Euro en og Det Europæiske System af Centralbanker - Offer eller Syndebuk? - PDF\nEuro en og Det Europæiske System af Centralbanker - Offer eller Syndebuk?\nDownload "Euro en og Det Europæiske System af Centralbanker - Offer eller Syndebuk?"\n1 Euro en og Det Europæiske System af Centralbanker - Offer eller Syndebuk? Charlotte Bruun Institut for Statskundskab Aalborg Universitet July 5, 2013 Abstract Med den Europæiske gældskrise har der bredt sig en krisestemning omkring Euro en og det Europæiske System af Centralbanker (ESCB). Spørgsmålet er, om centralbanksystemet i denne sammenhæng skal ses som et offer for enkelte regeringers uansvarlige økonomiske politik, eller om den måde det europæiske system af centralbanker er konstrueret på, har været en medvirkende årsag til gældskrisen. Diskussionen om ESCB drejer sig først og fremmest om den europæiske central banks (ECB) placering i det monetære hierarki, og systemets evne til at stabilisere og kontrollere det europæiske banksystem. Senest er der dog dukket en diskussion op om systemets Target2 konti, som dækker over intra-europæisk gæld og tilgodehavende til betalingssystemet. Konti som for Tysklands vedkommende repræsenterer et tilgodehavende på 25% af deres BNP og for Irlands vedkommende en gæld på 75% af BNP. Men økonomer er meget uenige om tolkningen af disse konti. Target2 kontiene kaldes drillende for de hemmelige konti fordi ECB ikke selv offentliggør dem - men er de virkelige så irrelevante at den manglende offentliggørelse er berettiget, eller indikerer de, som bl.a. Hans-Werner Sinn argumenterer, et system på vej til at sprænges? Monetære systemer Inden vi ser nærmere på Euroen som konstruktion, er det nyttigt at se lidt nærmere på monetære systemer og centralbankernes funktion i disse. Monetære systemers fornemste opgave er at forsyne økonomien med et betalingssystem. Der kan være tale om at forsyne økonomien med fysiske sedler og mønter - men især i vores digitaliserede verden kan der lige såvel være tale om et girosystem - et system der tillader overførsel af betalingsmidler fra en konto til en anden. Vi kender denne funktion som penges funktion som betalingsmiddel. Betalingssystemer kan i princippet let håndteres af private aktører uden tilstedeværelsen 1\n2 af en centralbank. Således har Danmark tidligt være karakteriseret ved et velfungerende postgiro system, og i dag håndterer Nets milliarder af transaktioner uden en centralbank nødvendigvis behøver at blande sig i det. En anden vigtig funktion for monetære systemer er clearing eller afstemning af medlemmernes konti. Monetære systemer registrerer hvad hvert enkelt medlem giver til systemet og hvad der tages fra systemet. For at frigøre sig fra en situation, hvor det økonomiske systems aktører i hver periode nødvendigvis må give lige så meget som de tager - eller tage lige så meget som de giver - må monetære systemer som minimum kunne opbevare aktørernes købekraft. Vi kender denne funktion som penges funktion som opbevaringsmiddel, og den gør det muligt at adskille køb og salg. I moderne kreditbaserede monetære systemer, kan den opbevarede mængde af betalingsmidler være negativ såvel som positiv. Der er således ikke en eksogent fastsat pengemængde der begrænser, hvor meget der samlet kan skyldes til systemet - eller haves til gode. Men penges funktion som byttemiddel og opbevaringsmiddel er ikke tilstrækkelige for at monetære systemer effektivt kan foretage clearing mellem konti og afvikle betalinger. Vi mangler stadig at introducere den måske vigtigste funktion af penge: penges funktion som regneenhed. Lad os forestille os en økonomi med tre aktører: Knudsen, Jensen og Hansen, hvor Knudsen køber et æble af Jensen, Jensen køber en pære af Hansen og Hansen køber en appelsin af Knudsen. Denne handel kan i princippet let håndteres ved, at hver aktør som betalingsmiddel bruger en lap papir med sin egen signatur på - et IOU (jeg skylder dig). Men uden en regneenhed kan Knudsen kun skrive, at han skylder Jensen et æble - og er det æble mon mere eller mindre værd end den appelsin han har til gode hos Knudsen? Deres lille bytte kan kun cleares ved, at de samme varer på et tidspunkt byttes den anden vej tilbage 1. Uden clearing i et monetært system, vil gæld og tilgodehavender blot bygge sig op uden nogensinde at forsvinde fra systemet. Hvis de tre handlende bliver enige om en regneenhed, kan de forhandle priser i denne regneenhed. Lad os sige at et æble koster 3 enheder, en pære 4 enheder og en appelsin 5 enheder. Nu kan der cleares - men Knudsen vil stå tilbage med et overskud på 2 (1 Hansen-IOU og 1 Jensen-IOU), mens Jensen og Hansen begge har et underskud på 1. Hvis det er en tilbagevendende begivenhed, og Hansen- og Jensen IOU s begynder at hobe sig op hos Knudsen, kan han godt blive i tvivl om, hvorvidt de nogensinde vil være i stand til at betale deres gæld til ham, og dermed systemet, tilbage. Hvis han stadig gerne vil sælge appelsiner til Hansen, kan han forlange et risikotillæg på Hansen-IOU s. Selv om markedsprisen på appelsiner er 5 regneenheder, kan han forlange 6 Hansen- IOU s. Kursen på Hansen-IOU s vil da falde til 5/6 regneenhed. Dette vil enten få Hansens underskud til at stige - eller også vil det få Hansen til at ændre adfærd, så han begynder at give lidt mere til systemet og tage lidt mindre fra det. I en økonomi med mere end 3 aktører bliver det selvsagt umuligt for den 1 Det skal dog siges, at der i princippet kan foregår clearing gennem relative priser så et æble kan cleares med 3 4 pære eller 3 appelsin. Sådanne systemer har dog aldrig eksisteret i 5 virkeligheden. 2\n3 enkelte handlende at vurdere kvaliteten af de hjemmelavede gældsbeviser, der cirkulerer i eksemplets system. Hvis man ikke har en opbevaringsmetode garanteret af en centralbank eller med en egen indre værdi (guld), må man som et minimum have betalingen garanteret af en institution, der specialiserer sig i at kreditvurdere kunder - en bank som garanterer den nominelle værdi af betalingerne. En bank, der ville garantere Knudsen, at en Hansen-IOU er en enhed værd. Dette kan gøres ved at erstatte Knudsens Hansen-IOU med bankens egen IOU og dermed frigøre Knudsen for den risiko der er relateret til hans handelspartner Hansen. Bankens force i forhold til Knudsen er, at den specialiserer sig i at kreditvurdere kunder. Banken kan kun overleve ved at stoppe Hansen i at udstede IOU s, hvis han vedvarende tager fra systemet uden udsigt til at kunne betale tilbage. Hvorfor skulle Knudsen have mere tillid til en bank-iou, end til Hansen og Jensen-IOU s? Vi må her berøre det centrale princip for drift af bankvirksomhed. Banken må have en stærk og sund aktiv side som kan garantere dens passiv side, i dette tilfælde bestående af Knudsens tilgodehavende. Den kan med andre ord ikke sikre Knudsens indskud med de gældsbeviser Hansen og Jensen underskriver - i det tilfælde ville vi være lige vidt som i tilfældet med de private IOU s. Hvis Jensen eller Hansen mister evnen til at tilbagebetale deres gæld, må banken kunne sælge af sin aktiv beholdning for at garantere Knudsens indskud. Derfor må banken have et rimeligt forhold mellem værdien af dens salgbare aktiver og dens udlån. Aktiver Salgbare aktiver Lån til Jensen Lån til Hansen Passiver Knudsens indskud (Egenkapital) Table 1: Stiliseret balance for en bank uden forbindelse til en centralbank. Men er der i et økonomisk system flere banker, opstår samme problem. En bank kan udstede kreditter til sine kunder uden tilstrækkelig vurdering af deres tilbagebetalingsevner - og de andre banker kan betvivle om gældsbeviser udstedt af pågældende bank, nu også kan leve op til garantien. Fortalere for free banking mener at systemet vil fungerer med forskellige vekselkurser mellem bankernes gældsbeviser. I moderne pengesystemer er problemet dog løst ved at introducere et niveau over de kommercielle banker. En centralbank, der garanterer de kommercielle bankers gældsbeviser, og overvåger deres kreditværdighed. Monetære systemer har således en lagdelt struktur, hvor transaktioner mellem agenter i et lag, garanteres af institutioner i et lag mindst et niveau over deres eget. To ikke-bank aktører kan anvende kontanter, der er garanteret af centralbanken, men de kan også afvikle betalinger gennem deres konti hos kommercielle banker. Clearing og betalingsafvikling mellem kommercielle banker garanteres gennem centralbanken. På interbank markedet kan de cleare med hinanden gennem kortsigtede kreditter hvor banker med likviditetsoverskud placerer disse hos 3\n4 Figure 1: Pengehierarkiet Centralbanken (CB) Aktiver Passiver Salgbare aktiver Sedler og mønter Udlån til JBank 1 Indskud fra KHBank 1 KHBank JBank Aktiver Passiver Aktiver Passiver Salgbare aktiver Salgbare aktiver Udlån Hansen 1 Indskud fra Udlån Jensen 1 Indskud i CB 1 Knudsen 2 Lån i CB 1 Knudsen Hansen Jensen Aktiver Passiver Aktiver Passiver Aktiver Passiver Kreditværdig Kreditværdig Kreditværdig Bankkonto 2 Kredit 1 Kredit 1 Table 2: Stiliseret eksempel på pengehierarkiet banker med underskud. Men den egentlige afvikling af gælden finder sted gennem centralbanken. Det sker ved at de kommercielle banker stiller sikkerhed hos centralbankerne, for til gengæld at få adgang til betalingsmidler sikret af centralbanken. En centralbanks balance karakteriseres ved, at passivsiden udgør pengebasen (M0) - nemlig summen af sedler og mønter i omløb samt de kommercielle bankers indskud i centralbank