EU regulering af bæredygtighed af fast biomasse\nEU POLITIKKER MED BETYDNING\nFOR BÆREDYGTIGHED AF FAST\nEU-regulering af anvendelse af fast biomasse til\nRelevante retsakter og lovkomplekser\nEnergi Unionen og Rammeprogrammet for 2030\nEU-strategi for skove og den skovbaserede sektor\nBekæmpelse af ulovlig tømmerhugst\nKilder og litteraturhenvisning\nOpgørelses regler for\nAsger Strange Olesen, Simon Laursen Bager\nFormålet med dette notat er, at give et overblik over EU-lovtekster og -strategier,\nsom ved at regulere klima, energi, natur- og miljøbeskyttelse i EU påvirker bæredygtigheden af fast biomasse til energiformål (eksempelvis træflis, træpiller, energiafgrøder og halm).\nDer tages udgangspunkt i en typisk værdikæde for fast biomasse, der starter med\nproduktion af biomasse i skoven eller på landbrugsjorden, og slutter på kraftvarmeeller varmeværket, hvor biomassen brændes af. Denne tilgang synliggør, hvordan\nlovgivningen enten dækker produktions- eller anvendelsesled, og de problematikker der følger med forskellige tilgange. De to centrale spørgsmål, der behandles i\ndette notat, er i) hvilket led/sektor er genstand for en given lovgivning, og ii) hvilket\nformål har lovgivningen.\nNotatet refererer til danske oversættelser af EU-lovgivningen og EU-strategier mv.,\nmen inddrager ikke den danske implementering. Der tages udgangspunkt i offentliggjorte kilder og vedtagne lovgivninger per medio maj 2015. Hvor et officielt EU\ndokument ikke foreligger på dansk benyttes den engelske udgave.\nMålgruppen er læsere med en grundlæggende indsigt i EU's klima- og energipolitik. Det forudsættes, at læseren har en vis viden om de generelle miljø- og klimamæssige fordele og udfordringer i forbindelse med anvendelse af fast biomasse\ntil energiformål i EU.\nDer findes en række EU-reguleringer, som omhandler eller har potentiel betydning for produktion af fast biomasse og dens anvendelse til energiformål,\nmest væsentligt EU’s kvotehandelssystem for CO2, VE-direktivet, EU’s tømmerregulativ, Den Fælles Landbrugspolitik, EU's LULUCF beslutning, EU's\nbiodiversitetsstrategi og EU's Skovstrategi. En række andre lovgivninger har\nmere afgrænset indvirkning og behandles kort.\nDen forskellig EU-regulering har fokus på forskellige led i værdikæden for fast\nbiobrændsel og omhandler forskellige aspekter af bæredygtighed.\nProduktionsleddet i værdikæden for fast biobrændsel er reguleret af EU's\nLULUCF beslutning, EU's biodiversitetsstrategi, EU's Skovstrategi og Den fælles Landbrugspolitik. LULUCF beslutningen omhandler drivhusgasudledning\nog -optag forbundet med arealanvendelse og produktion af biobrændsel,\nmens resten af EU-reguleringen på dette område omhandler bæredygtig produktion f.eks. bæredygtig skovdrift.\nAnvendelsesleddet i værdikæden for fast biobrændsel er reguleret af EU’s\nkvotehandelssystem og VE-direktivet. EU’s kvotehandelssystem omhandler\ndrivhusgasudledningen forbundet med energiproduktion, hvorimod at VEdirektivet omhandler både reduktion af drivhusgasser og bæredygtigheden af\nproduktionen af biobrændslet, hvor der dog indtil videre kun er bindende krav\nfor flydende biobrændstoffer.\nDistributørleddet i værdikæden for fast biobrændsel er reguleret af forordningen om ulovlig handel med træ og dækker kun dette ene aspekt af bæredygtigheden for biomassen.\nVed ”EU-regulering” forstås i det følgende dels vedtagne EU-lovtekster i form af\nvedtagne forordninger, direktiver mv., dels EU-strategier mv. som kan have væsentlig betydning, dog uden nødvendigvis at være knyttet op på juridisk bindende\nregulering i form af forordninger eller direktiver.\nProduktion og energi-anvendelse af fast biobrændsel reguleres i EU af et antal\nstrategier og lovtekster, med ophæng i forskellige ressortområder. Både EU’s\nSkovstrategi fra 2013 og VE-direktivet har bæredygtig produktion af biomasse som\nemne. Ligeledes sigter LULUCF beslutningen (LULUCF: Land Use, Land-Use\nChange and Forestry) og Kvotehandelssystemet sig begge til drivhusgasudledninger og -optag i forbindelse med energi-anvendelse af fast biomasse. I Tabel 1\npræsenteres lovgivning, som er relevant i forhold til regulering af fast biomasses\nTabel 1. Relevant lovgivning i forhold til regulering af faste træbiobrændslers bæredygtighed.\nKomplet engelsk titel på lovgivning\nDirektiv 2009/28/EC (ændrer Direktiv\n2001/77/EC og Direktiv 2003/30/EC)\nThe Action Plan on Forest Law\nEnforcement, Governance and\nRådets Forordning 2173/2005\nBekæmpelse af ulovligt træ\nKommissionens Forordning 1024/2008,\n363/2012 og 607/2012\nNr. 1305/2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne.\nEvt. Europa-Parlamentets og Rådets Forordning\n1306/2013 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik, idet der\nhenvises hertil i VE-direktivets artikel 17.\nEU's LULUCF beslutning\nAccounting rules for Land use,\n529/2013/EU af 21. maj 2013 om regnskabsregler vedrørende drivhusgasemissioner og -optag i\nforbindelse med aktiviteter, der vedrører arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug, og oplysninger om handlingsplaner, der\nvedrører disse aktiviteter.\nThe European Union Biodiversity\nThe new European Union Forest\nEuropa-Parlamentets beslutning af 20. april 2012\nom vores livsgaranti, vores naturkapital: EU's\nbiodiversitetsstrategi frem til 2020\nMeddelelse fra Kommissionen: En ny EUskovstrategi: for skove og den skovbaserede\nNævnes under anden relevant lovgivning (sektion 4.9)\nEU’s handlingsplan for bæSustainable Consumption and\nredygtigt forbrug og produkProduction and Sustainable Industion\ntrial Policy (SCP/SIP) Action Plan\nDirektiv for offentlige indkøb\nfor Energi og Miljø\nMeddelelse fra Kommissionen af 16. juli 2008\nom handlingsplanen for bæredygtigt forbrug,\nbæredygtig produktion og en bæredygtig industripolitik\nMeddelelse fra Kommissionen af 28. juni 2014\nom retningslinjer for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi 2014-2020\nUdgangspunktet for at regulere biomasseproduktion og -anvendelse er forskellig\nfor hver af de nævnte lovgivninger i Tabel 1. Dele af lovgivningen har direkte til\nformål at mindske eller understøtte en reduktion af drivhusgasudledningen (f.eks.\nEU's kvotehandelssystem), mens anden lovgivning regulerer, at biomasseproduktionen foregår på en bæredygtig måde (f.eks. VE-direktivet). LULUCF reglerne\nfastlægger, hvordan udledninger skal opgøres, men sætter ikke et reduktionsmål.\nEnkelte andre lovgivninger har en mere indirekte betydning. Disse er ikke gennemgået i notatet. Det gælder eksempelvis retsakter, der regulerer luftforurening\nfra brændeovne (DG Miljø), EU's strategier for biobaserede industrier (DG Vækst)\nog cirkulær økonomi (DG Miljø), samt statsstøttereglerne for energi og miljø og\nkravene til arealforvaltning under den fælles landbrugspolitik.\nFigur 1 viser, hvordan lovgivningen kan opdeles i to grupper, hhv. lovgivning der\ndækker biomasseproducenter, og lovgivning der dækker biomasseforbrugere i anvendelsesleddet. I figuren er medtaget flere andre anvendelser end energi. Lovgivningen i biomasseproducentleddet omfatter biodiversitets- og skovstrategierne,\nLULUCF beslutningen og landdistriktsprogrammerne. Strategierne og LULUCF\nbeslutningen har ikke direkte retsvirkning på jordejeren/producenten, men gælder\nfor landene, der så har en hvis grad af frihed til at implementere.\nDG = Directorate Generale = Generaldirektorat. Betegnelse for Kommissionens "ministerier".\nFigur 1. Oversigt over lovgivningens overlap med led i værdikæden. Værdikæden består af tre led; Biomasseproducenter, distributører og biomasseanvendelsen. Biomasseproducentleddet dækker over jordejere, eksempelvis landmænd eller skovejere, og er opdelt i EU og non-EU producenter, samt skovbiomasse og ’Anden biomasse’, som er træbiomasse, der ikke\nkommer direkte fra skoven, dvs. resttræ fra savværker og lignende, samt genanvendelsestræ. I anvendelsesleddet dækker husholdning over private energianlæg som brændeovne og\ntræpillefyr i boliger. "Andet" dækker over alle andre anvendelser end transport, kraftvarme og private fyr/ovne, såsom materialeanvendelse af træet til eksempelvis papir, konstruktionseller møbeltræ.\nDer er forskellige fordele og ulemper forbundet med at regulere producent eller\nanvendelsesled, og viden herom skal søges i litteratur om tilgange til lovgivning. En\nrække udfordringer i denne konkrete sammenhæng for hhv. producentleddet og\nanvendelsesled er nævnt nedenfor:\nEn del producenter ligger i tredjelande, dvs. uden for EU, og EU har ingen mulighed for at lovgive. Evt. krav til importeret materiale skal være i\noverensstemmelse med WTO's regler.\nDer er ingen fælles EU-skovpolitik, og EU har ingen traktatbaseret kompetence til at regulere skovdrift. Medlemsstaterne har suverænitet til at\nlovgive, hvilket er fremhævet senest i Rådets konklusioner herom\n(9944/14, særligt § 22).\nEnergiproducenter kan pålægges krav om bæredygtig biomasse, men\ndette hindrer ikke, at der produceres biomasse, der ikke opfylder kravene\nog at dette så anvendes til andre formål. Det kan igen betyde skævvridning af markedet og påvirke prisdannelsen.\nAf hensyn til administrationsomkostninger vil mindre enheder ofte fritages\nfor regler, hvorved kun en del af anvendelsesleddet reguleres.\nTræanvendelse kan ske i mange sektorer, og der er ikke en politik eller et\ngeneraldirektorat, der kan dække alle med en regulering.\nGrundet disse - og mange andre forhold herunder ressortopdelingen af generaldirektorater i Europa Kommissionen - ses i øjeblikket det reguleringsbillede, der\nfremgår af Figur 1. Med den eksisterende lovgivning er det således begrænset,\nhvilke bæredygtighedskrav der stilles til biomasseproducenterne. Ud over biodiversitets- og skovstrategierne er det kun LULUCF beslutningen, der dækker producentleddet, men sidstnævnte gælder for medlemsstater og ikke producenterne\nselv. Landdistriktsprogrammerne er en mulig finansieringskilde på jordejerniveau,\nogså for skovejere, og har en målsætning om at udbrede bæredygtig skovdrift,\nmen giver stor frihed til medlemsstaterne på skovområdet. Der er altså ikke EU\nfælles krav til skovdriften på producentniveau.\nDet ses også af Figur 1, at bæredygtighed, inklusiv reduktion af drivhusgasudledningen, ved anvendelse af faste biobrændsler i mindre private anlæg, også brændeovne, ikke er reguleret. Anvendelse af fast biomasse uden for energisektoren\n(kategorien "andet") er ligeledes ikke reguleret mht. bæredygtighed, selvom flere\nlande bl.a. har offentlige indkøbspolitikker for træ, som kan indeholde krav om certificering af bæredygtighed.