVNE TIL ETABLERING AF RELATIONER HVAD Jeg vil aktivt indgå i og udvikle betydende relationer til børnene i naturbørnehaven og øve mig i at støtte børnenes evne til etablering af relationer til hinanden. HVORDAN Jeg vil både lave iagttagelser af pædagog/barn relationer og beskrive konkrete situationer af egne samspil med et/flere børn. Jeg vil iagttage og beskrive hvordan pædagogerne støtter børnenes evne til at etablere relationer med hinanden, samt støtter børnene i at løse konflikter. Jeg vil analysere observationerne med praktikvejlederen, for at få skærpet opmærksomheden. Jeg vil øve mig i at handle i forhold til disse nye indsigter. Jeg vil læse litteratur om relationsdannelse voksen/barn og barn/barn, og om betydningen heraf. HVORFOR Fordi jeg får erfaring med og viden om samspilsformer, om pædagogens/min egen betydning i relationsdannelse, og indsigt i hvordan konflikter kan løses. C) DELTAGE I PLANLÆGNING, GENNEMFØRELSE OG EVALUERING AF PÆDAGOGISKE PROCESSER Et sådant praktisk pædagogisk forløb kan som regel først planlægges færdigt i detaljen, når du har været nogle uger i praktikken. HVAD Foreløbig ide: Natur og musik Hvordan Med fire femårige vil jeg lave musikinstrumenter af Børnene skal digte/ synge/ optræde HVORFOR For at træne finmotorik/.at lege med ord og lyde som styrker/.etc., etc., etc. For at jeg får erfaring med at igangsætte læreprocesser, da jeg ved, at kvaliteten af disse har betydning for børns læring og udvikling. D) OPSAMLE OG REFLEKTERE OVER ERFARINGER FRA PRAKSIS Jeg vil opsamle og reflektere over egen praksis ved: Dagligt at skrive i mit praktikdokument fx hvad har overrasket mig, hvad undres jeg over, hvad var/er svært, sjovt, interessant, skræmmende, o. lign.


TALE - MENNESKET - 2022\nVigtigste - Mennesket - tale\nVi forklarer, hvad tale er, og hvad er komponenterne i denne menneskelige kapacitet. Derudover handler dens forstyrrelser og taleteorier.\nTale er den individuelle bevilling til sprog.\nOrdet taler kommer fra det latinske ord flabel, der henviser til evnen til at tale, typisk for mennesket. Dette er et fakultet, som folk begynder at udvikle gradvist og udvide deres ordforråd i løbet af deres barndom.\nSamfund bygger over tid forskellige sprog, der fungerer som instrumenter, der er optaget og transmitteret af samfundet selv, takket være hvilke enkeltpersoner kan kommunikere med hinanden. Mens sprog er det sæt tegn og regler, som den kode, som alle forstås med, manifesterer sig, er tale den individuelle bevilling til sproget, der erhverves på en meget mere passiv måde.\nDenne sondring var den, der blev formaliseret af Ferdinand de Saussure, den schweiziske sprogfader til semiologi, som er den disciplin, der beskæftiger sig med tegn (og forstår dem som et akustisk billede). -koncept) og dens sociale opførsel.\nFlydende er den rytme, som meddelelser transmitteres med.\nArtikulation. Det er den måde, hvorpå lydene fra et brev genereres.\nVoice. Brug stemmesnor-systemet og vejrtrækning for at tale.\nFlydeevne. Rytm, med hvilken meddelelser overføres.