penge - deres likvide fordringer på centralbanken. Centralbankens forretninger med de kommercielle banker kaldes også deres pengepolitiske faciliteter, idet det er gennem disse konti centralbanken har mulighed for at påvirke penge- og kreditforhold i landet. Vi skal ikke her komme nærmere ind på diskussionen om behovet for at kontrollere pengemængden, men kan blot opsummere de værktøjer centralbanken har til sin disposition i forhold til at regulere de kommercielle banker. Først og fremmest fastsætter centralbanken 4\n5 den rente til hvilken kommercielle banker kan låne og indskyde i centralbanken, og vilkårene for sådanne lån - først og fremmest hvilke typer af salgbare aktiver de kommercielle banker skal lægge som sikkerhed for lån i centralbanken. Det er ikke nok at centralbanken tilser, at banken har tilstrækkeligt kapitalgrundlag for at foretage udlån - den må også selv sørge for at have tilstrækkeligt kapitalgrundlag. Tilliden til Nationalbanken hviler på, at dens soliditet er uomtvistelig, som nationalbanken selv formulerer det (Nationalbanken (2009) s.33). I forudsigelige perioder foregår de daglige transaktioner mellem banker gennem et interbank marked uden anden indblanding fra centralbanken, end at den stiller infrastrukturen til rådighed. Men det første der skete ved krisens indtog i 2008 var netop, at dette interbank marked brød sammen (Nationalbanken (2009) s. 81). De kommercielle banker stolede ikke længere på hinanden, og ønskede eventuelle likvide overskud anbragt hos centralbanken fremfor at udlåne dem til andre kommercielle banker. I sådanne perioder kan centralbanken også have en vigtig funktion som udlåner af sidste instans, gennem hvilken den kan holde hånden under banker så eventuelle krisesituationer hos enkelte banker eller hele banksystemet i videst mulig omfang holdes isoleret fra landets realøkonomiske aktiviteter. I langt de fleste tilfælde handler det om at hjælpe solvente banker med likviditet, men i ekstreme tilfælde som det blev set under finanskrisen i 2008, kan der også være tale om at hjælpe kommercielle banker i forhold til deres egenkapital. I turbulente perioder kan det være umuligt at afgøre, om en bank i likviditetsproblemer rent faktisk er solvent eller ej (Goodhart (1999)). En faktor i det monetære system, der frem til finanskrisen ikke er blevet tildelt megen opmærksomhed, er betydningen af den sikkerhed de kommercielle banker stiller hos centralbanken. Det var netop værdien af denne sikkerhed de kommercielle banker begyndte at sætte spørgsmål ved da interbank markedet brød sammen. Teoretisk skal vi til Heinsohn og Steiger (2006) for at forstå betydningen af denne sikkerhed. Hvor Keynesianere har vægtet betydningen af renten, og monetarister betydningen af pengemægden, i forhold til centralbankens rolle, understreger Heinsohn og Steiger vigtigheden af, at der bag såvel centralbanken som de kommercielle banker ligger solide værdier. Og i en åben økonomi må centralbankens egenkapital være baseret på værdier der ikke har baggrund i landets egne aktiver - det må være aktiver som også udlandet finder værdifulde. I moderne kreditøkonomier fremstilles det ofte som om centralbanken sammen med de kommercielle banker frit kan skabe den pengemængde der ønskes. Her tager Heinsohn og Steiger forbehold idet de understreger vigtigheden af at basere pengemængden på salgbare aktiver af god bonitet. Uden dette vil banksystemet være sårbar. Opsummerende kan vi konstatere, at private aktører kan tilbyde det økonomiske system betalingssystemer med tilknyttede værdiopbevaringssystemer, men at det er svært at forestille sig monetære systemer fungere uden at en autoritet har fastsat værdien af det monetære systems regneenhed, og et værdiopbevaringssystem der garanterer værdien af betalingsenheden. Samtidig viser historien vigtigheden af at have en udlåner af sidste instans. 5\n6 Internationale Monetære Systemer og Betalingsbalancer Det bliver straks sværere hvis vore tre agenter pludselig hedder Jensen, Schmidt og O Brien - altså hvis transaktioner krydser grænser mellem monetære systemer. Som ved tilfældet uden centralbank, bliver der behov vekselkurser - eller en international valuta, når de forskellige landes centralbanker skal cleare med hinanden. Hvis det internationale monetære system ikke fungerer optimalt kan det have store konsekvenser for både den internationale handel og for de enkelte landes interne aktivitetsniveau. Det handler om betalingsbalancens ligevægtsskabende mekanismer - for hvilke mekanismer træder i kraft, hvis et land tager mere fra det internationale system, end det giver? Alle enheder i økonomien har i princippet en betalingsbalance, og kan have betalingsbalanceproblemer, idet en betalingsbalance blot er en registrering af indbetalinger og udbetalinger for en person, en virksomhed, eller et geografisk område som en nation (løbende poster), samt en registrering af hvordan et overskud er placeret eller et underskud finansieret (kapitalposter). At have problemer med betalingsbalancen er ikke nødvendigvis lig med det at have underskud på betalingsbalancens løbende poster. Alle betalinger i forhold til såvel varer som kapital, der foretages på baggrund af de økonomiske aktørers præferencer, kan betegnes som autonome. Udlignes betalingsbalancens autonome løbende poster med de autonome kapitalposter, er der ingen grund til at beskæftige sig med betalingsbalancen. Derfor er det ikke alle betalingsbalancer der registreres. Hvis medlemmer af en husholdning betragtes som en økonomisk enhed, bemærkes det ikke nødvendigvis, hvis et medlem konsekvent kører med underskud på sine løbende poster - så længe det opvejes af et overskud hos et andet medlem af familien. Familiens kapital fordeler sig automatisk mellem dets medlemmer. Hvis den samlede husholdning opererer med underskud på de løbende poster, kan det dog få betydning, hvilket medlem, der kører med underskud. Det afhænger af, hvordan kapitalmarkederne ser den samlede økonomiske præstation for hele husstanden - og af om husstandens medlemmer hæfter fælles for den gæld, der finansierer underskuddet. På samme måde med en nation. Jylland operer måske konsekvent med underskud på betalingsbalancens løbende poster, men det registreres ikke da Jylland er en integreret del af den danske økonomi. Danmarks Statistik publicerer end ikke betalingsbalancen for Jylland og ingen efterspørger denne information. Det kan være nyttigt at spørge, hvorfor egentlig ikke? Svaret finder vi på kapitalmarkederne. Relevansen af betalingsbalancestatistikker afhænger af, hvor velintegrerede kapitalmarkederne er. Og integration af kapitalmarkeder er ikke noget man blot kan vedtage politisk ved at fjerne lovgivningsmæssige barrierer for kapitalens fri bevægelighed. Det inddrager private aktørers præferencer: The perfect integration of asset markets means, in this context, that the assets must be transferable and the portfolio preferences of individual asset holders regionally unbiased (Scitovsky (1969) s. 89). Hvis denne betingelse er opfyldt vil Østdanmark købe de gældsbeviser jy- 6\n7 derne må udstede for at finansiere den del af deres udbetalinger, der overstiger deres indbetalinger. De autonome poster ville udligne hinanden. Vi skal huske på, at en situation med jysk betalingsbalanceunderskud i forhold til Østdanmark ikke nødvendigvis er udtryk for en uligevægt der skal rettes op på hurtigst muligt. Hvis gennemsnitalderen for de to befolkningsgrupper er forskellig, kan det blot være et udtryk for en udjævning af forbrug over livstid for befolkningen som helhed. Der kan også være tale om, at Jylland har lavere kapital per capita - og at det derfor er optimalt for landet som helhed at investere mest i Jylland. At Østdanmark finansierer et jysk underskud behøver derfor ikke betyde ændringer i prisen på gældsbeviser eller renteniveau eller andre prisjusteringer. Over tid vil jyderne køre deres beholdning af aktiver ned (eller øge deres gæld), og det øvrige Danmark vil modsat øge deres beholdning af aktiver. Tilpasningen vil komme med tiden fordi befolkningen med alderen ændrer adfærd, fordi et større kapitalapparat i Jylland påvirker indkomststrømmene, eller fordi Østdanmark har nået niveauet for deres ønskede opsparing og jyderne for deres ønskede gæld. Men hvis befolkningen i Østdanmark besluttede sig for, ikke længere at placere deres formue i jyske gældsbeviser, kan tilpasningsmekanismen forceres og få større omkostninger. Nationalbanken ville være den første til at bemærke østdanskernes nye præferencer - især hvis de to befolkningsgrupper bruger forskellige banker. De jyske banker ville få sværere ved at få deres udlånsoverskud finansieret på interbank markedet, og må i stedet ty til deres konto hos Nationalbanken. Omvendt må østdanske banker placere deres likviditetsoverskud i centralbanken. Pengemængden ville vokse fordi den skulle udfylde dette gab mellem de to grupper af banker. På den jyske betalingsbalance ville der nu optræde en post, der ikke kan betragtes som autonom - nemlig lån hos centralbanken, modsvaret af indskud i centralbanken på den østdanske betalingsbalance. På nationale betalingsbalancer kaldes posten balancen for officiel finansiering, og det er denne post der kan afsløre, om et land har betalingsbalanceproblemer. Hvis ikke nationalbanken har tilstrækkeligt med salgbare aktiver som international reserve til at understøtte den større pengemængde, kan tilliden til den