\nNotatet dækker eksisterende lovgivning, men i dette første afsnit gives en kort\npræsentation af to væsentlige rammer for den videre politikudvikling for fast biomasse frem mod 2030.\nRammeprogrammet for 2030 er centralt placeret i EU's klima‑ og energipolitik, der\nblev vedtaget 23. oktober 2014. Hjørnestenene i dette er en reduktion af drivhusgasemissioner med 40% i forhold til niveauet i 1990, et EU-bindende mål for vedvarende energi på mindst 27%, fornyede mål for energieffektivitet, en ny forvaltningsmodel og et sæt nye indikatorer til at sikre et konkurrencedygtigt og forsyningssikkert energisystem.\nI forhold til fast biomasse til energiformål, er det væsentligt at bemærke at EuropaKommissionen i sin kommunikation om politikrammen for klima- og energipolitikken\ni perioden (KOM/2014/015) lægger op til at VE-direktivet bør "revideres betydeligt\nfor perioden efter 2020 for at give EU midlerne til at sikre, at målene for 2030 nås."\nDerudover understreges det, at det er "nødvendigt, at forbedre biomassepolitikken\nfor at maksimere den ressourceeffektive anvendelse af biomasse med henblik på\nat opnå robuste og verificerbare drivhusgasbesparelser […]. Dette bør også omfatte bæredygtig arealanvendelse, bæredygtig skovforvaltning i overensstemmelse\nmed EU's strategi for skovbrug, samt håndtering af problemet med virkningerne af\nindirekte ændringer i arealanvendelsen for så vidt angår biobrændstoffer." Dermed\nlægges der op til, at biomasse til energiformål skal levere dokumenterede besparelser på drivhusgasudledningen og ikke føre til uhensigtsmæssige ændringer i\narealanvendelse inden såvel som uden for EU.\nForslaget til en rammestrategi for en modstandsdygtig energiunion med en fremadskuende klimapolitik (KOM/2015/080), der blev fremlagt af EuropaKommissionen 25. februar 2015, bygger oven på rammeprogrammet for 2030.\nEnergiunionen har til formål at sikre prismæssigt konkurrencedygtig, sikker og bæredygtig energi til Europa og dets borgere. De specifikke foranstaltninger dækker\nfem centrale områder, herunder energisikkerhed, energieffektivitet og "afkarbonisering". Pakken består af tre meddelelser:\nen rammestrategi for energiunionen med angivelse af målsætningerne for\nenergiunionen og de konkrete skridt, der vil blive truffet for at opnå disse.\nen meddelelse om en EU-vision for den nye globale klimaaftale, der håbes\nvedtaget i Paris i december 2015\nen meddelelse om de foranstaltninger, der er nødvendige for at nå målet om\n10% sammenkobling af elektricitetsnettet i 2020\nHvad angår biomasse til energiformål understreges det i en meddelelse fra Europa-Kommissionen, at EU skal "tage højde for den virkning, som bioenergi har på\nmiljøet, arealanvendelsen og fødevareproduktionen" (KOM/2015/080). Derudover\nfremgår det af indsatsområde 13, at Europa-Kommissionen vil fremlægge forslag\nom en ny pakke for vedvarende energi i 2016-2017. Pakken vil omfatte en ny poli-\ntik for bæredygtig biomasse og biobrændstoffer såvel som lovgivning, der sikrer, at\nEU's mål for 2030 kan nås på omkostningseffektiv vis.\nMed et udspil fra Kommissionen i 2017 kan der altså forventes ændringer i, eller\ntilføjelser til, flere af de lovgivninger der gennemgås i de næste sektioner. Konkret\ner det væsentligt, at der kan forventes et nyt "VE-direktiv" for perioden 2020-2030.\nEU-generaldirektoraterne for hhv. Energi og Klima deler ressortansvar for EU's\nkvotehandelssystem, der omfatter de ca. 10.000 største produktionsenheder i EU,\nNorge, Liechtenstein og Island, samt dele af luftfarten . En produktionsenhed skal\nføre regnskab over egne drivhusgasudledninger og skal aflevere kvoter svarende\ntil den udledte mængde af drivhusgasser til myndighederne. Hver kvote gælder 1\nton CO₂-ækvivalent og giver ejeren ret til at udlede drivhusgasser med en klimaeffekt svarende til 1 tons CO2. Den mængde, som totalt set kan udledes på EUniveau, er begrænset af et kvoteloft.\nMange energiproducenter i EU bruger biomasse til at erstatte fossile brændsler,\neksempelvis kul. Dette sker for at mindske udledningen af drivhusgasser til atmosfæren. Når en produktionsenhed anvender biomasse til energiproduktion og visse\nandre formål, skal der ikke afleveres kvoter, men den anvendte biomassemængde\nskal stadig registreres og rapporteres til myndighederne og EU. Når produktionsenheden udregner de samlede udledninger bruges en udledningsfaktor på 0 tCO₂/t\nfor biomasse. Denne praksis kaldes nul-regning af biomasse, og tager udgangs4\npunkt i IPCC’s guidelines fra 2006 (IPCC, 2006a) . Nulregning er ikke ensbetydende med, at der ikke udledes CO₂ ved afbrændingen af biomassen, men den blev\nindført for at undgå, at kulstofudledningen blev opgjort to steder. Kulstoffet regnes\nnemlig også som udledning, når den høstes i skoven eller på marken. Nulregning\ner en opgørelsespraksis, der sikrer, at kulstoffet i biomassen ikke indgår to steder i\nopgørelsen, men er ikke det samme som CO₂-neutralitet. Princippet bag CO₂neutralitet (se også Notat 3: Kulstofkredsløb, kulstofgæld og CO₂-neutralitet) dækker kort over, at udledninger og optag af CO2 i levende planter og træer inden for\nen bestemt tids- og systemafgrænsning er nul eller endda giver et nettooptag af\nNulregning af biomasse i kvotehandelssystemet giver et incitament til at anvende\nbiomasse frem for fossile brændsler, og dermed fremmes investering i bioenergiproduktion. Det understøtter derved opfyldelse af medlemsstaternes og dermed\nFortrinsvis energiproducenter, men også eksempelvis kunstgødnings- og cementfabrikker indgår.\nSiden starten af 2012 er udledninger fra alle flyvninger til, fra og mellem de 28 medlemsstater, samt\nIsland, Liechtenstein og Norge inkluderet i kvotehandelssystemet.\nOvervågning- og rapporteringsforordningens (EU Forordning 601/2012) underafsnit 5, "behandling af\nbiomasse", artikel 38, stk. 2, sætter emissionsfaktoren til 0/nul for biomasse. ’Biomasse’ er defineret i\nartikel 2. I bilaget til forordningen angives emissionsfaktoren igen, med henvisning til IPCC’s Guidelines\nfra 2006 (IPCC, 2006a). I Kommissionens Vejledning (European Commission, 2012) beskrives en række forhold omkring håndtering af biomasse inden for kvotehandelssystemet, i et tilstræbt ikke-juridisk og\nEU's VE-mål på en omkostningseffektiv måde, da konvertering til biomasse eller\nopførelse af biomassebaserede anlæg ofte er et af de billigere VE-alternativer.\nDa nulregningen giver et brændsel en fordel i forhold til andre er kvotehandelssystemet at regne som en statsstøttemekanisme og underlagt EU's regler for statsstøtte. Disse regler indeholder ikke krav til bæredygtighed, og er ikke dækket af\n4.3.1 EU's lovgivning i en international kontekst\nEU's lovgivning for arealanvendelsessektoren følger i meget vid udstrækning FN's\nopgørelsessystem for drivhusgasser, som bruges af lande, der har underskrevet\nKyoto Protokollen. Opgørelsessystemet bruges til at dokumentere opfyldelse af de\nemissionsreduktionsmål, der er forhandlet og aftalt i FN, og hvor EU-landene har\npåtaget sig et fælles reduktionsmål for 2020 over for FN. Opfyldelsen af dette mål\nsikres gennem kvotehandelssystemet og tiltag i de ikke kvotebelagte sektorer, men\narealanvendelsessektoren indgår eksplicit ikke i EU's reduktionsindsats, selvom\ndet er muligt ifølge FN reglerne. EU-reglerne (EU Afgørelse 529/2013/EU) er derfor\nvedtaget, således at medlemsstaterne kan forberede sig på perioden 2020-2030,\nhvor det forventes, at sektoren tælles med, jf. 2030 rammeprogrammet.\nBåde i EU's gældende LULUCF lovgivning og i FN’s regler for arealanvendelsessektoren, opgøres udledninger inden for følgende aktiviteter: skovrejsning efter\n1990, skovrydning , drift af skove som eksisterede før 1990 , mens det eksempelvis er frivilligt at medtage udledninger fra driften af græsningsarealer og agerjord\neller dræning af vådbundsjorde . Arealanvendelsessektoren kaldes også LULUCFsektoren, og der er i FN regi lavet et regelsæt og en vejledning for, hvordan nettoemissionerne fra sektoren skal opgøres og indregnes (IPCC, 2006b). De forskellige aktiviteter er nævnt i tabellen nedenfor.\nIndtil 2021 betyder EU's fravalg af reduktioner i arealanvendelsessektoren, at EU's\nmedlemslande i praksis ikke har et incitament til at reducere drivhusgasudledningen i arealanvendelsessektoren, da de ikke får sådanne reduktioner godskrevet i\nforhold til EU2020-målet. EU's samlede reduktionsmål over for Kyoto Protokollen\nskal opnås med indsatser inden for kvote- og ikke-kvotebelagte sektorer, mens\narealanvendelsessektoren bliver til et overskud, hvis den viser et nettooptag på\nEU-niveau. Hvis arealanvendelsessektoren viser en nettoudledning på fællesskabsniveau, som ikke kan opvejes af de andre sektorer, gælder særlige regler,\nder i korte træk betyder, at de enkelte lande må købe kreditter for at kompensere\nfor evt. nationale underskud.\nKyoto Protokollens §3.3\nKyoto Protokollens §3.4\n4.3.2 Opgørelsesprincip for biomasse\nEt gennemgående princip i FN's bogføringsregler, som går igen i EU's, er, at drivhusgasudledningen skal medregnes i det land og den sektor, som producerer en\nvare. Derfor skal udledninger forbundet med produktion af biomasse, eksempelvis\ntræ, medregnes i det biomasseproducerende land. Også biomassens kulstofindhold indregnes som udledning fra skoven, når biomassen høstes. Dette betyder, at\nenergiproducenter, der bruger biomasse i deres anlæg, kan nulregne deres biomasse. Både FN's og EU's regler afspejler dette princip.\nDa alle EU landenes opgørelser af drivhusgasudledninger over for FN's Kyoto Protokol mål medregner skovrejsning, skovrydning og skovdrift i eksisterende skove,\ner udledningen af biomassens kulstof formelt set opgjort – og tæller i princippet\nmed mod et mål. Udledning af biomassens kulstof indgår som nævnt ikke i EU\nmedlemsstaternes opgørelser over for EU's eget 2020 klimamål, og derfor kan det\nvære svært ud fra de officielle klimaregnskaber at afgøre, hvordan brugen af biomasse i energisektoren har påvirket målopfyldelsen.