\nDet består af problemer, der forhindrer et individ i at udnytte stemmen korrekt, ikke være i stand til at lave lyde korrekt eller på grund af formen eller rytmen. Det forveksles ofte med sprogforstyrrelser, men de er ikke de samme, da sidstnævnte er relateret til forståelsen af, hvad andre siger. Selvom begge typer patologier kan forekomme samtidig.\nNogle eksempler på taleforstyrrelser er dysrytmier og stamming.\nI direkte handlinger udtaler taleren tydeligt sin intention om at tale.\nMed hensyn til filosofien om det menneskelige sprog var John Austin, en af de første forfattere, der uddybede tale, udviklet den velkendte teori om talehandlinger . Denne teori inkluderer mundtlig kommunikation mellem en person og en anden ved at forstå, at beskeden er fanget og giver en effekt på modtageren.\nAustins første klassificering udføres efter sætningens funktion:\nCall center. udsagnene i sig selv, enhver af handlingerne, der er baseret på at sige noget. Dens komponenter er tre, det fonetiske, der svarer til emissionen af lyde, det faktuelle, som er kombinationen af ord i sætninger, og retorikken, som er brugen af disse ord i form af mening og samhørighed. " Lægen sagde, at 'tag disse piller' " ville være en sætning af denne art.\nIllocutionary. på baggrund af den hensigt, der er indeholdt i erklæringen, i den styrke, der vil ende med at få en effekt på modtageren. Informer, advarer, truer, lover eller ordener blandt andre: 'Lægen rådede mig til at tage et par dage fri . ' Inden for denne dimension, der svarer til intentionen, skelnes der mellem to handlinger, der vil være meget forskellige: direkte og indirekte.\nDirekte handlinger det er dem, hvor taleren tydeligt udtrykker sin intention om at tale. Den såkaldte ' primære ilocutory handling' Det nævnes.\nIndirekte handlinger det er dem, som intentionen skal fortolkes af modtageren. Det vil være en læsning 'mellem linjerne', der genererer en sekundær ilocutory handling: (inden spørgsmålet om at gå på dans) 'Jeg har meget at studere'\nPerlocutory. den dimension, der beskæftiger sig med de effekter, ordet nødvendigvis vil have på modtageren. Det er den dimension, der fokuserer på samtalepartneren og vil variere afhængigt af hvem dette er. ' Lægen overbeviste mig om at tage et par dage fri . '\nNår det drejer sig om sekvenser af flere talehandlinger, der er organiseret i form af dialog, kan en ny handling løsnes. Dette er makrotalehandlingen, som vil være et kort resumé, hoved- og hoveddelen af processen med flere talhandlinger, udført af en eller flere personer. Et eksempel på dette kan være en invitation til et sted eller et løfte. Makro-talehandlingen kan også være direkte eller indirekte, uanset om der er en forklaring eller ej.\nAfhængig af deres formål kan handlinger klassificeres som:\nAssertive handlinger nden taleren bruger dem til at bekræfte eller benægte noget ved at tale om virkeligheden.\nEkspressive handlinger. Er det dem, der verbaliserer en følelsesmæssig følelsesmæssig tilstand.\nForvaltningsakter I dem er den vigtigste facet intentionen, i den forstand at overbevise noget, hvad enten det drejer sig om en idé eller en måde at handle på.\nForpligtelseshandlinger. i hvilket taleren direkte eller indirekte bekræfter antagelsen om et ansvar, der sigter mod at udføre en aktivitet.