danske krone svækkes - alene på grund af et skift i præferencer internt i landet. Men konsekvenserne vil ikke begrænse sig til den kortsigtede likviditet. Alt efter Nationalbankens reaktion, vil forskellige ligevægtsskabende mekanismer træde i kraft. Prisen på østdanske aktiver vil stige, og renten falde. Ifølge en standard ISLM model ville det medføre stigende indkomst i Østdanmark, og faldende indkomst i Jylland. Herigennem vil der også ske en bevægelse mod lighed mellem udbetalinger og indbetalinger i de to regioner - men den vil være mere omkostningsfuld. Især hvis udgangspunktet er fuld beskæftigelse i Østdanmark og arbejdsløshed i Jylland. I det tilfælde skal en del af den jyske befolkning flytte til Østdanmark for at genoprette balancen. Hvis ikke kapitalmarkedet i Danmark var fuldt integreret, ville en ansvarlig regering og centralbank derfor følge betalingsbalancen mellem Danmarks to regioner nøje, ligesom aktører på de finansielle markeder ville vise interesse for tallene. Indenfor et land eller en valutaunion kan hverken valutakurs eller renteniveau fungere som ligevægtsskabende mekanisme. Når renteniveauet ikke kan fungere 7\n8 som ligevægtsskabende mekanisme skyldes det, at den rente som kommercielle banker kan låne til hos centralbanken må være den samme. Dette betyder dog ikke, at der ikke kan eksistere forskellige renter indenfor en valutaunion - men disse renter må være begrundet i forskellig bonitet og risikoprofil. Et fuldt integreret kapitalmarked står således som garant for, at de overskud der genereres i valutaområdet placeres, hvor de kan opnå størst afkast, og dermed skabe størst vækst for valutaområdet som en helhed. Hvis en virksomhed får adgang til for billige lån i forhold til den relative bonitet af dens investeringer, opstår der skævhed. Hvis østdanskernes stop for at placere deres formue i Jylland skyldes, at der har været tale om lån til landbrug som ikke i fremtiden forventes at være rentable, fører deres beslutning blot til en nødvendig tilpasning til markedsvilkårene. Men skyldes det regional præference, bliver landet som helhed dårligere stillet. Jyderne vil blive dårligere stillet fordi det nu bliver dyrere for dem at fordele deres forbrug optimalt over livstiden, eller fordi investeringer der i bonitet udkonkurrerer de østdanske ikke længere er rentable, mens østdanskerne vil få et lavere afkast på placeringen af deres formue. Ovenstående gælder for regioner indenfor en nation, men også for nationer indenfor en valutaunion, for heller ikke her kan justeringer i valutakursen eller forskelle i den rente de kommercielle banker kan låne til, spille en rolle i forhold til betalingsbalancernes ligevægtsskabende mekanisme. Men et fuldt integreret kapitalmarked som defineret af Scitovsky (1969) er ikke en selvfølge indenfor en valutaunion. Derfor fordeler den tilgængelige kapital, eller opsparingsoverskuddet, sig ikke nødvendigvis optimalt indenfor unionen, og derfor er det i de nationale regeringers interesse at holde øje med betalingsbalancen. Får et land problemer med underskud på betalingsbalancens løbende poster, kan det som følge af kapitalmarkedernes præferencer, føre til et generelt højere renteniveau i det pågældende land - og landet har ikke mange værktøjer til rådighed til at afbøde de negative effekter på indkomstdannelsen. At inddrage offentlig gæld i analysen ændrer ikke på disse principper. Den offentlige sektor er blot endnu en aktør på vare- og kapitalmarked og gør sig sine overvejelser om låneoptagelse og tilbagebetaling. Den offentlige sektor kan kun operere med underskud, hvis aktører på kapitalmarkederne er villige til at købe dens gældsbeviser. Omvendt kan ingen offentlig sektor være interesseret i at indgå gældsforpligtigelser som de ikke forventer at kunne afdrage. Hvis valutaunionen består af flere stater, kan der knytte sig forskellige risici og dermed forskellige renter til deres statsgældsbeviser. Det bør dog tilføjes, at i det omfang en central bank benytter køb og salg af statsgældsbeviser i deres pengepolitiske operationer, eller gennem deres krav til bankernes sikkerhedsstillelse gør statsgældsbeviser særligt lukrative for bankerne, har den offentlige sektor som låntager en fordel. Men moderne centralbanker accepterer som hovedregel ikke direkte udlån til nationens offentlige sektor, og uanset centralbankernes krav, er det op til bankerne selv at vurdere risikoprofilen på deres salgbare aktiver, herunder statsgældsbeviser. Der er mange veje ligevægtsskabende mekanismer kan løbe igennem, men det vigtigste at slå fast her er, at et land hvis offentlige eller private sektor låner penge udenfor det område med hvilket dets kapitalmarked er fuldt integreret, 8\n9 bør være opmærksom på sin betalingsbalance. I det tilfælde kan landet nemlig udsættes for en kapitalflugt - en situation, hvor kapitalen søger væk fra landets debitorer, alene på grund af deres geografiske placering. Uanset landets politiske bestræbelser på langsigtet balance i forhold til udlandet, kan det for landet blive en næsten umulig opgave, hvis ikke den understøttes af automatiske ligevægtsskabende mekanismer i det internationale monetære system. Når man samler flere nationer i et fælles valutasystem, er det derfor vigtigt at overveje, gennem hvilke kanaler de ligevægtsskabende mekanismer skal fungere. Det monetære system i Eurozonen Det europæiske handelssamarbejde har siden Bretton Woods systemets sammenbrud været akkompagneret af et monetært samarbejde i form af et fastkurssystem, men allerede i 60 erne begyndte man at gøre sig tanker om en fælles europæisk valuta. Bidrag som Scitovsky (1958) og Mundell(1961) indeholder overvejelser om internationale monetære systemers ligevægtsskabende mekanismer og betingelser for optimale valutaområder. Disse indledende overvejelser kom dog ikke til at fylde meget da man udarbejdede Delors rapporten - det europæiske monetære system blev et barn af 80 ernes økonomiske tankegang. Efter 70 ernes inflationsproblemer, og den voksende offentlige gældsætning gennem 80 erne, var man nu mere optaget af hvordan man undgik potentielt inflationsskabende elementer i de monetære systemer, og hvordan man undgik moral hazard problemer i forhold til medlemslandenes offentlige gæld. De stabilitetsmekanismer der introduceredes i Maastrichtkriterierne, domineredes således af hensyn til inflation og offentlig gæld, mens man ikke så behov for at opstille lignende kriterier for udviklingen i den private sektors gæld. Ifølge Goodhart gjorde man sig herved 3 implicitte og fejlagtige antagelser da Maastricht kriterierne blev udfærdiget (Goodhart (2011) s. 7). 1. Hvis et underskud i den private sektor (I > S) finansieres af frivillig kapitalimport, vil det ikke være potentielt destabiliserende. De private låntagere har jo taget højde for, hvordan lånet skal tilbagebetales inden de låner. Der hentydes her til kapitalens fri bevægelighed som ligevægtsskabende mekanisme, og som pointeret af Scitovsky (1958, 1969) kræver det også, at der ikke psykologisk skelnes mellem geografiske områder. Man kan forundres over den store forskel i motiver man tillægger henholdsvis den private og den offentlige sektor. Man fornemmer en implicit antagelse om, at den private sektor bringer økonomien mod ligevægt, den offentlige sektor har tendens til at bringe økonomien væk fra ligevægt. Hvis den private sektor i et land ønsker at operere med opsparingsoverskud, kan det meget vel være i landets samlede interesse, at den offentlige sektor opererer med underskud, og derved både opretholder aktivitetsniveauet og forsyner den private sektor med indenlandske gældsbeviser at placere opsparing i. 2. Under en fælles valuta kan lokale betalingsbalancer ikke udregnes, og de har ingen betydning. Som nævnt ovenstående, kan betalingsbalancer altid 9\n10 udregnes - spørgsmålet vedrører således deres relevans. Scitovsky (1958) argumenterer at the condition of a common currency is the presence of market forces able automatically and without the aid of deliberate economic policy to obviate balance-of-payments difficulties, mens Mayer et al (2012) pointerer at the are hardly any built-in mechanisms in EMU to correct unsustainable current account imbalances. Med den nye Macroeconomic Imbalances Procedure Scoreboard (Eurostat (2012)) fokuserer man ganske vist langt mere på betalingsbalancen og på den private sektor - både med hensyn til opsparingsunderskud og gæld. Men denne nye fokusering fandt ikke vej til stabilitetspagten vedtaget i Et underskud på det offentlige budget er lige så skadeligt, hvis det finansieres af at overskud i den private sektor (S > I), som hvis det finansieres ved kapital inflow fra udlandet. Hvis et lands befolkning ønsker at spare op i aktiver udstedt af landets regering, påvirker det ikke betalingsbalancens som det ville gøre, hvis udenlandske borgere ønskede at købe disse aktiver, eller hvis regeringen bevidst søger finansiering i udlandet. Indenfor en valutaunion er der i princippet plads til, at landene kan have forskellige præferencer både for den offentlige sektors størrelse og dens gældsætning. De dominerende hensyn til moral hazard problematikker blev også afgørende for selve konstruktionen af ESCB, dog med den yderligere komplikation, at medlemsnationerne ønskede at afgive så lidt magt som muligt til en supranational centralbank. Følges logikken i pengehierarkiet (Fig.1), skulle en supranationalbank placeres øverst i hierarkiet, og