\nUdledning af kulstoffet i træbiomasse fra lande, der ikke har påtaget sig et reduktionsmål under Kyoto Protokollen (eksempelvis Canada eller USA), opgøres dog\nikke og tælles derfor ikke med, da den heller ikke opgøres og verificeres af en uvildig tredjepart. Disse to lande har påtaget sig et frivilligt punktmål for 2020, hvor de\nmedregner bidraget fra LULUCF. Opgørelsen sker dog efter de to landes egne regler og uden den verificeringsprocedure, der finder sted under Kyoto Protokollen.\nSom konsekvens af disse forhold kan udledningen af biomassens kulstof i nogle\ntilfælde hverken være indregnet i biomasseproduktionsleddet eller i energiproduktionsleddet. En oversigt over de specifikke regler for opgørelse af sektoren er præsenteret i Tabel 2 og kort beskrevet i bilag B.\nTabel 2. Oversigt over aktivitetskategorier og tilhørende opgørelsesregler i FN's og EU's regler for\nFokuserer på de aktiviteter,\nder er associeret med forvaltningen af landbrugssystemer,\nog potentielt er store kilder til\nudledninger, herunder: Udledninger fra dyrehold, gødskning,\nrisdyrkning, kalkning af jorde\nog andre udledninger.\nMetoder til beregning af ikke-CO₂-drivhusgasudledninger fra landbrugssektoren.\nUdledning opgøres som ændring i forhold til nettoudledning i et\nbasisår, fastsat til 1990.\nDe metodiske fremgangsmåder for de fire områder findes i IPCC\n2006, Vol. 4, kap. 5 (f.eks. risdyrkning), kap. 10 (f.eks. drøvtyggere) og kap. 11 (f.eks. gødskning).\nUdledninger fra drift af græsningsarealer, agerjord eller\ndræning af vådbundsjorde\nEmissioner og optag fra disse aktiviteter, beregnet som emissioner\nog optag i hver af regnskabsperioderne fratrukket den værdi, der\nfremkommer ved at gange antallet af år i den pågældende regnskabsperiode med medlemsstatens emissioner og optag fra disse\naktiviteter i dens basisår (1990).\nUdledninger fra skovrejsning\nefter 1990, skovrydning eller\ndrift af skove, som eksisterede\nSkovforvaltning (EU Afgørelse 529/2013/EU, art. 6):\nEmissioner og optag fra skovforvaltningsaktiviteter beregnes som\nemissioner og optag i hver af regnskabsperioderne fratrukket den\nværdi, der fremkommer ved at gange antallet af år i den pågældende regnskabsperiode med deres referenceniveau (1990).\nHøstede træprodukter (EU Afgørelse 529/2013/EU, art. 7):\nInkluderer emissioner og optag som følge af ændringer i puljen af\nhøstede træprodukter, herunder emissioner fra høstede træprodukter, som er blevet fjernet fra skove i medlemsstaterne før den 1.\njanuar 2013. Emissioner fra høstede træprodukter, som der allerede er taget højde for under Kyotoprotokollen i perioden fra 2008 til\nNyplantning, genplantning og rydning af skov (EU Afgørelse\n529/2013/EU, art. 5):\nAfspejler kun emissioner og optag fra sådanne aktiviteter på arealer, som ikke var skov den 31. december 1989. Nettoemissioner og\noptag fra nyplantning, genplantning og rydning af skov indregnes\nsom de samlede emissioner og det samlede optag for hvert af\nårene i den relevante regnskabsperiode.\nTabel 3. Oversigtstabel for ressort og adgang til information for EU LULUCF\nGeneraldirektoratet for Klima er ansvarlig for LULUCF lovgivningen og\nforhandlingerne i FN regi.\nLink til Primærlovgivning\nEU Afgørelse 529/2013/EU: http://eur-lex.europa.eu/legalcontent/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:32013D0529&qid=1433857798256&from\nDG KLIMA: http://ec.europa.eu/clima/policies/forests/lulucf/index_en.htm\nDirektivet om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder fra\n2009 (EU Direktiv 28/2009/EF), kaldet "VE-direktivet", er centralt for forståelsen af\nbioenergi i EU politik. I indledningens første afsnit nævnes specifikt behovet for at\nopnå drivhusgasreduktioner for at sikre opfyldelse af forpligtelser under Kyoto Protokollen. For at opfylde disse forpligtigelser sætter direktivet mål for andelen af VE i\nde enkelte landes energiproduktion i 2020 og pålægger landene at lave en VE\nhandlingsplan gældende frem til 2020. Disse planer kan findes på DG Energis\nFaste biobrændsler vil i mange lande bidrage væsentligt til opnåelse af VE-mål, og\ndirektivets regler for 1) statistisk overførsel mellem medlemsstater, 2) fælles projekter mellem medlemsstater og med tredjelande, 3) oprindelsesgarantier, 4) administrative procedurer, 5) information og uddannelse samt 6) adgang til el-nettet for\nenergi gælder således for både for flydende og fast biomasse. Men meget væsentligt gælder artikel 17 omkring bæredygtighedskriterier ikke for fast og gasformig\nbiomasse. Al anvendelse af fast biomasse i en medlemsstats energisystem tæller\nderfor med til opfyldelse af VE-målet.\nI VE-direktivets artikel 17, stk. 2-6 fastsættes bæredygtighedskriterier for flydende\nbiobrændsler, som skal overholdes for at biobrændslet kan tælle med til opfyldelse\naf VE-målet og være berettiget til at modtage statsstøtte.\nI artikel 17, stk. 1, afgrænses de sammenhænge, hvor bæredygtighedskriterierne\ngælder. Her nævnes kun flydende biobrændsler og flydende biomasse, ikke faste\nbiobrændsler og biomasse. Med ’biobrændstoffer’ menes brændsler til transport og\nmed ’flydende biobrændsler’ menes flydende biobrændsler til alle formål. Da artikel\n17 ikke gælder for fast biomasse, er træpiller eller træflis, der bruges i energisektoren, ikke underlagt bæredygtighedskravene. Kommissionen anbefaler dog i en\nrapport fra 2010 (KOM/2010/11), at medlemslandene anvender de samme bæredygtighedskriterier som i VE-direktivets artikel 17 for faste biobrændsler, men med\nenkelte tilføjelser (KOM/2010/11), og enkelte medlemslande er i gang med at implementere disse anbefalinger. I 2014 udgav Generaldirektoratet for Energi et arbejdspapir, der gav yderligere vejledning omkring bæredygtighedskriterier for fast\nbiomasse frem mod 2020 (SWD/2014/259), men der skal tages forbehold for, at\ndette arbejdspapirer ikke har opnået godkendelse fra de resterende direktorater og\nderfor ikke nødvendigvis er en indikation af Kommissionens overvejelser for perioden efter 2020.\nVE-direktivets foreskriver, at Kommissionen skal undersøge, om der er behov for\nbæredygtighedskriterier på EU-niveau for anden biomasse end den flydende og i\ngivet fald, hvorledes kriterierne kunne tilpasses. Indtil videre, per 2015, har Kommissionen dog besluttet, at der ikke er behov for bæredygtighedskriterier for faste\nbiobrændsler eller biogas på EU-niveau, og derfor må sektoren afvente kommissionens forventede udspil i 2017.\nIfølge anbefalingerne fra 2010 er der, med henvisning til VE-direktivet, overordnet\nfem bæredygtighedskrav, der skal opfyldes (stk. 2-6 i direktivet og gengivet med\nsamme nummerering nedenfor):\nBesparelse i drivhusgasemission…\nRåmaterialer fra et areal med høj biodiversitetsværdi…\nRåmaterialer fra arealer med stort kulstoflager…\nRåmaterialer fra arealer, der var tørvebundsarealer i januar 2008…\nRåmaterialer skal fremstilles i overensstemmelse med kravene og standarderne i bestemmelserne under overskriften »Miljø« i del A og i punkt 9 i bilag\nII til EU Forordning 73/2009.\nPkt. 6 refererer til dele af krydsoverensstemmelseskravene, inklusiv både lovbestemte krav og standarder for god landbrugs- og miljømæssig stand fastsat i den\nfælles landbrugspolitik, først for perioden 2007-2013 og siden for 2014-2020 .\nDrivhusgasreduktionskravet behandles særskilt nedenfor, mens landskabstyperne\n(VE-direktiv artikel 17, stk. 3, 4 og 5) dækker over, at biomasse fra områder med\nhøj biodiversitetsværdi, fra afskovningsområder og fra tørvebundsjorder under visse omstændigheder ikke kan regnes for bæredygtige, uanset at de måtte opfylde\nde andre krav.\nOpfyldelse af krydsoverensstemmelseskravene betyder i praksis, at landbrugsafgrøder, der kvalificerer sig til landbrugsstøtte under søjle et (enkeltbetalingsordningen), også anses for at være bæredygtige i en VE-sammenhæng. Krydsoverensstemmelseskravene knytter kravene i VE-direktivet til en eksisterende og omfattende miljøregulering af landbruget (EU Forordning 1305/2013). Kravene omfatter\nforhold omkring vand, jordbund og kulstoflager, biodiversitet, landskabelige værdier, samt fødevaresikkerhed.\nDen tilgang til regulering af bæredygtighed der er gældende for perioden indtil\n2020 for biobrændsler og biobrændstoffer, vil indgå som en af flere muligheder for\nat regulere bæredygtighed for fast biomasse efter 2020. Kommissionens regler for\nkonsekvensvurderinger af foreslået lovgivning kræver, at en række andre væsensforskellige tilgange vurderes. Givet at der ikke har kunnet opnås enighed om at\nudbrede tilgangen til fast biomasse inden 2020, er det sandsynligt, at andre tilgange vil komme i spil i den politiske proces.\nDrivhusgasbesparelsen ved brugen af biobrændstoffer eller flydende brændsler\nskal være 35% relativt til det fossile alternativ. Besparelsen skal per 1/1 2017 være\nmindst 50%, og fra 1/1 2018 mindst 60%, gældende for anlæg, der tages i brug\nefter disse datoer. Disse krav gælder som andre krav i VE-direktivet ikke for fast\nMiljø-SMR og GLM krav og standarder i EU Forordning 73/2009\nSe bilag 2 i EU Forordning 1306/2013\nbiomasse. Kommissionens rapport fra 2010 giver heller ikke anbefalinger for bestemte procentvise reduktioner i drivhusemissionerne for fast biomasse, men foreslår beregningsmetoder, der i det væsentligste er i overensstemmelse med VEdirektivets. I arbejdspapiret fra 2014 beskrives en regnemetode til udregning af\nkulstoffodaftryk for fast biomasse baseret på en simpel livscyklusanalyse. Metoden\nbygger på VE-direktivets og indeholder en række standardværdier udregnet af\nkommissionens Joint Research Center (JRC). Denne regnemetode er identisk med\nden, der benyttes i Biograce II værktøjet, som er beskrevet i notat 4 om beregningsværktøjer og LCA.\nIfølge beregningsmetoden fastlagt i VE-direktivet, anbefalet i Kommissionens rapport fra 2010, og uddybet i arbejdspapiret fra Energidirektoratet i 2014, skal selve\ndrivhusgasudledningen som følge af afbrændingen af biobrændslet ikke medtages\ni beregningen af besparelsen, jf. princippet om CO2-neutralitet (se mere herom i\nnotat 3). Dette giver god mening for de (landbrugs)afgrøder og restprodukter, som\nudgør råmaterialet til biobrændslerne. Landbrugsafgrøder har meget korte vækstcykler, og det kulstof, der udledes som kuldioxid når biobrændstoffet eller brændslet forbrændes, kan med rimelig antages at blive optaget igen i takt med, at den\nefterfølgende afgrøde på samme jord vokser til. Da landbrugsafgrøder og mange\nenergiafgrøder plantes og høstes i 1-3 årige rotationer, er tidsrummet, hvor kulstoffet befinder sig i atmosfæren kortere end de typiske forpligtelsesperioder, hvor over\nmålopfyldelse opgøres (5-8 år). For restprodukter gælder at primæranvendelsen\n"bærer" kulstoffet og skal opgøres helt eller delvist som sådan, hvilket betyder, at\nrestprodukter regnes som værende kulstofneutrale som udgangspunkt. Denne antagelse har for visse faste biomasser fra visse træsorter med lang livscyklus været\nanset for at være problematisk, hvilket har været en del af udfordringen med at\noverføre kriterierne til fast biomasse, som også beskrevet i arbejdspapiret s17.