Jeg har ikke rigtigt set andet der for alvor...\nJeg har ikke rigtigt set andet der for alvor egner sig til espresso på rejse, end Handpresso.\nAt så 99% af alle guides bruger den på en måde der entydigt vil give et elendigt skud, er så knap så...\nPå camping og på arbejde har jeg Feldgrind,...\nPå camping og på arbejde har jeg Feldgrind, Aeropress og Handpresso med. Det fungerer rigtigt fint til henholdsvis sort og espresso. Har overvejet at erstatte Aeroen med en V60 i plastik på næste...\nEmne: Flow control\nHvis jeg står med en bønne/ristning der er "hård"...\nHvis jeg står med en bønne/ristning der er "hård" i smagen, kværner jeg den lidt finere. Når jeg så brygger den, preinfuserer jeg til første dråbe, stopper flowet i 3-8 sekunder og brygger derefter...\nViser resultater 1 til 25 af 156


Sådan gør du dit hår tykt - Vitaminer\nJeg vil have tykt hår: Hvad skal man gøre, og hvordan man opretholder glans, styrke og vækst\nEt ønskeligt og effektivt skønhedstilbehør til en kvinde er luksuriøst velplejet hår. Du kan sige til dig selv som en trylleformular - "Jeg vil have tykt og langt hår", men et ønske vil ikke give håret styrke og skinne og vil ikke fremskynde hårvækst.\nEffektive måder at kæmpe for luksuriøst hår på\nDu kan tale i lang tid om funktionerne i menneskehår, om hvordan økologi påvirker det, hvilke typer hår der findes, men dette vil ikke hjælpe med at gøre frisuren mere attraktiv.\nHår er et spejl på kroppens tilstand. De vitaminer, som en person bruger i løbet af dagen med mad, nærer ikke kun kroppen, men også håret. Til smukt og stærkt hår anbefales det at spise mere appelsiner, abrikoser, fiskeolie, kød, broccoli og spinat. Men hvis en person ikke har en sådan mulighed, vil multivitaminer fra et apotek hjælpe. Vitamin B oxygenerer blodet og fremmer hårvækst, mens vitamin B6 hjælper med produktionen af melanin, som bevarer hårfarve. På den anden side skal vitamin A kasseres. Overdreven vitamin A kan forårsage overdreven olieagtigt hår, hvilket kan føre til skæl og hårtab. Konsulter din læge, inden du tager vitaminer..\nNår du har sat dig selv målet "Jeg vil have langt tykt hår", skal du overveje din kost nøje\nHvis du er sikker på, at du er helt sund, vil enkle måder hjælpe med til at fremskynde processen med hårvækst og styrkelse:\nSlip af med splittede ender. Du kan få en klipning, nægte shampoo med siliconer, vælge naturlige balsam i høj kvalitet.\nStop overdreven hårtab. For at gøre dette skal du ikke bruge tvivlsomme plejeprodukter, opgive en hårtørrer, strygejern.\nUdsæt ikke krøller for pludselige temperaturændringer, beskyt dem mod sollys. Her kommer spray og balsam med UV-filtre og termisk beskyttelsesfunktion til redning..\nBrug masker fremstillet af naturlige produkter, for eksempel hørfrø og olivenolie, løgjuice, urteafkog, aromatiske olier.\nHvis du vil have tykt hår og ikke ved hvad du skal gøre, skal du følge denne enkle guide, se dit helbred, og snart vil de omkring dig beundre dit hår..\nSådan rettes og gemmes en effekt?\nAt opretholde og øge hårets styrke, densitet og glans, vil at stimulere deres vækst hjælpe:\nBlødt varmt vand. Det rengøres bedre, skaber ikke en film på håret.\nKorrekt valgte plejeprodukter med naturlige ingredienser og proteiner i sammensætningen.\nDen optimale hyppighed af at vaske dit hår. Hvis du vasker dit hår to gange om dagen, morgen og aften, tørrer du dit hår.\nHovedmassage. Det hjælper med at stimulere sovende hårsækker.\nKorrekt pleje med naturlige eller professionelle produkter i høj kvalitet, en sund kost og livsstil er nøglen til hårskønhed. Stop med at drømme om lange krøller og tænk "Jeg vil have tykt hår." Det er nok at vise udholdenhed, anvende disse få enkle måder, og drømmen bliver til virkelighed..\nDe færreste kan prale af naturligt tykt og stærkt hår, men ofte ejerne af smukt sundt hår står over for en række problemer, der ødelægger deres hår. Hvis dine krøller er mærkbart tyndet, enderne er blevet tørre og kedelige, og hårene i sig selv er sprø og livløse, skal du hurtigt starte behandlingen.