forestå betalinger mellem de nationale centralbanker - altså fungere som centralbankernes centralbank. I Delors rapporten nævnes en europæisk centralbank stort set ikke - der refereres i stedet til et europæisk system af centralbanker, der kan omfatte en centralbank med sin egen balance sammen med de nationale centralbanker (Delors (1989) s. 21). Virkeligheden blev et styrelsesråd, hvor samtlige 17 landes centralbankdirektører er repræsenteret med en stemme hver, samt ECB s direktion med 6 stemmer. Styrelsesrådet træffer de afgørende pengepolitiske beslutninger. Alligevel taler man om ECB s pengepolitik som om den selvstændigt og udenfor nationale interesser kunne træffe beslutninger. Man ønskede heller ikke, at centralbanken skulle have hovedansvaret for finansiel stabilitet. Det er derfor de nationale centralbanker, der afgør, om kommercielle banker er finansielt sunde og kan stille sikkerhed af tilstrækkelig kvalitet til at kunne låne hos centralbanken. Desuden skulle ingen kunne regne med at blive købt ud af den Europæiske centralbank. Derfor blev centralbanken heller ikke forsynet med muligheder for at agere som udlåner af sidste instans - end ikke de kommercielle banker skulle regne med hjælp fra ECB i en krisesituation. Heinsohn og Steiger (2002) går så langt som til at kalde den Europæiske Centralbank for en tom skal. Det argumenterer de for ved at se på bankens balance - der er stort set ingen poster der relaterer til de individuelle nationale centralbanker eller direkte til kommercielle banker (tabel 3). Mængden af Euro kan på ingen måde aflæses på ECB s balance. ECB har således kun udstedt 1/3 10\n11 Aktiver (mio. euro) Passiver (mio. euro) (Tal for Bundesbank i parentes) (Tal for Bundesbank i parentes) Guld ( ) Seddelomløb ( ) Tilgodehavende i fremmed valuta Forpligtigelser i Euro (54.459) ( ) Udlån til kreditinstitutioner Tilgodehavender til kreditinstitutioner Pengepolitiske udlån (73.093) Pengepolitiske indlån 0 ( ) Eurosystem-interne tilgodehavender Eurosystem-interne forpligtigelser ( ) ( ) Heraf tilgodehavender i forbindelse med fordeling af Eurosedler (0) Heraf target ( ) Andre aktiver (92.346) Andre forpligtigelser (17.454) Hensættelser, kapital, reserver m.v ( ) Aktiver i alt ( ) Passiver i alt ( ) Table 3: Forsimplet balance for den Europæiske Centralbank 31/ med tal for Bundesbank 31/ til sammenligning. Kilde Årsrapport for ECB og Bundesbank af de Euro den tyske Bundesbank har udstedt, og har slet ingen pengepolitiske indlån. Man kan i øvrigt bemærke at modstykket til ECB s pengeudstedelse ikke findes i pengepolitiske udlån, men derimod i Euro-system interne tilgodehavender. Bag udstedelsen ligge nemlig en beslutning om, at ECB en skal stå bag 8% af pengeudstedelsen. Den har således ikke myndighed til selv at afgøre, hvor mange Euro den udsteder (Steiger (2005)). Target2 Balancerne Den Europæiske Centralbank indgår således ikke som et yderligere øverste niveau i vores pengeheirarki idet det ikke er ECB der står som udbyder af Euro. Ser vi på ECB s balance, er den for det første meget lille i forhold til de nationale centralbankers samlede balance. Årsagen til dette er, at det er de nationale centralbanker der udsteder Euro, og der cleares ikke mellem de nationale centralbanker hos ECB. Clearingen er erstattet af Target2 systemet, hvor de enkelte nationale centralbankers gæld og tilgodehavender registreres. En centralbanks Target2 konti svarer således til den ændring i valutareserven, der ville have opstået uden Target2 systemet, og dermed til den post på betalingsbalancen der ovenstående blev benævnt balancen for officiel finansiering. Bort set fra konsekvenserne - for at de registreres betyder ikke at de afvikles. Gæld og tilgodehavender består, og der betales renter. Der er ingen mekanisme der forhindre enkelte medlemslandes nationale centralbanker i fortfarende at opbygge gæld til Eurosystemet, eller modsat, at opbygge tilgodehavender til Eurosystemet. Følgelig konkluderer Sinn (2011), at Target2 systemet ikke blot er det system 11\n12 til betalingsformidling det annonceres som, men de facto er et system til finansiering af betalingsbalanceunderskud. Systemet kan illustreres ved et eksempel taget fra Sinn og Wollmerhaeuser (2011), hvor en græsk virksomhed køber en lastbil af en tysk virksomhed. Hvis ikke denne transaktion modsvares af andre transaktioner i systemet, må en af de Euro den græske centralbank har udstedt overføres til den tyske producent. Hvis den græske lastbilkøber samtidigt solgte et gældsbevis til den tyske producent, ville den græsk-trykte Euro føres tilbage til Grækenland. Men uden modsvarende transaktioner i varer eller kapital, cirkulerer den græsk-udstedte Euro forsat i Tyskland. Euroen er således et passiv i Tyskland, modsvaret af et aktiv for den Græske centralbank i form af lastbilskøberens gældsbevis. Den modsvarende græske gæld til Tyskland registreres i Target2 systemet som et passiv for Grækenland og et aktiv for Tyskland. Hvis Grækenland fortfarende køber lastbiler i Tyskland, vil de opbygge en gæld i forhold til Eurosystemet - på samme måde som Hansen og Jensen i vores første eksempel, opbyggede en gæld til Knudsen. Men der er ingen ligevægtsskabende mekanisme. Intet forhindrer Grækenland i at opbygge gælden. Til sammenligning ville de ubalancer Target2 balancerne dækker over, under Bretton Woods systemet blive afviklet gennem betaling i guld eller dollars, mens man i det amerikanske centralbanksystem hvert år i april overfører salgbare aktiver mellem de forskellige regionale afdelinger af centralbanken The Fed. I begge disse systemer har geografiske ubalancer konsekvenser, der begrænser bankernes muligheder for at bibeholde det høje niveau for udlån - banksystemet begrænses i deres ekspansion. Dette sker ikke i Target2 systemet. Problemet med Target2 systemet er således, at der ikke foregår yderligere afvikling af betalingen på nationalt niveau. Under et fastkurssystem ville den græske centralbank være nødsaget til at overføre aktiver til en værdi af en Euro til den tyske Bundesbank for at opretholde valutakursen. Men i Target2 systemet bliver aktiver og passiver stående hos de nationale centralbanker, og kan akkumuleres periode efter periode. Da det Tyske banksystem i eksemplet ikke udnytter sin beholdning af salgbare aktiver fuldt ud (forholdet mellem salgbare aktiver og udlån til banker falder), kan der for de tyske kommercielle banker være en pointe i, fremfor at indskyde den overskydende Euro i centralbanken og dermed reducere centralbankens udlån til kommercielle banker, at bruge pågældende Euro til at købe græske værdipapirer. Euroen ville da finde tilbage til Grækenland af sig selv, og de græske kommercielle banker behøver ikke længere øge deres låntagning hos den græske centralbank. Omvendt vil de tyske banker opretholde forholdet mellem salgbare aktiver og udlån for at maksimere forrentningen af deres egenkapital. Sådan foregik det også i høj grad frem til finanskrisen, og de tyske banker akkumulerede en stor portefølje af bl.a. græske statsobligationer. Disse papirer var særligt attraktive fordi alle Eurolandes statsgældsbeviser fungerer som Tier one aktiver i forhold til ESCB. Det betyder at de indgår med fuld vægt som sikkerhed for de kommercielle bankers lån hos de nationale centralbanker, og dermed tillader de kommercielle banker at ekspandere deres balance mere, end hvis de placerede deres aktiver i andre typer af værdipapirer. Sammenholdes 12\n13 Den Græske centralbanks balance primo Den Tyske centralbanks balance primo Aktiver Passiver Aktiver Passiver Salgbare aktiver 5 Salgbare aktiver 50 Udlån til banker 15 Pengebasen 20 Udlån til banker 150 Pengebasen 200 En græsk virksomhed køber en lastbil af en tysk virksomhed til en Euro. Pengebasen -1 Pengebasen +1 Target passiver +1 Target aktiver +1 Transaktionen reducerer pengemængden i Grækenland og øger den i Tyskland. Hvis ikke andet er ændret, vil ændringerne i pengemængderne være uønskede, og de kommercielle banker vil neutralisere effekten gennem operationer på deres konti i de respektive centralbanker. Udlån til banker +1 Pengebasen +1 Udlån til banker -1 Pengebasen -1 Endelig status for centralbankernes balancer: Den Græske centralbanks balance ultimo Den Tyske centralbanks balance ultimo Aktiver Passiver Aktiver Passiver Salgbare aktiver 5 Salgbare aktiver 50 Udlån til banker 16 Pengebasen 20 Udlån til banker 149 Pengebasen 200 Target passiver 1 Target aktiver 1 Table 4: Stiliseret eksempel, hvor en græsk virksomhed køber en lastbil af en tysk virksomhed til en Euro. dette med udviklingen i Euro landenes respektive renteniveauer, var der fra økonomisk-politisk side grund til at antage, at indførelsen af Euroen havde ført til et fuldt integreret kapitalmarked i Eurozonen. Frem til 2007 var der nemlig sket en høj grad af konvergens i både landenes lange renter og renten på de enkelte landes statsgældsbeviser. Men da tilliden til Grækenlands evne til at tilbagebetale deres offentlige gæld svandt, foretrak de tyske kommercielle banker at reducere deres balance hos den tyske Bundesbank fremfor at placere flere aktiver i Grækenland. Og det gjaldt ikke bare Grækenland, men alle de lande der nu går under betegnelsen PIIGS 2. Derfor eksploderede mængden af Target2 midler fra 2007 og frem (se figur 2).For at få et indtryk af størrelsen på disse Target2 balance kan man sammenhold dem med landenes BNP. Her fremgår det, at et land som Irland har ophobet en Target2 gæld på 75% af deres BNP mens Luxembourg har 2,5 gange deres BNP til gode i Target systemet (se figur 3). Ligesom der ikke er nogen ligevægtsskabende mekanisme indbygget i konstruktionen af ESCB, er der heller ikke nogen i hverken konvergenskravene, vækst- og stabilitetspagten eller den nye finanspagt. I alt fald ikke hvis der er tale om at private aktører ønsker at foretage transaktioner på tværs af de nationale grænser. Kun i det omfang Target2 er opstået i kølvandet på offentlige budgetunderskud, træder Maastricht kriterierne og den nye finanspagt i kraft. Der er opstillet grænser for den offentlige låntagning, men ikke for den private 2 Portugal, Irland, Italien, Grækenland og Spanien. 