\nRestprodukter fra træer og trævarer regnes også umiddelbart som kulstofneutrale,\nmens træstammer ofte anses for at have en vis ’tilbagebetalingstid’. Dette skyldes\ndog, at man vælger blot at se på en enkelt bevoksning og ikke på hele skoven,\nhvor der findes bevoksninger i alle aldre og kulstofoptagelsen derfor også er den\nsamme fra år til år.\nDe udledninger der så indgår i udregningen af emissionsbesparelsen er; transport,\ndyrknings- og procesudledninger. Der indgår i VE-direktivets metode ikke en ILUC\nfaktor, men lovgiverne i Bruxelles forhandler om en sådan . De detaljerede beregningsmetoderne fremgår af direktivets bilag for de flydende biobrændsler og af\nKommissionens anbefalinger fra 2010 for faste biobrændsler. I rammeprogrammet\nfor 2030 er det specifikt nævnt, at indirekte effekter på arealanvendelsen skal indgå i det forventede lovinitiativ i 2017.\nILUC = Indirect Land Use Change, dvs. ændringer i arealanvendelse drevet af forskydninger i udbud-\nefterspørgsel i markedet.\nTabel 4. Oversigtstabel for ressort og adgang til information for VE-direktivet\nEU-generaldirektoraterne for hhv. Energi og Klima deler ressortansvar for\nimplementeringen af VE-direktivet.\nVE Direktivet: http://eur-lex.europa.eu/legalcontent/DA/TXT/HTML/?uri=CELEX:32009L0028&from=EN\nDG ENERGI: https://ec.europa.eu/energy/en/topics/renewableenergy/renewable-energy-directive\nDen Fælles Landbrugspolitik (CAP) har to søjler: søjle et kaldes enkeltbetalinger\nog søjle to dækker landdistriktsprogrammerne. Mens landbrugspolitikkens første\nsøjle kun dækker landbrug og ikke skovbrug, findes der i landdistriktsudviklingsprogrammerne foranstaltninger målrettet skovdrift og tilhørende krav om bæredygtighed. Disse præsenteres kort i dette afsnit. CAP'ens første søjle, enkeltbetalingerne kan også være relevant i denne sammenhæng, da der her stilles arealbaserede miljøkrav til produktion af bl.a. halm, og at overholdelse af disse krav specifikt\nnævnes i VE-direktivets artikel 17. Disse krav, bl.a. krydsoverensstemmelseskravene er dog grundet lovområdets omfang og kompleksitet, ikke yderligere behandlet i notatet.\nMed finansiering fra CAP'en under landdistriktsprogrammerne kan der for perioden\n2014-2020 i de enkelte medlemsstater iværksættes foranstaltninger, der fremmer\nbæredygtig skovdrift og understøtter bl.a. klimatilpasning i skove (EU Forordning\n1305/2013, artikel 21). I forordningen stilles ikke specifikke krav til bæredygtighed,\nmen Kommissionen har udgivet en række noter om bæredygtighedskrav. Inden for\ndisse krav kan medlemsstaterne, f.eks. gennem skovlovgivningen, søge at regulere produktionen af fast biomasse. Der er desuden mulighed for støtte til skovrejsning, hvormed produktionen af biomasse bl.a. til energiformål kan øges (EU Forordning 1305/2013, artikel 22), men der er ikke nogen bæredygtighedskrav i denne\nsammenhæng. Ligeledes kan der gives støtte til fysiske investeringer (EU Forordning 1305/2013, artikel 17), herunder eksempelvis biogas og andre bioenergianlæg\npå enkelte bedrifter, men igen uden bæredygtighedskrav. Under forordningens artikel 26 kan der bl.a. gives støtte til afsætning af skovprodukter. Generelt kan de\npræcise foranstaltninger variere fra medlemsstat til medlemsstat, og vil typisk afspejle overordnede prioriteter for en ønsket udvikling i landdistrikterne, oftest\nDa deltagelse i landdistriktsprogrammernes foranstaltninger er frivillig, kan krydsoverensstemmelsesreglerne dog ikke regulere bæredygtig produktion af fast biomasse over en bred kam, men det kan sikres, at støttekroner kun gives til projekter, der overholder EU's miljølovgivning.\nIndtil 2008-revisionen af CAP'en var der desuden en specifik støttemulighed for\nenergiafgrøder i anden søjle, men denne er blevet nedlagt .\nTabel 5. Oversigtstabel for ressort og adgang til information for Landbrugspolitikken\nEU Forordning 1305/2013/EU: http://eur-lex.europa.eu/legalcontent/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:32013R1305&from=da.\nEU Kommissionen lancerede i 2013 en meddelelse om en ny EU-Skovstrategi.\nRådet har bakket op om strategien og udstukket retningslinjer for dens udmøntning\ni rådets konklusioner fra 2014 og Europaparlamentet har afgivet en udtalelse om\nden i 2015. Den nye EU-Skovstrategi afløser den hidtidige EU-Skovbrugsstrategi,\nsom var en rådsbeslutning fra 1998. EU har ikke traktatbaseret kompetence til at\nlovgive om skovbrug, og strategien som sådan er ikke juridisk bindende for medlemsstaterne. Strategien afstikker imidlertid en række sigtelinjer for indsatser, som\nhar relevans for skove og skovbrug, og som på en række områder vedrører forhold, der er omfattet af – eller kan omfattes af – bindende EU-regulering (på områder reguleret af EU kompetence, herunder miljø, klima, energi, biodiversitet, handel\nmed træ etc.). EU Kommissionen støtter sig under implementeringen af skovstrategien til en skovbrugskommitte, hvori repræsentanter fra alle medlemsstater kan\nMed den nye skovstrategi kom der bl.a. fokus på at understøtte 2020-målene om\nressourceeffektivitet og EU's strategier for biodiversitet og bioøkonomi . Strategien\nudstikker en række strategiske retningslinjer og konkrete bud på aktiviteter inden\nfor otte overordnede prioritetsområder. Dens overordnede formål er:\nAt sikre og påvise, at alle skove i EU forvaltes efter principperne for bæredygtigskovforvaltning, og at EU's bidrag til fremme af bæredygtig skovforvaltning\nog begrænsning af skovrydningen på globalt plan styrkes ved:\nat bidrage til at afbalancere skovenes forskellige funktioner, imødekomme efterspørgsel, og sikre vitale økosystemtjenester; og\nBiodiversitetsstrategi: KOM/2011/244 og bioøkonomi strategi: KOM/2012/60\nved at sikre et grundlag, således at skovbruget og hele den skovbaserede værdikæde kan yde et konkurrencedygtigt og gyldigt bidrag til den\n"Bæredygtig skovforvaltning indebærer, at skove og skovområder\nanvendes på en måde og i et omfang, der bevarer deres biodiversitet,\nproduktivitet, gendannelsesevne og vitalitet samt deres muligheder\nfor nu og i fremtiden at opfylde relevante økologiske, økonomiske og\nsamfundsmæssige funktioner på lokalt, nationalt og globalt niveau uden at skade andre økosystemer"\nDen nye skovstrategi, s4\nBoks 1: Bæredygtig skovforvaltning forklaret i den nye skovstrategi\nKonkret indeholder strategien nu tekst om bæredygtig skovdrift, og en definition af\nhvad bæredygtig skovdrift er (se Boks 1). Definitionen stammer fra ministerkonferencen i Helsinki i 1993 (Resolution H1) om beskyttelse af skovene i Europa. Den\nrummer således ikke noget nyt, men lægger op til, at man på EU-niveau anvender\nsamme definition af bæredygtig skovdrift. Strategien bygger desuden på andre dokumenter fra det internationale samarbejde under Forest Europe processen.\nKonkret lægger Kommissionen op til at ”fastlægge objektive, ambitiøse og påviselige kriterier for bæredygtig forvaltning af skove i EU, der kan anvendes i forskellige\npolitiksammenhænge uanset den endelige anvendelse af skovbiomasse” (uddrag,\nred). Det vurderes, at dette standpunkt sigter til, at der ikke laves fælles bæredygtighedskriterier for enkelte anvendelser af træ (f.eks. til energiformål), da dette kan\nforvride markederne og afsætningen af træ og træprodukter mellem sektorer og\nlande. Bæredygtighedskriterierne for biobrændsler i VE-direktivet er et eksempel\npå anvendelsesbestemte bæredygtighedskriterier, men følges skovstrategien skal\nfremtidige bæredygtighedskriterier for biomasse, uanset om den er fast eller flydende, således ikke være afgrænset til bestemte slutanvendelser, markeder eller\nI strategien påtager Kommissionen sig senest med udgangen af 2014 at udarbejde\nforslag sammen med medlemsstaterne til kriterier. Et forslag er ikke offentliggjort i\nskrivende stund, men en arbejdsgruppe under ’Den Stående Skovbrugskomité’ er i\nproces. Et andet konkret initiativ, med relevans for produktion af biomasse, der\nfremgår af strategien, er en generel forpligtelse til at fremme brugen af skovforvalt14\nningsplaner eller lignende instrumenter . Skovdriftsplanerne eller lignede instrumenter skal være i overensstemmelse med principperne for bæredygtig skovforvaltning og EU's strategi for biodiversitet.\nSom det fremgår af ovenstående kan flere af strategiens initiativer potentielt komme til at medføre mere eller mindre enslydende lovkrav på medlemsstatsniveau.\nSærligt hvis det lykkes at vedtage kriterier for bæredygtig skovdrift, kan disse\nkomme til at spille en central rolle i andre lovgivningsmæssige sammenhænge på\nområdet, især efter 2020.\nTabel 6. Oversigtstabel for ressort og adgang til information for EU’s skovstrategi\nGeneraldirektoraterne for Landbrug og Miljø koordinerer sammen Kommissionens arbejdsgrupper og opfølgning på skovstrategien.\nDG Landbrug: http://ec.europa.eu/agriculture/forest/index_en.htm\nDG Miljø: http://ec.europa.eu/environment/forests/home_en.htm\nEU´s Tømmerforordning (EUTR, EU Forordning 995/2010) fik virkning fra 3. marts\n2013. Fra den dato blev det forbudt at bringe ulovligt fældet træ og træprodukter\nheraf i omsætning i EU, samtidig med at virksomhederne blev pålagt at gøre, hvad\nder er nødvendigt for at vurdere og nedbringe risikoen for at bringe ulovligt fældet\ntræ i omsætning. Ved ’at bringe i omsætning’ forstås førstegangsomsætning på\nEU’s marked. Endvidere fastlægger forordningen nogle basale krav om sporbarhedsregistrering for alle, der handler med træ og træprodukter i EU. En række tredjepartsvirksomheder kan godkendes af Kommissionen til verifikation af, om disse\nkrav er opfyldt. Forordningen dækker ikke specifikt reduktioner i drivhusgasemissionerne eller andre specifikke bæredygtighedsforhold, men sikrer at træ, herunder\neksempelvis træpiller, skal være dokumenteret lovlige og at den geografiske oprindelse af biomassen er kendt. At træet er lovligt er en grundlæggende, men ikke\nnødvendigvis tilstrækkelig forudsætning for, at træet er bæredygtigt, som dette forstås i f.eks. VE-direktivet, Kommissionens rapport fra 2010 eller i EU’s Skovstrategi. Med kravene i forordningen kan det også undersøges, om træet kommer fra et\nland, der opgør udledninger i LULUCF-sektoren.