13\n14 Irland Italien Spanien Tyskland Gr kenland Luxembourg Holland Irl + Ita + Spa + Gr mio. Euro Figure 2: Target2 balancer for udvalgte lande. Target2 systemet blev først indført i november 2007, men inden da havde man et tilsvarende Target system. Kilde: De enkelte centralbankernes årsrapporter Egne beregninger Irland Italien Spanien Tyskland Gr kenland Luxembourg Holland Target midler i % af BNP Figure 3: Target balancer i procent af BNP. Kilde: De enkelte centralbankernes årsrapporter samt Eurostat. Egne beregninger. 14\n15 sektors. Men Target2 balancerne er i høj grad opstået i kølvandet på private aktørers kapitalflugt fra visse lande - et præferenceskift på kapitalmarkederne. Dette præferenceskift er ikke blot et udtryk for, at bestemt aktører på de finansielle markeder er blevet tildelt en ny risikovurdering, som man f.eks. kunne forvente for den græske stat ved korrektionen af de indberettede tal, eller et udtryk for, at aktører på kapitalmarkederne er blevet mere risikoaverse. De er et udtryk for en geografisk præference - for at Eurozonen ikke kan leve op til Scitovskys definition af et fuldt integreret kapitalmarked. Rixtel og Gasperini når samme konklusion i deres analyse:..at the height of the crisis, funding markets in the euro area became increasingly segmented according to bank nationality, as the access of banks to specific funding instruments was no longer determined primarily by their standalone credit rating but by their country of origin Rixtel og Gasperini (2013 s. 1) Hans-Werner Sinn var den første til at gøre opmærksom på udviklingen i Target2 balancerne (Sinn og Wollmershaeuser (2011)), og det affødte diskussion i Tyskland. For hvem var det egentlig der havde alle disse penge til gode, hvilken risiko var der forbundet med dem, og forhindrede Target2 balancerne de tyske banker i at låne ud til tyske virksomheder? Det er klart, at Grækenlands gæld til Target2 systemet ville være i fare, hvis Grækenland blev tvunget ud af Euroen. Men populært sagt kan man postulere, at ubalancen netop opstod fordi tyske banker ikke kunne udvide deres balancer i Tyskland, men i stedet udvidede deres aktivside ved at købe gældsbeviser fra de mere lånevillige PIIGS-lande. De tyske bankers ønske om at udvide deres balancer pressede renten ned i PIIGSlandene, hvilket ikke gjorde dem mindre lånevillige - I nogle af disse lande bed især den offentlige sektor på krogen som ivrige låntagere (Grækenland), i andre den private sektor (Irland) (se Bruun (2012) for en fortælling om konsekvenserne af rentefaldet i Grækenland). Diskussionen fik yderligere kraft i juli 2012 da Moody s bl.a. med henvisning til den store usikkerhed i forbindelse med fordringer på Target2 systemet nedgraderede deres rating af de store Target2 kreditorer Tyskland, Holland, og Luxembourg (Moody s (2012)). Havde kapitalmarkederne opfattet Euroland som et integreret marked, og havde man haft en rigtig centralbank - en centralbankernes centralbank, havde situationen ikke nødvendigvis været problematisk. Da kunne Europa have fungeret som det lykkelige par hvor den produktive og/eller arbejdsglade kvinde finansierer sin uddannelsessøgende eller shoppingglade mand. Men når banken finder ud af, at et brud mellem parterne kan være på vej, og man beredvilligt har ladet manden overtrække sit kreditkort, så får piben en anden lyd. Da kan banken forhindre manden i at skabe yderligere gæld - men man kan ikke fjerne den gæld, der allerede er opbygget. Da de tyske banker købte de græske statsgældbeviser, var de øjensynligt lige så meget værd som statsgældsbeviser fra de øvrige Eurolande - for de indgik på lige vilkår som førsterangs sikkerhed (tier one kapital) i bankernes forretninger med den tyske Bundesbank. På trods af dette hæfter den græske stat ene og alene for gælden, og af frygt for moral 15\n16 hazard problematikker, havde den europæiske centralbank ingen værktøjer til at hjælpe hverken den græske stat eller den græske banksektor. Derfor foretrak de tyske banker ved krisens opståen at reducere deres balancer fremfor at placere flere midler i PIIGS landene. Og det øjeblik de tog denne beslutning begyndte Target2 balancerne at vokse. Når man betragter udviklingen i Target2 balancer må man ikke glemme, at det er de nationale centralbanker der alene står med ansvaret for den nationale kreditekspansion der ligger bag. Det er dem der skal overvåge de kommercielle banker og sikre sig tilfredsstillende sikkerhed for lån. Uden Target2 systemet kunne f.eks. den Irske centralbank have haft incitament til at sætte nogle af sine største banker stolen for døren og erklære dem insolvente. Men i det tilfælde ville den irske centralbank stå med 100% af gælden, hvor gælden i stedet er overført til Target2 systemet. Til sammenligning med udviklingen i lande som USA og Danmark, er uhyre få banker erklæret insolvente i Eurozonen siden I stedet har man ladet kvaliteten af den sikkerhed der stilles for lån i centralbanken falde. Når ESCB s styrelsesråd mødes for at drøfte sådanne problemer, er de lande der skylder Target2 systemet i overtal - kun Tyskland, Holland, Luxembourg og Finland figurerer som overskudsland. Sammen med de 6 ECB stemmer giver det et mindretal på 10 mod de 13 underskudslande. Altså synes forsøget på at undgå moral hazard problemer, blot at have medført nye incitament problemer. Offer eller Syndebuk? Der blev ved Euroens indførsel truffet mange vigtige valg - og mange af disse valg blev truffet på baggrund af politiske fremfor økonomisk-teoretiske hensyn. For at sælge Euroen så bredt som muligt måtte man sikre, at offentlige underskud i de lande der var historisk disponerede herfor, ikke kom til at belaste hele Eurozonen. Samtidig lod man så meget magt som muligt forblive decentralt - herunder den pengepolitiske magt. Man placerede således ansvaret for pengepolitikkens udførelse decentralt med en europæisk centralbank, der blot blev et forkontor for vigtige beslutninger. Ansvaret for at få Eurozonens opsparingsoverskud fordelt til de for zonen mest optimale projekter, blev overladt til kapitalmarkederne. Da man med indførslen af det indre marked havde fjernet institutionelle hindringer for kapitalens fri bevægelighed, skete dette i tillid til kapitalmarkedernes rationelle og effektive funktion. Men væksten i Target2 balancerne fra 2007 og frem, taler deres tydelige sprog. Det europæiske kapitalmarked er ikke fuldt integreret og betalingssystemet må i det skjulte understøtte de lande, der ikke kan tiltrække den nødvendige kapital. Årsagen kan findes i historiske og kulturelle forskelle mellem landene, men den kan også findes i ESCB s institutionelle setup. Hvis ikke kapitalmarkedernes aktører stoler på, at de nationale centralbanker gør deres arbejde med at overvåge de kommercielle bankers finansielle sundhed godt nok, risler det hele vejen ned gennem pengehierarkiet. Tornell og Westermann (2012) taler om tragedy of the commons - at de nationale centralbanker er som en gym- 16\n17 nasieklasse på bartur, hvor man er blevet enige om at splitte regningen. Som gymnasieelever, der i dette tilfælde drikker meget mere end de ellers ville have gjort, udsteder de nationale centralbanker mere kredit end de ville have gjort, hvis de selv var ansvarlige for hver deres Target2 balancer. I vores stiliserede eksempel, fører mistillid til centralbanken til mistillid til Jensens bank som centralbankens låntager, og i sidste ende mistillid til Jensen - for hvem sikrer, at Jensen blev tilstrækkeligt kreditvurderet inden kan fik sit banklån? Man behøver dermed ikke ty til historiske eller kulturelle forskelle for at forstå kapitalmarkedernes geografiske præference - forklaringen kan ligge i det institutionelle setup omkring centralbanksystemet. Fra at være et offer for uansvarlige regeringers låntagning eller finansielle aktørers sult efter hurtige profitter, bliver det Europæiske system af centralbanker til skurken i systemet. Ubalancerne fik lov til at vokse sig store fordi der ikke var indbygget ligevægtsskabende mekanismer i Eurosystemet. Der blev kun stillet krav til den offentlige sektors opsparingsunderskud og gæld - ikke til de tilsvarende størrelser i den private sektor. Det indebar at ubalancerne fik lov til at vokse sig for store, hvilket pressede GIIPS landenes centralbanker til at slække på deres krav til de kommercielle banker. De havde ikke incitament til at stoppe bankernes kreditekspansion - selv efter at strømmen af privat kapital fra udlandet standsede. Og det blev tilladt af et ESCB præget af en uheldig incitamentsstruktur. Derved har de europæiske kapitalmarkeder ikke alene fået mistillid til GIIPS landenes statsgældsbeviser, men også til deres kommercielle banker, og til virksomheder placeret i landene. References  Bruun, C. (2013), Fra Tysk parable til græsk tragedie.  