\nI foråret 2015 har langt de fleste medlemsstater implementeret lovgivningen .\nForordningen er en del af en større indsats inden for rammerne af EU’s såkaldte\nFLEGT -Handlingsplan fra 2003. Et andet og nært knyttet indsatsområde er den\nsåkaldte FLEGT-licens-forordning med tilknyttede partnerskabsaftaler. Inden for\nrammerne af dette regelsæt har EU indgået samarbejdsaftaler om skovforvaltning\nmed en række frivilligt medvirkende partnerlande. Et vigtigt element heri er udvikling og administration af en licensordning for blåstempling og eksport af lovligt fældet træ fra disse lande til EU (FLEGT-licenser).\nEU Action Plan for Forest Law Enforcement, Governance and Trade (FLEGT)\nDertil kommer som et tredje af i alt syv indsatsområder under FLEGThandlingsplanen fremme af offentlige indkøbspolitikker for sikring af lovligt og/eller\nbæredygtigt produceret træ.\nTabel 7. Oversigtstabel for ressort og adgang til information for Forordning om ulovligt træ\nForordning om ulovligt træ\nGeneraldirektoratet for Miljø administrerer programmet og aftalerne.\nLovtekst om bekæmpelse af handel med ulovligt træ: http://eurlex.europa.eu/legalcontent/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:32010R0995&from=DA\nFLEGT forordningen: http://eur-lex.europa.eu/legalcontent/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:32010R0995&from=DA\nDG MILJØ: http://ec.europa.eu/environment/forests/timber_regulation.htm\nEU's aktuelle biodiversitetsstrategi er fra 2011 (KOM/2011/244) og den er en fortsættelse af handlingsplanen for Biodiversitet fra 2006. Strategien sigter mod opfyl17\ndelse af UNCBD målene og fremlægger nationale initiativer samt påpeger, at EU\nhar et globalt ansvar. Det er relevant især i forbindelse med anvendelse af fast\nbiomasse til energiformål.\nUnder mål 2 (sektion 3.2) identificeres behovet for at bevare økosystemer og økosystemydelser inden for EU fællesskabet og genoprette mindst 15% af de skadede\nøkosystemer. Mål 6 er en smule bredere, men dækker netop den internationale\nvinkel og handler om, at EU skal øge sin indsats for at modvirke tab af biodiversitet\nglobalt. Strategien nævner ikke direkte stigende pres på økosystemer som resultat\naf stigende efterspørgsel efter fast biomasse til energiformål, i EU eller globalt,\nmen nævner at Europas økologiske fodaftryk i 2011 var dobbelt så stort som den\nbiologiske kapacitet. Hvis EU's samlede efterspørgsel efter fast biomasse stiger,\nkan dette blive omsat til et stigende økologisk fodaftryk og dermed pres på økosystemerne hvor biomassen dyrkes. Dermed kan evt. krav, der stilles til sådan biomasse bl.a. gennem bæredygtighedskriterier fastsat i andre politikker, evt. et kommende VE-direktiv for perioden op til 2030, være et af flere mulige virkemidler til at\nopfylde mål 2.\nEt andet potentielt virkemiddel til at understøtte mål 2 er MAES initiativet. Dette\ninitiativ sigter mod at kortlægge alle økosystemydelser i fællesskabet og er en forudsætning for at opnå et andet (del)mål, der går på at stoppe tabet af biodiversitet\nper 2020 . Bag dette sidste delmål ligger et forventet (lovgivnings-)initiativ med\nforventet offentliggørelse i 2015 . Afhængigt af et sådan initiativs udformning, gi17\nFN's biodiversitetskonvention (UNFCBD) fra 2010 fastlægger en ti års strategisk plan for biodiversitet\npå globalt plan, og blev vedtaget i Nagoya i Japan.\nNo Net Loss, http://ec.europa.eu/environment/nature/biodiversity/nnl/index_en.htm\nDer står: ”Action 7b specifies that ’the Commission will carry out further work with a view to proposing\nby 2015 an initiative to ensure there is no net loss of ecosystems and their services (e.g. through com-\nver det mulighed for at medlemsstaterne iværksætter tiltag, der er designet med\nudgangspunkt i MAES terminologi og tænkning. Hvis enkelte eller flere lande i deres VE-planer forudsætter øget national produktion af træbiomasse, er det afgørende for at undgå yderligere tab af økosystemtjenester, at de producerende skovene forvaltes bæredygtigt og at biodiversitet og økosystemtjenester i skovene kan\nmonitoreres. Der er på den måde en indirekte sammenhæng mellem mål 2, mål 3\n(nedenfor) og VE-planerne.\nUnder mål 3 (sektion 3.3) sigtes til skovenes biodiversitet, og brugen af skovforvaltningsplaner eller lignende instrumenter – på linje med principperne for bæredygtig skovforvaltning - fremhæves som mål for 2020 for alle skove, som er offentligt ejede og for skovområder over en vis størrelse, som modtager støtte under EU\npolitikken for udvikling af landdistrikter. Dermed er strategien i samklang med EU's\nSkovstrategi, som i øvrigt er udarbejdet efter Biodiversitetsstrategien. Landbrugsstøtten under landbrugspolitikkens anden søjle (landdistriktsprogrammerne) nævnes specifikt som et virkemiddel, idet støtten herfra for bedrifter over en vis størrelse, som medlemsstaterne fastlægger i programmet, er betinget af fremlæggelse af\nde relevante oplysninger fra en skovforvaltningsplan eller et tilsvarende instrument.\nLovkravet bag dette skal findes i den relevante landbrugsforordning (EU Forordning 1305/2013).\nDer findes et arbejdspapir bag strategien, der forklarer mere og giver baggrund\n(SEC/2011/540). Desuden er No Net Loss (NNL) initiativet blevet behandlet og\nudviklet i en arbejdsgruppe (se link fodnote 19).\nTabel 8. Oversigtstabel for ressort og adgang til information for EU’s biodiversitetsstrategi\nGeneraldirektoratet for Miljø er ansvarlig for de fleste initiativer under\nEU's Biodiversitetsstrategi på DG Miljøs hjemmeside:\npensation or offsetting schemes)’”\nStatsstøttereglerne kan potentielt benyttes til at fastsætte biomassens bæredygtighedsegenskaber.\nStatsstøtte er som udgangspunkt forbudt i EU, som beskrevet i Lissabon Traktaten\n(Traktaten, Artikel 107). Men for at fremme omstillingen af energisystemet må medlemsstaterne dog gerne give forskellige former for direkte støtte til projekter eller\nanlæg, der producerer bioenergi. Statsstøtteregler er derfor et potentielt virkemiddel til regulering af biomassens bæredygtighedsegenskaber. Statsstøtten kan dog\nmålrettes, således at den giver meget specifikke incitamenter, bl.a. specifik anvendelse af en specifik fast biomasse.\nTabel 9. Oversigtstabel for ressort og adgang til information for statsstøtte til miljø og energi\nStatsstøtte til miljø og energi\nGeneraldirektoratet for Konkurrence har ressort for statsstøttereglerne\ngenerelt, men koordinerer tæt med fagdirektoraterne på de enkelte regelsæt.\nFor perioden 2014-2020 er retningslinjerne for støtteforanstaltninger i\nmedlemsstaterne inden for miljøbeskyttelse og energi beskrevet i kommissionsmeddelelse 2014/C 200/01, særligt punkt 3.3 og 3.10.\n4.9.2 EU’s Handlingsplan for bæredygtig forbrug og\nDen 16. juli 2008 fremlagde Europa-Kommissionen handlingsplanen for bæredygtigt forbrug og produktion (KOM/2008/397). Den omfatter en række forslag om bæredygtigt forbrug og produktion, der søger at forbedre produkternes miljøpåvirkning\nog øge efterspørgslen efter mere bæredygtige varer og produktionsteknologier.\nRådet tilsluttede sig handlingsplanen i sine konklusioner vedtaget den 4. december\nUdfordringen er at forbedre den overordnede miljøpåvirkning fra produkter i hele\nderes livscyklus, fremme efterspørgslen efter bedre produkter og produktionsteknologier og hjælpe forbrugerne med at træffe miljøbevidste valg.\nTabel 10. Oversigtstabel for ressort og adgang til information for EU’s handlingsplan for bæredygtigt forbrug og produktion\nEU’s handlingsplan for bæredygtigt forbrug og produktion\nDG MILJØ: http://ec.europa.eu/environment/eussd/escp_en.htm\n4.9.3 EU’s direktiv for offentlige indkøb\nEU's Direktiv for offentlige indkøb (EU Direktiv 24/2014/EU) sætter rammerne for\nden måde offentlige institutioner kan stille krav til varer indkøbt til offentlige institutioner, herunder bæredygtigt producerede varer (f.eks. biomasse eller træ), og regler for evt. krav om brug af miljømærker mv. Der er således ikke tale om obligatoriske EU-krav, men om rammer for, hvordan de medlemsstater, der ønsker at tage\ndisse forhold i betragtning, vil kunne gøre det.\nTabel 11. Oversigtstabel for ressort og adgang til information for direktiv for offentlige indkøb\nDG MILJØ: http://ec.europa.eu/environment/gpp/index_en.htm\n16914/08 Sustainable Consumption and Production and Sustainable Industrial Policy Action Plan - Council conclusions,\n2014/C 200/01 Retningslinjer for statstøtte til miljøbeskyttelse og energi 20142020, http://www.ens.dk/sites/ens.dk/files/energistyrelsen/organisation/da__rammebestemmelser_for_statsstoette_til_miljoebeskyttelse_og_energi_20_.pdf\n9944/14 New EU Forest strategy: conclusions adopted by the Council, Presse 297,\nAfgørelse Nr. 529/2013/EU om regnskabsregler vedrørende drivhusgasemissioner\nog -optag i forbindelse med aktiviteter, der vedrører arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug, http://eur-lex.europa.eu/legalcontent/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:32013D0529&qid=1433853153090&from=EN\nC2007/306/01 Lissabontraktaten, http://eur-lex.europa.eu/legalcontent/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:C2007/306/01&qid=1433858179065&from=EN\nDG Energi (2015a). Land use change, http://ec.europa.eu/energy/node/75\nDG Energi (2015b). Renewable energy directive,\nDG Klima (2015a). LULUCF in the EU,\nDG Klima (2015b). 