Delors, J. (1989), Report on economic and monetary union in the European Community  Eurostat (2012), Macroeconomic Imbalances Procedure Scoreboard. Headline Indicators, Statistical information.  Goodhart, C.A.E. (1999), Myths about the Lender of Last Resort I International Finance vol. 2 nr. 3 ss  Goodhart, C.A.E. (2011), Europe After the Crisis, Instituite for New Economic Thinking.  Heinsohn, G. og O. Steiger (2002), The Eurosystem and the Art of Central Banking, Studi Economici, vol. 76, nr. 1 ss  Heinsohn, G. og O. Steiger (2006) Interest and Money: the Property Explanation. I P. Arestis og M. C. Sawyer: A Handbook of alternative monetary Economics. Edward Elgar Publishing 2006, s\n18  Mayer, T., J. Möbert og Christian Weistroffer (2012) Macroeconomic Imbalances in EMU and the Eurosystem I CESifo Forum Ss  Moody s (2012) Investor Service Announcement: Moody s changes the outlook to negative on Germany, Netherlands, Luxembourg and affirms Finland s Aaa stable rating. 23. Juli  Mundell, R. A. (1961). A Theory of Optimum Currency Areas. American Economic Review 51 (4), s  Nationalbanken (2009), pengepolitik I Danmark.  Rixtel, A.v. og G. Gasperini (2013), Financial crisis and bank funding: recent experience in the euro area. Bank for international settlement - BIS Working Paper nr  Scitovsky, T. (1958), The Theory of the Balance of Payments and the Problem of a Common European Currency I Economic Theory and Western European Integration, Stanford University Press.  Scitovsky, T. (1969), Money and the balance of payments, George Allen & Unwin Ltd.  Sinn, H.-W. (2011), The ECB s Stealth bailout I VOX - Research-based policy analysis and commentary from leading economists, 1. Juni  Sinn, H-W og T. Vollmershaeuser (2011), Target Loans, Current Account Balances and Capital Flows: The ECB s Rescue Facility, NBER Working Paper nr  Steiger, O. (2005), The Endogeneity of money and the Eurosystem I M. Setterfield (ed), Complexity, Endogenous Money and Exogenous Interest Rates: A Festschrift in Honour of Basil Moore. Edward Elgar  Tornell, A. og F. Westermann (2012), Europe needs a federal reserve I New York Times 21/\nEuro'en og Det Europæiske System af Centralbanker - Offer eller Syndebuk? Bruun, Charlotte\nUniversity Colleges Euro'en og Det Europæiske System af Centralbanker - Offer eller Syndebuk? Bruun, Charlotte Publication date: 2015 Link to publication Citation for pulished version (APA): Bruun, C.\nFastkurspolitik, penge- og finanspolitik\nFastkurspolitik, penge- og finanspolitik Fastkurspolitik, penge og finanspolitik Nationaløkonomisk Tidsskrift 2014:1 Claus Vastrup Professor emeritus Aarhus Universitet (licl@mail.dk) I årtier har beskrivelser


Auto håndtag til lave priser online - bildele-online.dk\nforan til højre 24\nkr 200-499.99 (32)\nHåndtag køb billigt online\nIndbygningsside: på indersiden, venstre\nIndbygningsside: bag, foran til højre\nIndbygningsside: ydre, foran, bag, foran til højre\nfebi Plus, Håndtagsramme, Dør\nAuto Håndtag i mange variationer\nFind et auto håndtag der matcher din bil, som både er rar at åbne og ikke skiller sig for meget ud. Det er ikke altid lige nemt at finde håndtag til bilen som matcher, men du har stor chance for at finde matchende håndtag her i shoppen, da vi har købt stort ind af mange forskellige mærker og produkter. Vi er sikre på at du nok skal finde et produkt der lever op til dine krav, og ved at købe dine produkter her hos os, er du altid sikret en fair pris. Gennem vores mange leverandører har vi nemlig forhandlet nogle suveræne priser på plads, da vi ofte køber stort ind. Disse besparelser kan du og vores andre besøgende så nyde godt af, da vi mener at alle bør have råd til sikkerhed og god kvalitet, når det gælder autodele. Du oplever måske derfor at du pludselig har råd til et bedre mærke end du regnede med, som er mere sikkert og har en længere levetid, og forhåbentlig finder du det du søger.\nBrug søgeformularen til at finde frem til det du søger\nDen nemmeste måde at finde bestemte auto håndtag reservedele på, er via søgefeltet i toppen af siden. Hvad end du kører rundt i en Audi, Ford, Fiat, Toyota, Peugeot, Renault, Mercedes, BMW, eller et helt andet mærke, kan du højst sandsynlig finde dit næste auto håndtag her hos os, takket være vores søgesystem. Kan du mod forventning ikke finde et bestemt mærke, kan vi ofte tilbyde glimrende alternativer fra andre producenter, som er af samme høje kvalitet. Er du så heldig at have et decideret varenummer på det håndtag du søger, kan du også indtaste dette i søgefeltet. På den måde springer du forbi en masse produkter, som ikke matcher dine krav eller din bil, og går direkte til det ønskede produkt. Du kan endda spare penge på selve leveringen, hvis du blot lever op til kravet nedenfor.\nSlip helt for leveringsgebyret\nVi har gjort det ekstra nemt at spare penge her på bildele-online.dk. For det første har vi lave priser på alt lige fra auto håndtag til motorolie, og så tilbyder vi også fri levering af alle ordrer over 500,00 kr. Tilbuddet gælder ikke fælge og et par andre kategorier af produkter, men alle autodele er dækket, samt tilbehør, additiver og lignende. Du kan benytte dig af tilbuddet uanset hvor du bor i Danmark, og uanset om du køber ind som erhvervskunder eller privatkunde.


Feriebolig, Lee-on-the-Solent, GB: Feriehuse m.m. | Vrbo\nLee-on-the-Solent – find den bedste feriebolig\nBeach House at Lee on the Solent (kun stueetagen)\n3 værelses lejlighed i Lee on Solent, Gosport\nTwenty Three B - 3 værelses lejlighed i Lee-on-the-Solent\n3 værelses indkvartering i Lee-on-the-Solent, nær Portsmouth\nOplev den smukke kulisse kysten i Lee-on-the-Solent udgør\nNyd blandt andet museer og andre attraktioner i Lee-on-the-Solent. Denne imødekommende og vandrevenlige by lokker besøgende til med sine havomgivelser og sine restauranter. Spinnaker Tower og Gunwharf Quays er blot et par af de mest populære seværdigheder i området. En feriebolig kan hjælpe med at fuldende dit ophold, og mange ferieboliger har både køkken og vaskemuligheder.\nOplevelser og attraktioner i Lee-on-the-Solent\nHåber du på at finde oplevelser på ferien? Tag en pause fra din hyggelige feriebolig, og udforsk alt, der gør Lee-on-the-Solent til den perfekte feriedestination. Her er nogle af de største attraktioner, som ligger højst 50 km fra bymidten:\nCalshot Aktivitetscenter (8 km)\nOplev de naturskønne seværdigheder i Lee-on-the-Solent\nUanset om du er på jagt efter eventyr eller bare vil nyde omgivelserne, kan du være sikker på at finde de perfekte omgivelser til din ferie i Lee-on-the-Solent. Dette er nogle få af områdets mest utrolige attraktioner, som alle ligger mindre en 50 km fra byens centrum:\nSådan kommer du til og omkring i Lee-on-the-Solent\nDen nærmeste lufthavn ligger i Southampton (SOU), 20,3 km fra bymidten. Hvis du ikke kan finde en flyrejse, der passer ind i dine planer, kan du i stedet booke en flyrejse til Bournemouth (BOH-Bournemouth Intl.), som ligger 44,6 km væk.\nHvor skal jeg overnatte nær Lee-on-the-Solent, GB?\nVores annoncer i 2020 tilbyder et stort udvalg af 760 ferieboliger nær Lee-on-the-Solent. Fra 202 Feriehuse til 182 Ferielejligheder – du kan finde unikke ferieboliger til en uforglemmelig ferie eller et hyggeligt weekendophold med familie og venner. På Vrbo finder du det bedste sted at overnatte nær Lee-on-the-Solent.\nHvilket område er bedst at overnatte i, når jeg rejser til Lee-on-the-Solent?\nUanset om du rejser på egen hånd eller med familie og venner, får du her en oversigt over de områder med det største udvalg af ferieboliger til en længere ferie eller et weekendophold i Lee-on-the-Solent:\nHvad er de mest populære seværdigheder at overnatte i nærheden af på en rejse til Lee-on-the-Solent?\nVrbo tilbyder en lang række ferieboliger i nærheden af spændende seværdigheder i Lee-on-the-Solent. De mest populære seværdigheder, som Vrbos feriegæster overnatter i nærheden af, er:\nHovercraft Museum: 2.136 feriehuse\nSouthampton Old Green: 1.603 feriehuse\nEastleigh Station: 1.008 feriehuse\nSouthampton Netley Station: 1.899 feriehuse\nDer er også en lang række andre seværdigheder i Lee-on-the-Solent, som du kan finde en feriebolig i nærheden af på Vrbo. Brug søgefeltet for at se udvalget af ledige ferieboliger i nærheden af din foretrukne seværdighed.\nKan jeg leje Feriehuse i Lee-on-the-Solent?\nJa, selvfølgelig. Vrbo tilbyder 202 Feriehuse i Lee-on-the-Solent. Blandt andre populære typer af ferieboliger i Lee-on-the-Solent finder du:\nTræhytter: 282 ferieboliger\nSommerhuse: 282 ferieboliger\nKan jeg finde en feriebolig med pool i Lee-on-the-Solent?\nJa, du kan vælge din foretrukne feriebolig med pool blandt vores 41 ferieboliger med pool i Lee-on-the-Solent. Brug søgefeltet for at se udvalget af ledige ferieboliger.\nUdforsk destinationer i området omkring Lee-on-the-Solent