2020 climate & energy package,\nDG Konkurrence (2015). Energy and environment,\nDG Landbrug (2015a). Rural development 2014-2020,\nDG Landbrug (2015b). Bioenergy and the CAP,\nDG Landbrug (2015c). The new EU Forest Strategy,\nDG Landbrug (2015d). Forest resources in the EU and the EU Forest Strategy,\nDG Miljø (2015a). EU Biodiversity Strategy to 2020 – towards implementation,\nDG Miljø (2015b). EU forests and forest related policies,\nDG Miljø (2015c). Timber Regulation,\nDG Miljø (2015d). No Net Loss,\nDG Miljø (2015e). Sustainable Development,\nDG Miljø (2015f). Green Public Procurement,\nDirektiv 2009/28/EF om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder, http://eur-lex.europa.eu/legalcontent/DA/TXT/HTML/?uri=CELEX:32009L0028&from=EN\nDirektiv 2014/24/EU om offentlige udbud, http://eur-lex.europa.eu/legalcontent/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:32014L0024&from=EN\nEuropean Commission (2012). Guidance Document Biomass issues in the EU\nETS, MRR Guidance document No. 3, Final Version of 17 October 2012,\nForest Europe (2015a). RESOLUTION H1 General Guidelines for the Sustainable\nManagement of Forests in Europe,\nForest Europe (2015b). Forest Europe, http://www.foresteurope.org/\nForordning (EF) Nr. 73/2009 om fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte til landbrugere, http://eur-lex.europa.eu/legalcontent/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:32009R0073&qid=1433858088489&from=EN\nForordning (EU) Nr. 1305/2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne, http://eurlex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:32013R1305&rid=2\nForordning (EU) Nr. 1306/2013 om finansiering, forvaltning og overvågning af den\nfælles landbrugspolitik, http://eur-lex.europa.eu/legalcontent/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:32013R1306&from=da\nForordning (EU) Nr. 601/2012 om overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner, http://eur-lex.europa.eu/legalcontent/DA/TXT/HTML/?uri=CELEX:32012R0601&qid=1433856653760&from=EN\nForordning (EU) Nr. 995/2010 om fastsættelse af krav til virksomheder, der bringer\ntræ og træprodukter i omsætning, http://eur-lex.europa.eu/legalcontent/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:32010R0995&from=DA\nIPCC (2006a). 2006 IPCC Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories\nVolume 2 Energy, http://www.ipcc-nggip.iges.or.jp/public/2006gl/vol2.html\nIPCC (2006b). 2006 IPCC Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories\nVolume 4 Agriculture, Forestry and Other Land Use Guidelines, http://www.ipccnggip.iges.or.jp/public/2006gl/vol4.html\nKOM/2008/397 om handlingsplanen for bæredygtigt forbrug, bæredygtig produktion og en bæredygtig industripolitik, http://eur-lex.europa.eu/legalcontent/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:52008DC0397&from=EN\nKOM/2010/11 om bæredygtighedskrav for anvendelsen af fast og gasformig biomasse til elproduktion, opvarmning og køling, http://eur-lex.europa.eu/legalcontent/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:52010DC0011&from=en\nKOM/2011/244 Vores livsgaranti, vores naturkapital: EU's biodiversitetsstrategi\nfrem til 2020, http://eur-lex.europa.eu/legalcontent/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:52011DC0244&from=EN\nKOM/2012/60 Nye veje til bæredygtig vækst: Bioøkonomi i Europa,\nKOM/2013/659 En ny EU-skovstrategi: for skove og den skovbaserede sektor,\nKOM/2014/015 Politikramme for klima- og energipolitikken i perioden 2020-2030,\nKOM/2015/080 En rammestrategi for en modstandsdygtig energiunion med en\nfremadskuende klimapolitik, http://eur-lex.europa.eu/legalcontent/DA/TXT/HTML/?uri=CELEX:52015DC0080&from=EN\nSEC/2011/540 Our life insurance, our natural capital: an EU biodiversity strategy to\nSWD/2014/259 State of play on the sustainability of solid and gaseous biomass\nused for electricity, heating and cooling in the EU,\nUnknown (2015). State of implementation of EU Timber Regulation in 28 Member\nLovgivningen er ressortfordelt med ansvar hos enkelte generaldirektorater eller delt\nmellem to generaldirektorater som vist nedenfor:\nUlovligt træ (4.7)\nHandlingsplan for bæredygtigt forbrug og produktion\nDirektiv for grønne offentlige\nOpgørelses regler for arealanvendelsessektoren\nI både FN og EU regi opgøres udledningen af kulstof fra biomasseanvendelse efter\nde samme regler som aftalt i FN's klimapanel (IPCC). Disse regler er beskrevet i\nen række fælles retningslinjer for AFOLU-sektoren, dvs. Landbrug, skovbrug og\nanden arealanvendelse (Agriculture, Forestry and Other Land Use). Reglerne fastsattes i 2006 og er opdelt efter arealanvendelse. Reglerne indeholder standardværdier for emissioner og metodiske retningslinjer (IPCC, 2006b) og bygger på de\ntidligere fastsatte retningslinjer for arealanvendelse og skovbrug (LULUCF), men\nintegrerer landbrug ('A'et') i denne sektor. Emissionsfaktorer og -principper er fastsat efter en omfattende revisionsproces, der involverer eksperter fra de pågældende fagområder. Retningslinjerne er aftalt ved en konsensusproces, der involverer\nalle medlemslande, og er blevet revideret løbende siden vedtagelsen. I dette afsnit\ngives en kort introduktion til de grundlæggende principper for opgørelsen af kulstofudledningen fra biomasse.\nMed planternes og træernes vækst opgøres deres kulstofoptag fra atmosfæren, og\nændringerne i økosystemets indhold af kulstof i jord og dødt ved indregnes. Høst\naf træ indregnes som en udledning. Dette opgørelsesarbejde udføres hvert år af de\nnationale myndigheder, efter et system, der i sin simpleste form bruger standardkulstofudlednings- og optagsværdier fra en given vegetationstype og klima, samt\nudledninger som følge af estimerede nationale ændringer i arealanvendelsen. Mere avancerede opgørelsessystemer kan basere sig på højopløselige geografiske\ndata og modelberegninger ud fra faktiske målinger, inklusiv klima- og jordbundsdata. Den simple metode med brug af standardværdier er til brug i de lande, hvor\nman ikke har tilstrækkelige ressourcer og information til at anvende mere avancerede og omkostningstunge metoder. Det centrale er, at når biomasse forlader\ndyrkningsarealet (eller nedbrydes på jorden) antages kulstoffet at blive frigjort og\nudledt til atmosfæren som CO2. Dog har man besluttet at træprodukter med længere levetid, eksempelvis byggematerialer, kan godskrives for det indhold af kulstof,\nder er i varen. Det gøres ved, at der er oprettet en særlig kategori, "trævarer", hvor\net hvert nyt produkt opgøres som et optag fra atmosfæren, svarende til den udledning, der var forbundet med fjernelsen af træet fra skoven. I trævarer-kategorien\nafskrives kulstofindholdet over tid efter faste halveringstider. Halveringstiderne er\nbestemt ud fra produkternes levetid og deres indhold af kulstof indgår i opgørelserne fordelt ud som udledning over hele produktets levetid.\nResultatet er, at når der høstes biomasse tilskrives skoven en udledning, men bruges biomassen til et produkt med lang levetid, så skal landet ikke medtage denne\nudledning i sit samlede regnskab på høsttidspunktet, men til gengæld løbende over\nproduktets levetid. Udledning af biomassens kulstof, når den anvendes til energiformål kan ikke indgå i trævarekategorien, men indregnes som udledt ved høst.\n+x - - Le comité Mont\nFagligt seminar 2015 Nye biomasser på det europæiske marked (2\nSproglege. Pragmatisk sprogtræning med henblik på\nÅrsplan 2011/2012 for biologi i 8. klasse\nPERSONALEHÅNDBOG - Langeland Forsynings\nFjernvarmens historie - Hedensted Fjernvarme\nTilskud til større ture og stævner


Hvordan til at dræbe krybende Charlie uden ukrudtsmiddel / Shareoflancaster.com\nHvordan du udskifter en forhave med fortovet\nSkælven Aspen frø\nKrybende Charlie (Korsknap hederacea) spredes af snigende underjordiske jordstængler, så det kan hurtigt tage over en fugtige, skyggefulde have bed eller græsplæne. Denne invasive flerårig ukrudt vokser i US Department of Agriculture plante hårdførhed zoner 6 til 10. Kontrollere ukrudt uden kemikalier tager indsats og tid, men det er muligt med vedholdenhed.\nTrække op den krybende Charlie regelmæssigt og konsekvent i hånden kan holde ukrudt under kontrol, men det kan ikke udrydde det fuldstændig. Hver stilk eller rod sektion venstre kan i jorden regrow ind i en ny plante. Når du trækker krybende Charlie, grave tæt omkring bunden af planten med en mælkebøtte gaffel eller skaftet af en skruetrækker til at løsne jorden omkring rødderne uden at bryde dem. Trække op så meget af rodsystemet som muligt. Krybende Charlie har en lang, Krybende rodsystem, så du kan være nødvendigt at arbejde langsomt og omhyggeligt for at få det hele. Lugning ugentligt så du trækker op nye planter, så snart de overflade holder dem fra at danne omfattende rødder. Efter lugning, ødelægge eller bortskaffe ukrudtet straks, fordi enhver stilke efterladt på jorden kan root igen.\nFuldstændig kvæler krybende Charlie kan ødelægge både rødderne og de øverste vækst så ukrudt ikke vende tilbage. Dække sengen med pap plader, et tykt lag af avis eller et stykke gammelt tæppe. Vejer dækken ned med sten eller mursten sikrer, at det forbliver på plads, så lys og fugt ikke nå den krybende Charlie. Check under dækningen ugentligt indtil krybende Charlie er helt død, og så trækker og rive op planterester før sædekorn sengen eller dække med en mere attraktiv barkflis, såsom træflis. Kvælning virker bedst i varmt, tørt vejr, når ukrudtet får lidt fugt.\nEn sund græsplæne\nOrdentlig plænepleje kan hjælpe med at udrydde krybende Charlie i græsplæne græs. Slåning ordentligt, kombineret med regelmæssig græsplæne befrugtning holder græsset tyk nok så krybende Charlie ikke kan oprette. Slå græsset ikke kortere end 2 til 3 1/2 inches, så plænen nuancer ud krybende Charlie, så det ikke kan etablere. Hvis græsset er tynde, kan overseeding det at fortykkes græsset også hjælpe dræbe krybende Charlie. Når der klippes over et område, der indeholder krybende Charlie, bruge en sække plæneklipper. Alle udklip tilbage på græsplænen kan root, sprede ukrudt over et større område.\nKrybende Charlie trives i fugtige, skyggefulde områder. Beluftning græsplæne med en core aerator at forbedre dræning kan hjælpe med at forhindre ukrudt. Undgå overwatering og tillade jord tørre mellem hver vanding for at hjælpe undertrykke krybende Charlie vækst. Plantning energisk skygge-tolerant planter kan give en naturlig barkflis at skarer ud ukrudt. For eksempel, hostas (Hosta spp.), som vokser med USDA zoner 3 til 9, kan tåle skygge men deres store blade blokere fugt og sollys fra at nå den krybende Charlie. Udtynde udhængende grene fra træer og buske også lader mere lys komme til jorden, som kan hæmme væksten af creeping Charlie.\nBorax kan synes som en naturlig metode til at dræbe krybende Charlie, men bor forbliver aktiv i jorden i mange år og kan dræbe enhver anden plante, du forsøger at vokse i sengen. Selvom borax ikke er en registreret pesticid, det kan hjælpe kontrol krybende Charlie men omkostninger til din ønskede planter og kemiske farer gøre ikke det en interessant eller smart alternativ. Borax er stadig farligt at bruge omkring børn og kæledyr.