En mindre hær vogter over »El Clásico«: Tør mystisk separatistgruppe lægge sig ud med Messi og FC Barcelona?\nOnsdag aftens kamp mellem FC Barcelona og Real Madrid handler ikke kun om fodbold men mere end nogensinde om politik. En indædt Barça-fan og separatist er parat til om nødvendigt at ofre livsvigtige point for sagen.\nSeparatister vifter med uafhængighedsflag på Camp Nou. Bannerne med påskriften »Sit and talk«, som er den ansigtsløse bevægelse Tsunami Democràtics motto, er en opfordring til bilaterale forhandlinger om Cataloniens tilhørsforhold til Spanien.  Fold sammen\nOnsdag d. 18. december 2019, kl. 08.45\nSelv for »El Clásico« er sikkerhedsforanstaltningerne enorme. En mindre hær på 3.000 mand bestående af sikkerhedstyrker og FC Barcelonas egne vagtfolk er mobiliseret, når der onsdag aften fløjtes op til det halvårlige arvefjendeopgør mod Real Madrid.\nSamtidig vil særlige uroenheder, hundepatruljer og bombehold være på plads, forsikrer den ansvarlige politichef et par dage inden kampen på et pressemøde.\nMed ca. 100.000 på lægterne og 650 mio. foran TV i 180 lande er beredskabet selvsagt altid omfattende. Men denne gang er verdens mest populære enkeltstående sportsbegivenhed mål for en helt særlig trussel.\nEn mystisk separatistgruppe, der kalder sig Tsunami Democràtic, har bebudet protestaktioner i forbindelse med kampen, der blev aflyst og udsat pga. de omfattende uroligheder i Catalonien sidst i oktober. Og blokaden af Barcelonas lufthavn i den forbindelse viser, at der er al mulig grund til at tage den ansigtsløse bevægelse alvorligt.\n»Når det er sagt, er jeg nu ret sikker på, at kampen vil blive gennemført planmæssigt,« siger en centralt placeret kilde i Cataloniens regionale indenrigsministerium med et skævt grin til Berlingske og tilføjer:\n»Hvis banen eksempelvis bliver stormet, mister FC Barcelona automatisk seks point og dermed formentligt chancen for at vinde mesterskabet. Og separatistbevægelsen har ingen interesse i at lægge sig ud med Leo Messi og klubbens fans.«\nDaniel Bru har haft sæsonkort til Camp Nou siden 12-årsalderen. Men hvis han endelig skal vælge, er drømmen om et uafhængigt Catalonien trods alt vigtigere end kampen om det spanske mesterskab. Fold sammen\nFoto: Martin Tønner.\nPassioner på kollissionskurs\nDaniel Bru skal lige tygge lidt på den, da Berlingske beder ham om at vælge mellem de seks point og en protestaktion, der kan skabe global opmærksomhed om Cataloniens kamp for national selvbestemmelse.\n»Jeg plejer jo at sige, at fodbold går frem for alt, men det er ikke helt rigtigt i dette tilfælde. Og selv om jeg ville hade at miste de point, ville det være det værd. I hvert fald hvis det er som resultat af en gennemtænkt aktion, og ikke fordi tingene pludselig går amok,« siger han.\nDen 47-årige datalog, der er projektleder i et IT-firma, har været stort set fast inventar på Camp Nou, siden hans forældre først i 1980erne investerede i to sæsonkort til FC Barcelonas hjemmekampe.\nStort set lige så længe – og mange år før det separatistiske tidehverv bredte sig til omkring halvdelen af catalanerne – har han støttet ideen om en uafhængig republik.\nTo passioner, der længe passede sammen som fod i hose. Men som under de seneste års løsrivelsesproces ved flere lejligheder har skurret mod hinanden.\nEksempelvis insisterede spillerne anført af Lionel Messi på at gennemføre en ligakamp trods spansk politis hårdhændede forsøg på at stoppe en ulovlig folkeafstemning om uafhængighed 1. oktober 2017 frem for at nægte at spille i protest, som mange fans krævede.\nOg selv om FC Barcelonas bestyrelse i stærke vendinger kritiserede en højesteretsafgørelse, der for et par måneder siden idømte en række separatistledere fængselsstraffe på helt op til 13 år, fordømte den også volden under de efterfølgende protester.\nVåbenløs hær i en global verden\n»FC Barcelona er Cataloniens symbolske og våbenløse hær,« skrev forfatteren Manuel Vázquez Montalbán om klubbens rolle under det højreekstreme – og anticatalanske – Franco-diktatur frem til 1975.\nMen giver den (lokal)politiske dimension stadig mening en generation senere i et globalt foretagende med fans over hele kloden? Samt ikke mindst på et tidspunkt, hvor den diffuse og poetiske forestilling om uafhængighed har forvandlet sig til et konkret politisk projekt?\nDaniel Bru, indædt Barça-fan og separatist\n»Klubben har en serie ideer og værdier med i bagagen fra 120 års historie. Eksempelvis blev en af vores præsidenter henrettet af Franco-tilhængere under 1930ernes borgerkrig.«\nDaniel Bru mener ja.\n»Klubben har en serie ideer og værdier med i bagagen fra 120 års historie. Eksempelvis blev en af vores præsidenter henrettet af Franco-tilhængere under 1930ernes borgerkrig. Det er større end både spillerne og den til enhver tid siddende bestyrelse,« siger han og fortsætter:\n»Derfor kunne jeg heller aldrig drømme om at melde mig ud, uanset hvem der får magten i klubben. Den vil under alle omstændigheder være et redskab for ideen om uafhængighed.«\nMere bekymret for VAR\nLangt fra alle Barça-fans er ganske vist separatister. Men selv om der er delte meninger, også på lægterne, kan klubben sagtens rumme det, mener Daniel Bru.\n»De forskellige grupper af fans giver plads til hinanden, og hvis nogen vil agitere for uafhængighed, tier de andre blot stille så længe,« siger han og fortsætter:\n»Under alle omstændigheder sidder folk jo ikke og diskuterer separatisme på stadion. Snakken handler om fodbold – om træneren, de spildte talenter fra ungdomsafdelingen og spilsystemet.«\nDaniel Brus største bekymring forud for »El Clásico« er da heller ikke politisk.\nHan håber naturligvis, at såvel kampen som Tsunami Democràtics aktioner i forbindelse med den kan afvikles fredeligt. Men han er mere bange for brugen af Video Assistant Referee – bedre kendt som VAR – end for ballade.\nI weekendens udekamp mod Real Sociedad undlod dommeren at videotjekke sin afgørelse, da han i slutfasen underkendte et, set fra Barcelona-side, oplagt straffespark mod Gerard Piqué.\n»Episoden har vækket vi Barça-fans’ gamle mistanker om at være ofre for konspirationer og magtmisbrug til live igen,« siger Daniel Bru med et skævt grin og tilføjer:\n»Under alle omstændigheder tror vi, at vi slår Real Madrid knebent med et enkelt mål.«\nOm også Tsunami Democràtic vinder sin propagandakrig, vil vise sig. Om ikke andet er det lykkedes seperatistbevægelsen at løbe med det meste af opmærksomheden før kampen.


Nyhedsbrev fra Nordic Stald Kemi ApS\nTilmeld dig vores nyhedsbrev og modtag spændende nyheder, gode tilbud og vigtige informationer om vores produkter og tjenester direkte i din indbakke.\nVed at udfylde denne tilmeldingsformular accepterer du at dele dine data med Nordic Stald Kemi ApS, således vi kan sende dig indhold om spændende nyheder, gode tilbud og andre vigtige information om vores produkter og tjenester.\nJa tak, send mig gerne informativt indhold om nyheder, tilbud og andre vigtige informationer. Jeg har forstået, at jeg til hver en tid kan afmelde mig.\nHos Nordic Stald Kemi ApS respekterer vi dit privatliv og arbejder dedikeret for at holde dine oplysninger sikre. De oplysninger, du giver til os, vil blive brugt i overensstemmelse med gældende lovgivning og vilkårene i vores cookie - og privatlivspolitik.


Forskelle mellem økologi og miljø\n"Økologi" og "miljø" kan virke som synonymer, og faktisk bruger vi dem ofte om hverandre. Uden at gå længere henviser miljømæssig og økologisk pleje til den samme idé om naturbeskyttelse.\nDer er dog væsentlige forskelle, som vi skal vide for at bruge dem med ejerskab og bedre forstå de sammenhænge, de bruges i, fordi forskellen mellem økologi og miljøet på trods af deres ligheder er vigtig. Dernæst afslører vi detaljerne om deres største forskelle.\nDefinition af økologi\nHvis vi henvender os til ordbogen, dens egen i disse tilfælde, finder vi, at SAR hjælper os med betydningen af ordet "økologi", når det i sin første betydning henviser til "Videnskab, der studerer forholdene mellem levende væsener til hinanden og med deres miljø" . Den anden betydning inkluderer på den anden side det sociologiske begreb, hvor det henviser til forholdet mellem grupperne og deres miljø forstået ud fra en bred tilgang. En tredje betydning af ordet "økologi", også af vores interesse, taler om " Forsvar og beskyttelse af naturen og miljøet ".\nDet vil sige, på den ene side er økologi en videnskab, der studerer de forskellige forhold, der er etableret mellem levende væsener og mellem dem og deres miljø, mens de på den anden side orienterer dem, der studerer til deres beskyttelse.\nSAR definerer på sin side udtrykket miljø ud fra en biologisk tilgang, som "det sæt omstændigheder eller forhold uden for et levende væsen, der har indflydelse på dens udvikling og dets aktiviteter", som nævnt i dens niende betydning.\nDet vil sige, miljø er alt, der omgiver os, og hvis vi ønsker at give det en bred betydning, kan vi også bruge ordet miljø, selvom det ville overskride det naturlige at inkludere vores miljø på en generel måde, herunder kultur eller sociale værdier.\nForskel mellem økologi og miljø\nSom et resumé er dette således den største forskel mellem økologi og miljøet i henhold til de definitioner, vi tidligere har kommenteret.\nØkologi: videnskab er kendt under dette navn, der studerer forholdet mellem levende væsener og deres miljø.\nMiljø : det er selve miljøet, det vil sige systemet, der omgiver levende væsener. Det består af både naturlige og kunstige elementer, der er relateret til hinanden eller indbyrdes forbundet, og som kan ændres.\nPå denne måde kan vi se, at begrebet "miljø" er indeholdt i definitionen af "økologi." Dette betyder, at begrebet "økologi" er bredere end "miljø", selvom begge aspekter er ekstremt vigtige.\nHvis du vil læse flere artikler, der ligner Forskelle mellem økologi og miljø, anbefaler vi, at du går ind i vores kategori Anden økologi.