Et stærkt, loyalt bagland er lig succes - Georgia Timmermann\n17. august 2019\t0\tAf Georgia Timmermann\nDu bliver aldrig bedre end dit bagland. Ergo er dit bagland din succes. I går havde vi teammøde. Hvad laver vi på et teammøde andet end at spise? Hvorfor mødes vi? Vi mødes for at samles. For at samles om et fælles mål og opsummere dette fælles mål.\nMennesker har brug for miljø, trygge miljø. Vi mennesker er sjældent skabt til at være alene om målet. Vi har individuelle mål; Gennemføre LC, DM, EM, OL, lære at ride, blive bedre til at ride, gennemføre et dressurprogram, vinde en roset.. men vi når målene sammen. Groomen, far og mor, træneren, chefen, læreren, kollegaerne.. Sammen er vi stærkest.\nGeorgia Horses købt Steen og jeg for 14 år siden til 1. januar 2020. Det var i august for 14 år siden, at jeg mødt David, som ejede stedet før, kaldt Bøgebjerggård Ridecenter. 4. juli 2011 stiftede vi så Georgia Horses APS.\nI august 2006 skulle jeg blot have et job som underviser og hjælpe David, ind til stedet var solgt. Uden at ane at jeg et halvt år efter blev den nye ejer af et ridecenter mellem det smukke landskab ved Assens og Glamsbjerg sammen med min mand. OG det har jeg aldrig fortrudt. Mit hjerte vælger livets gang.\nMødet i går holder vi mindst 2 x årligt. Hvor der er gratis mad og drikke, taler og hygge, musik og stemning. Teltet fra ridelejr var stadig oppe, så vi kunne holde mødet der. Whiteboard med foto og video samt musik var sat op i teltet.\nMin far er også med til teammøderne. Han er min klippe og en af mine bedste venner. En bedste ven er en som tror på dig, støtter dig og hjælper dig, også når det går skidt..\nHvad fik jeg og de andre så ud af mødet? Vi mødt alle hinanden og havde tid til at snakke om små ting uden at skulle nå at sadle en hest eller klargøre til stævne. Her så vi hinanden i et andet lys og her kunne vi fortælle om os selv. Hvem vi egentlig var og snakken går altid livligt. Der bliver fortalt om kærester, oplevelser med hestene eller svigerforældrene, mandens arbejde eller deres børns nye udfordringer. Til et teammøde hvor der er fri leg, kommer man vidt omkring.\nMalene og hendes kæreste Frederik var også med til teammødet. De hjælper frivilligt, når jeg er i nød med hjælp til at holde longen, når jeg skal ride de rå heste hjemme. Malene er en kæmpe hjælp til stævner. Hun er professionel stævnegroom, og ved hvad der skal til af hjælp og støtte i pressede stævnesituationer og så elsker hun jobbet.\nDu samler og forener og det skaber tryghed og tryghed skaber loyalitet. Loyalitet til at ville gennemføre dit arbejde i med- og modvind sammen med dine kollegaer og mennesker omkring dig\nRonny var også med til teammødet. Han muger frivilligt søndage. Jeg har lært ham at ride. Han er blevet en af min trofaste venner på stedet.\nSamtidig får jeg også fortalt at temaet skal\nvære positiv virtuel som i den virkelige hverdag – det smitter\ntrække hestene sikkert, åbne bokse og døre helt, fokus på ingen skader\nluk leddene korrekt, gør tingene sikkert, så vi sikrer firmaets og din indtægt = HESTENE\ntjekke hestene; er de glade, sunde, raske….\nAnnie er min bedste veninde gennem mange år. Vi deler alt og ingenting over kaffe og heste. Hun hjælper mig også altid med at muge eller lukke heste ind. Især er hun en kæmpe hjælp, når jeg er af sted længere tid til stævner.\nJeg får præsenteret nye og gamle medlemmer i teamet. Vi har nemlig 1. september ansat\nRasmine som rytter. Rasmine er 26 år og redet hele sit liv. Hun har redet S på pony og 135 stævner på hest. Hun er uddannet speditør men har nu satset på hesteverdenen. Jeg har valgt Rasmine ud af mange ansøgere, fordi hun er positiv, god ved dyrene, elsker heste og er god til at ride. Hun er modig og har gåpåmod. Hun virker ydmyg og en lytter samt er en person, som jeg tør overlade hestene til, fordi hun vil tage sig af alle heste og ikke kun favoritterne.\nRasmine ønsker at blive god til at ride. Hun vil gerne have sit eget sted en dag og leve af heste. Her ved os skal Rasmine ride 8 heste fra kl. 7-15 hverdage, fri i weekender medmindre hun er til stævne og det vælger hun helt selv. Vi lægger stævneplan for 1-2 måneder frem.\nHun skal ride heste ejet af Georgia Horses. Jeg rider de heste, som vi har i ridning og dem, som skal have rytter på de første mange gange. Rasmine har egen hest, som hun rider 130 på, som hun selv har uddannet. Hun skal til oktober ride 6 års finale på denne skønne vallak. Rasmine og Georgia arbejder allerede mega godt sammen, fordi de går ind for det samme: Be GOOD og positiv, Hestene først. Hestene behandles med ro og omsorg samt utrolige mange kys og selfies. Hestene skal elske at gå på arbejde og være glade i stald og boks, lige min filosofi.\nEmma, som er 17 år, er ansat som groom og skal hjælpe Georgia med at sadle, klargøre, rengøre heste. Jeg har valgt Emma, fordi hun virker som om, at hun kan arbejde selvstændig og selv har cyklet 11 km til skole samt passet egen hest. Da Emma var på prøve her, havde hun ingen probelmer med at lægge trenser på de store heste samt longere dem. Hun vidste også, hvordan det meste udstyr skulle placeres.\nEmma gav os et kanon indtryk, da hun var på prøve som groom. Hun ville virkelig det med heste og klar på at lære en masse nyt. Hun virkede også som en, der kan klare sig selv, når hun har fri.\nEmma har sin egen springhest og skal have en masse undervisning af Georgia og selvfølgelig også med til stævner på sin egen hest. Emma har været et år på Tronsøskolen og elsker også heste samt arbejdet med dem. Emma arbejder fra 6.30-15 hver dag. Vi spiser alle 3 morgenmad sammen 8-8.30 hvor vi gennemgår dagens program. Emma har 2 lukkevagter og fri hver weekend og en lukke weekend i måneden. Emma skal sammen med Annie og co. tage sig af hestene, hvis Georgia og Rasmine er til stævne. Har vi mange heste med, skal Emma assistere til stævnerne. Emma kan både ride og longere, så alle heste bliver aktiveret hver dag.\nAugusta er Annies datter og de er begge kommet på stedet de sidste 9 år. Augusta hjælper på rideskoleholdene med at sadle og trække/longere for forældrene mens jeg underviser. På den måde lærer børnene hurtigt at ride selv her. Augusta og jeg er meget tæt og vi kan stole på hende. Et loyalt bagland er lig en stærk virksomhed.\nFrivillige, min super mand samt groom, rytter og jeg varetager stalden, hvor vi muger morgen og giver hø i stald og på folde. Alle heste trækkes på fold efter træning og ind igen aften alt efter vejrforholdene. Aftenindlukning varetages af 2 x Emma, 1x Rasmine og resten af Georgia og frivillige.\nMorgan og Louise er kommet knap et år på stedet, men bor kun 2 km fra mig. De er nu med til stævner og en del af min uge. Louise rider i min undervisning på en af mine heste og elsker heste. De er flinke til at hjælpe med al vedligeholdelse på stedet, når jeg ikke lige har kvalifikationer eller tid nok selv til at nå det. De er altid positive og fantastisk selskab for alle på stedet.\nVi er derfor klar til 2019 og 2020 hvor vi tager 5 nye heste ind i tilridning. Emma holder longe og Georgia tilrider de unge heste. Vi tager alle racer i ridning og hjælper både hobby-, amatør- og professionelle ryttere og stalde. Jeg hjælper med at rådgive med ridning og eventuel salg af hestene. Det er selvfølgelig også muligt at vi rider hestene over længere tid, uddanner og klangører dem til stævner.\nJeg er omgivet af mennesker som beriger mit liv med lykke. Det gør mig stærk og glad. den glæde deler jeg gerne med alle omkring mig. Sammen smitter vi positivt.\nMen husk vi rider på hestenes præmisser og træner meget men ikke mere end hestene kan følge med. Vi bruger tid på at lære dem at trækkes med, ride trafik og terræn, springe og vaskes og soigneres med tillid og tryghed. Vi vil, at vi kan stige op på hestene uden de er bange eller går, før vi er kommet op. Dette er som regel nemt, hvis vi har haft hesten fra dens start med rytter. Hvor det straks er sværere, når vi skal afkode eventuel dårlig oplevelser som bagsky, angst for skammel, vandslange, transporter etc. men vi kæmper med hestene og arbejder hårdt på at få afkodet og skabt den tillid der gør, at hesten vil gøre alt for dens rytter, som den har kvalifikationer og evner til.\nVi giver ærlige svar. Eventuel problemheste kræver en fysisk undersøgelse ved en kompetent dyrlæge, før vi kan tage den ind. Vi vil, at hestens ve og vel er i centrum, før vi går i gang med at møde hesten der, hvor den er nu for at finde ud af, hvad der skal arbejdes med for at nå målet og ejers ønsker. Smed og vaccinationer er også et krav for at komme ved os. Vi vedligeholder og arrangerer selvfølgelig begge dele ved os, hvis ejer ønsker. Derefter skal vi nok sørge for, at hesten får alt det hø, som den kræver og pillefoder fra Equsana, som den behøver.\nVil du have din hest eller pony i ridning her ved Georgia Horses så Send en email georgia1@mail.dk eller sms 51948865, hvad det drejer sig om, så ringer jeg tilbage og vi får en snak om din hest/pony.\nFra rå til top atlet er en lang og dyr vej. Lad dem der ved, hvordan man gør udføre arbejdet.\nHåber du vælger teamet og jeg\nTagsarbejde bagland dreamwork fight groom hest rytter spring stævner stævnerytter succes team teamwork


Femø 50 år – Femø Kvindelejr\nFemø 50 år\nDet første år på Femø. Uddrag fra bogen Et åbent øjeblik. Da mine mødre gjorde noget nyt, som udkom på Gyldendal i august 2020. Historikeren Pernille Ipsen beskriver, hvordan den første kvindelejr på Femø blev et radikalt vendepunkt i hendes syv kollektivmødres liv.\nTeksten må ikke bruges eller citeres fra uden Pernille Ipsens tilladelse! Men henvendelser og forespørgsler modtages gerne på pipsen@wisc.edu\nDu finder nogle af disse artikler i jubilæumsskriften, og mange flere.\nIsær har du mulighed for – inspireret af bogen – her på websiden at offentliggøre din egen historie.\nSend din historie til web(a)weberweb.dk\nBodils erindringer fra de første år.\nIrenes femøfortællinger 1980-2004\nInge Lise Fra kvindelejr til femøbo\nLotte E. Femølejren bor i mit hjerte\nKristina Nya Glaffey Femø, optegnelser og noter, sommeren 2019\nSangen ’Fuck Patriarkatet’. Vi elsker at bløde’ skal synges/rappes. Det er en rap, dog med almindeligt syngende kor. Den er lavet af Anne Sofie Olsen, Mette Haahr og Rikke Andreassen, på en menstruations-workshop på Feministisk uge 2018).\nSascha Ethelberg: Femø glimt gennem årene\nUlla W.: Mit livs gave og paradis\nHer på websiden finder du også flere fortællinger hhv. forskning om kvindelejrens første år:


SOLGT - Kongensgade 7, 5960 Marstal - Villa på 119 kvm. - Sagsnr. V17093\nSkorstensfejer anslået 33\nBYHUS / FRITIDSHUS MED SOLRIG GÅRDHAVE\nSærdeles hyggeligt byhus i "Skipperbyen" Marstal, med skøn sydvendt og lukket gårdhave.\nFor enden af gaden ligger havneområdet med bla. den gamle jollehavn. Der er ligeledes meget kort afstand til indkøb mm og stranden ved Eriks Hale.\nEjendommen fremstår i god stand - både ude og inde. Er rummelig med god planløsning og har blandt andet stor stue med brændeovn og 3 værelser.\nEr anvendelig både som helårshus og som fritidsbolig.\nIndgang både fra Kongensgade og Brøndstræde. Fra Brøndstræde er der indgang til sydvendt lukket gårdhave, hvor der er er 2 redskabshuse. Fra gårdhaven er der indgang til godt og pænt bryggers med tørretumbler og vaskemaskine. Fra bryggers er der indgang til dejligt badeværelse og hyggeligt køkken. Badeværelse er med muret bruseniche og der er gulvvarme. Køkken er med lille spiseplads og ligger i forbindelse op til stuen, hvor der er plads til gæster. Stuen er gennemgående, med godt trægulv, brændeovn midt i stuen og der er synlige bjælker. Meget hyggeligt. Fra stuen er der udgang til entré og trappe til 1 sal med 3 værelser. Entré anvendes i dag mere som et ekstra rum til ting og sager.\nDer er el-varme, hvilket giver dårligt energimærke, men en ganske fornuftig løsning for denne ejendom.


Indsat i Jyderup Statsfængsel - Rusmiddelcenter Slagelse - Slagelse Kommune\nIndsat i Jyderup Statsfængsel\nProjekt "Mit valg"\nEt forbrug af stoffer kan medfører mange vanskeligheder, både fysisk, socialt og økonomisk. Hvis du har et ønske om at nedsætte dit forbrug eller reducere et sidemisbrug, mens du er i substitutionsbehandling, så er vores projekt måske noget for dig.\nVi er tre misbrugskonsulenter, der er ansat af Rusmiddelcenter Slagelse. Vi har mange års erfaring i arbejdet med mennesker med misbrug.\nDa vi ikke er ansat af Kriminalforsorgen, har vi tavshedspligt. Det vil sige, at oplysninger kun videregives, hvis du giver samtykke!\nVi har ingen indflydelse på urinprøver og andre sanktioner.\nTilbuddene i projektet\nSammen med dig tilrettelægger vi et forløb, der passer til dine behov og ønsker.\nCafé i kirken hvor alle kan komme uanset tro\nTilbuddene er frivillige og du vælger selv, hvilke af dem du vil benytte. Alle tilbud giver dig på forskellige måder redskaber, der kan hjælpe dig til at klare aktuelle udfordringer i dit liv.\nVi hjælper dig også videre til behandling, når du skal løslades.\nDu kan deltage i projektet, hvis du kan sige ja til et af følgende punkter:\nDu har brug for hjælp til at håndtere dit stofforbrug under eller efter afsoning\nDu vil gerne vide mere om muligheder for behandling under og efter din afsoning\nDu ønsker afklaring i forhold til en forandring af dit forbrug\nHer kan vi kontaktes\nDu kan altid selv komme forbi vores kontor i afdeling D. Du kan også blive henvist til os gennem din kontaktperson, sygeplejersken eller din socialrådgiver. Derefter vil én af os komme forbi og fortælle lidt mere om, hvem vi er.\nDu er desuden velkommen til at kontakte os på mobil:\nLine: 24 52 36 14\nAnnie: 72 55 23 08\nSusanne: 51 40 90 92\nIndtast din e-mail for at abonnere på siden “Indsat i Jyderup Statsfængsel”. Når der sker ændringer på siden, får du besked via mail.\nPrintet fra rusmiddelcenter.slagelse.dk lørdag, 21 maj 2022\t04:31.\nOphavsretten tilhører Slagelse Kommune. Informationerne må alene bruges til egen og ikke kommerciel brug. Siden kan findes på adressen https://rusmiddelcenter.slagelse.dk/samarbejde-og-projekter/projekter/indsat-i-jyderup-statsfaengsel


Småfuglenes kollektiv | bobedre.dk\nBoe Sallingboes altan\n... Fungerer som et vækstlaboratorium, hvor planternes overlevelsesevne bliver studeret med stor begejstring og interesse. Altanen er placeret ved lejlighedens spisekøkken og udgør en frodig del af hverdagen for Boe Sallingboe, hustruen Lene og datteren Adele på to år. Altanen er på to m2 og sydvestvendt mod en af bydelens største gårde - allerøverst på fjerde sal.\nDet er med andre ord et ekstremt miljø med sol og blæst, der tilsammen nærmer sig betingelser som i en tørreovn. Det kræver, at man er god til at vande og holder godt øje med, hvilke planter der skal stå i skyggen af hinanden, og hvilke der skal skærmes. Her har været lidt udskiftning over de seneste to sæsoner, fordi enkelte af planterne ikke kunne tåle blæsten, men det er nogle tab, Boe Sallingboe er villig til at tage for netop at kunne eksperimentere og variere den grønne beplantning.\nPå væggen, i de mange store selvvandingskrukker og i de udvendige altankasser vokser mere end 80 planter, heriblandt flere småbuske og mindre træer, dekorative grene og forskellige sommerblomster. Det er til stor glæde for de små fugle, der holder til i det tætte buskads og for masser af insekter, sommerfugle og de vigtige bier, der jo skal sikre næste års blomstringer.\n– Jeg har gjort meget ud af at få så stor en variation som muligt i planterne og på den måde skabe illusionen om et stykke vild natur. Jeg er ret glad for Habitats (dansk landskabsarkitektfirma, red.) idéer om at være vild med vilje, og jeg mener, at deres principper går helt i tråd med Altan-alfernes trivselsfilosofi om at få naturen ind i byen. At det, vi skaber, er noget smukt, brugbart og varigt, som er til glæde for flere end blot den enkelte, forklarer Boe Sallingboe.\nArkitektens trøst i espalier, Pieris japonica, havesandrør, buksbom, høstanemoner, syrenhorten- sia, kaprifolie, klematis, blågræs, staudesalvie, tre slags efeu, tre slags dværg Pieris, dværg rodondendron, to sommerfuglebuske, pragtskær, høstfloks, elefantgræs, rævehaler, tre slags bregner, markblomster- blanding, rosmarin, timian, citronmelisse, rødkløver, purløg, skovjordbær, egetræ, taks, daglilje, ananaslilje, purpur solhat og forskellige sommerblomster, der bliver udskiftet løbende hen over sæsonen alt afhængigt af skønhed og næringsværdi for de bestøvende insekter.\nVækstbetingelserne på fjerde sal er hårde, og derfor er det en fordel at plante tæt, så planterne beskytter hinanden. Det kræver desuden meget vanding, og derfor er selvvandingskruk- kerne, som Boe Sallingboe selv har designet, et vigtig element, der gør arbejdet med planterne nemmere. Når de store krukker er mættet med vand, kan planterne og småbuskene klare sig i flere uger.\nDyrelivet her på altanen er mangfoldigt og tæller alt fra småfugle som gråspurve, blåmejser, musvitter og solsorte til masser af blomsterbier, humlebier, sommerfugle og guldsmede, der ivrigt besøger og bestøver altanens vækster. Boe Sallingboes almennyttige ideer er også tydelige, idet flere af hans plantekasser er placeret, så det ikke kun er de omkringliggende naboer, der har glæde af hans altan - han har også lånt pladsen hos overboen.\nPlant tæt og med dybde,og variér planter, blomster og buske for at skabe en naturlig vildskab. Selvvandingskrukker gør arbejdet lettere med de væsketrængende småbuske og træer.\nHusk en skål med vand, der kan fungere som landingsplads for insekter og sommerfugle.\nHøstanemonerne giver farve og kommer igen næste år.\nVælg de hårdføre stauder som fx her jernurt, der kan klare livet højt oppe.\nKaprifolie og klematis kan klatre og give liv til troldpilen.


Udemokratisk på vestjysk - om DF og Venstres afbud | Debat Varde | jv.dk\nUdemokratisk på vestjysk - om DF og Venstres afbud\nAF: ANNE CATHERINE HOXCER NIELSEN,BAKKEVEJ 26, VARDE,BYRÅDSKANDIDAT FOR SOCIALDEMOKRATIET I VARDE, SKRIVER:\nPubliceret 03. august 2017 kl. 08:30\nDen 6. August 2018 kl. 14, har Frederik Bak i samarbejde med Elkjærs "Under Bøgen" og LO vest arrangeret en politisk folkefest i skolegården på Kong Svends Plads i Varde. Festen er for alle og der vil være paneldebat med spidskandidater fra de forskellige partier omkring de "varme" emner: Skole- og dagligtilbud samt Ældreområdet.\nDe eneste to partier, der har meldt afbud til festlighederne er DF og Venstre. Oprindeligt havde DF takket ja, men efter Venstres afbud, meldte de pludseligt også afbud, med den begrundelse, at de troede at det var et Socialdemokratisk arrangement, på trods af, at der ikke havde stået noget i invitationen omkring Socialdemokratiet i Varde. Venstre derimod ønsker ikke at deltage i et arrangement arrangeret af en ungdomspolitiker og fordi der serveres "Anker-øl" og spilles på guitar af en socialdemokrat. De vil kun deltage i tværpolitiske arrangementer, som er arrangeret af Demokrati på Vestjysk.\nNæste gang Venstres medlemmer køber øl, så må de hellere sørge for at øllet er totalt parti-neutralt og at musikerne ikke udtrykker deres politiske holdning. Gad vide hvor mange der kan lide Mads Langer nu, efter hans udtalelser til Open Air?\nDet undrer mig, at de to partier, der stemmer absolut mest igennem i Varde byråd, ikke ønsker at deltage i en paneldebat. Hvem der arrangerer, spiller musik eller hvilken type øl der bliver serveres er, i min optik, irrelevant.\nEr dét demokrati på vestjysk?\nAnkerøllet og musikken kickstartede kommunalvalget\nLotte Højmark Tang, formand for Venstre i Varde, Hedebovej 8, Heager, svarer:\nD.19.juli modtog jeg som formand for Venstre i Varde kommune en invitation til vores spidskandidat fra Frederik Bak med følgende ordlyd: Søndag d. 6/8 - 2017 kl. 14.00 -18.00 afholder jeg, Frederik Bak i samarbejde med LO og Elkjærs Under Bøgen, et arrangement hvor vi hylder afdøde tidligere statsminister Anker Jørgensen.\nDet faldt helt naturligt at sige nej tak. På helt samme måde, som jeg forestiller mig at Socialdemokratiet ville sige nej tak til en invitation til hyldest af Anders Fogh og minimalstaten.\nJeg håber og tror på, at det er helt i sin orden at takke nej til en invitation. Ligesom jeg håber og tror på, at vi kan fortsætte det gode samarbejde i det unikke forum i Varde "Demokrati på vestjysk". Et forum hvor vi koordinerer arrangementer og sikrer, at alle inviteres og at alle kan se sig selv i arrangementsformen.\nNetop nu tilrettelægges arrangementer frem til KV/RV17 for at sikre, at alle partier inddrages i planlægningen og har mulighed for at byde ind med temaer og debatformer. På helt demokratisk vis.\nDemokrati på vestjysk er også et forum hvor vi afstemmer vores forventninger til hinanden. Det fungerer i praksis betydeligt bedre end at gøre det gennem pressen.\nSom formand for Venstre i Varde værdsætter jeg samarbejdet i Demokrati på vestjysk, som kræver loyalitet overfor samarbejdet, gensidig forståelse og respekt for hinanden. Vi har brugt mange timer på at afstemme forventninger. Jeg håber ikke dette unikke samarbejde falder til jorden fordi socialdemokraterne ikke har fået talt sammen.\nVenstre fravælger S-kandidats politiske folkefest\nUng socialdemokrat inviterer til politisk folkefest