Lejeboliger Valby - se ledige lejeboliger i Valby\nLejeboliger Valby - se alle ledige lejeboliger i Valby her\n2-værelses lejlighed i 2500 til 12000 kr.\n1-værelses lejlighed i København til 11700 kr.\nVærelse i København til 3200 kr.\n2-værelses lejlighed i København til 5700 kr.\nVærelse i København til 5500 kr.\n3-værelses lejlighed i København til 12400 kr.\n1-værelses lejlighed i København til 9000 kr.\n3-værelses lejlighed i Frederiksberg til 15000 kr.\n2-værelses lejlighed i København til 6750 kr.\n3-værelses lejlighed i København til 11500 kr.\n3-værelses lejlighed i København til 8500 kr.\n1-værelses lejlighed i København til 12000 kr.\n2-værelses lejlighed i Copenhagen til 8000 kr.\n3-værelses lejlighed i København til 12950 kr.\n1-værelses lejlighed i Copenhagen til 6000 kr.\n2-værelses lejlighed i København til 7000 kr.\n1-værelses lejlighed i 2500 til 12500 kr.\n3-værelses lejlighed i København til 7500 kr.\n2-værelses lejlighed i Copenhagen til 7800 kr.\n2-værelses lejlighed i København til 13000 kr.\n1-værelses lejlighed i København til 1125 kr.\n1-værelses lejlighed i København til 850 kr.\n2-værelses lejlighed i København til 6850 kr.\n1-værelses lejlighed i København til 750 kr.\n3-værelses lejlighed i København til 9000 kr.\n2-værelses lejlighed i København til 6500 kr.\n2-værelses lejlighed i København til 6150 kr.\n3-værelses lejlighed i København til 7000 kr.\n1-værelses lejlighed i Copenhagen til 5000 kr.\n3-værelses lejlighed i København til 13000 kr.\nVærelse i København til 6200 kr.\nVærelse i København til 4300 kr.\n2-værelses lejlighed i København til 6260 kr.\n1-værelses lejlighed i København til 10895 kr.\n2-værelses lejlighed i København til 11999 kr.\nVærelse i København til 3950 kr.\n2-værelses lejlighed i København til 7050 kr.\n2-værelses lejlighed i København til 6250 kr.\nVærelse i København til 3000 kr.\nVærelse i København til 5688 kr.\n1-værelses lejlighed i Copenhagen til 6150 kr.\n3-værelses lejlighed i København til 12999 kr.\n3-værelses lejlighed i København til 12100 kr.\n3-værelses lejlighed i Copenhagen til 6000 kr.\nVærelse i København til 2600 kr.\n2-værelses lejlighed i Copenhagen til 10200 kr.\n3-værelses lejlighed i Copenhagen til 13500 kr.\n1-værelses lejlighed i Copenhagen til 5500 kr.\n2-værelses lejlighed i København til 4000 kr.\n1-værelses lejlighed i Hampen til 7000 kr.\nDet er ikke let at finde en bolig til leje i Valby. Det skyldes ikke, at du ikke har nok boliger at vælge mellem. Faktisk kan du finde et stort udvalg af boliger til leje i Valby. Du skal derfor ikke bekymre dig for, om du kan finde en bolig, der tiltaler dig. Det gør sig gældende, uanset om du leder efter en lejlighed, et hus osv.\nFind din næste bolig til leje Valby her på siden\nDer skal ikke være nogen tvivl om, at du er havnet på den helt rette side, hvis du er på jagt efter en ny bolig i Valby, som du kan leje. Det er du, da du her på siden kan finde et stort antal ledige boliger i Valby. Det sikrer, at du også kan finde en bolig, der er som skabt til dig, uanset hvad dine krav, ønsker og behov lyder på.\nHvis du er på jagt efter en lejlighed i Valby eller måske et hus til leje Valby, skal du derfor blot tage et kig på det udvalg, der er at finde her på siden. Der er nemlig en god chance for, at du kan finde en tiltalende bolig blandt de mange ledige huse i Valby og ledige lejligheder i Valby, som du kan finde på denne side.\nMange typer lejeboliger Valby\nSom der også er givet udtryk for herover, er det ikke blot lejligheder, der kan lejes i Valby. Hvis du ønsker at leje et hus, rækkehus eller blot et værelse, er det også noget, der er rig mulighed for. Til trods for, at du kan finde flere andre typer lejeboliger, ændrer det dog ikke på, at det især er lejligheder, der dominerer udvalget.\nFor dig, der er på jagt efter en lejelejlighed Valby er dette dog kun en fordel. Det er nemlig med til at sikre, at du også kan finde frem til en lejlighed, der nærmest er som skabt til dig. Dog betyder det også, at du er nødt til at være indstillet på, at der er mange lejemål, der skal frasorteres, fordi de ikke har din interesse.\nNår du står over for at skulle finde en bolig, er det vigtigt, at du gør op med dig selv, hvad du har af krav til dit nye hjem. Det er naturligvis ikke alle, der er 100 % sikker på, hvad de rent faktisk leder efter. Er du en af dem, der ikke helt ved det, så skal du starte med at lave en liste over de krav og ønsker, du har til din bolig.\nHvis du gør det, så vil du få langt lettere ved at finde frem til en bolig, der er ideel for dig. Når du skal leje en lejlighed i Valby, så find lejlighed i Valby her på siden – men gør det med stor omhu. Som der også er givet udtryk for herover, så skal dit valg nemlig træffes med afsæt i de kriterier, du har opstillet.


oktober 2015 - HBO Center\nFlagstang til netop dit behov\nSkrevet af Michael Poulsen den 23. oktober 2015 under Hus og byg / 0 kommentarer\nFlag og flagstænger er klart blandt noget af det, som rigtig mange danskere er i besiddelse af. Hvis man som dansk husejer ikke har en flagstang, så hører man med al sandsynlighed til en minoritet, for det er faktisk sådan, at langt de fleste danske boligejere den dag i dag er i besiddelse af en flagstang til deres have. Læs videre “Flagstang til netop dit behov” →\nBrands 4 you er et særdeles spændende firma\nSkrevet af Michael Poulsen den 22. oktober 2015 under Mode / 0 kommentarer\nDer er mange folk, der godt kan lide at gøre deres køb af sådan noget som nyt tøj ved nogle af de danske virksomheder, der er i stand til at lave en god og professionel løsning for en, hvor man kan være stensikker på at få nogle gode produkter, en fabelagtig service og ikke mindst muligheden for at kunne vælge blandt et bredt spektre af forskellige produkter. Læs videre “Brands 4 you er et særdeles spændende firma” →\nKøb af nyt smykke online\nSkrevet af Michael Poulsen den 21. oktober 2015 under Mode / 0 kommentarer\nVil du som rigtig mange andre danske kvinder også gerne have fundet dig nogle super flotte smykker af høj kvalitet til en ganske favorabel pris, så vil dette bestemt være noget, der godt kan lade sig gøre via internettet. Læs videre “Køb af nyt smykke online” →\nFC Beton – et godt valg\nSkrevet af Michael Poulsen den 20. oktober 2015 under Hus og byg / 0 kommentarer\nHvis du skal have fundet dig et sted at købe dine forskellige materialer i forbindelse med et byggeprojekt, så bør du selvfølgelig være indstillet på, at der kan være en del steder, hvor du kan gøre dette. Læs videre “FC Beton – et godt valg” →


10 Klasse I KГёbenhavn - Zityguide.dk\nSГёger du efter 10 Klasse I KГёbenhavn oplysninger? Du er pГҐ det rigtige sted. PГҐ zityguide.dk kan du finde alt, hvad du vil vide om 10 Klasse I KГёbenhavn.\n10. klasse i København. På erhvervsuddannelse eller ...\nI 10. klasse får du et år med mange gode oplevelser, nye venner, spændende fag og projekter. Du bliver en del af et levende og spændende ungemiljø på erhvervsskolen og gymnasiet. På skolen bliver du en del af fællesskab med elever fra forskellige erhvervsuddannelser og H.C. Ørsted Gymnasiet.\nDe ældste elever i København er garanteret fem skoletimer ...\nNår skoleelever i 6.-10. klasse i Københavns Kommune igen kan komme i skole fra 18. maj, får de tilbudt mindst fem undervisningstimer om ugen. Det fremgår af et brev, som børne- og ungdomsforvaltningen under Københavns Kommune har sendt til forældre med børn på de ældste årgange i folkeskolen.\n10. klasse Børne- og Undervisningsministeriet\nOm 10. klasse. Folkeskolens 10. klasse er et tilbud til elever, der har opfyldt undervisningspligten. Erhvervsrettede 10. klasseformer. Her kan du læse om de erhvervsrettede 10.-klasseformer eud10 og 20/20-ordningen. Børne- og Undervisningsministeriet Frederiksholms Kanal 21 1220 København K ...\nVi hГҐber, du har fundet de 10 Klasse I KГёbenhavn oplysninger, du har brug for.\nStockholmsgade 20 2100 KГёbenhavn Г\nNytГҐrsmenu 2020 KГёbenhavn Take Away\nVino Cantina KГёbenhavn\nVesterbrogade 60 1620 KГёbenhavn V\nSГёg KontanthjГ¦lp KГёbenhavns Kommune\nLej Bil Billigt KГёbenhavn\nGod GlГёgg KГёbenhavn\nRoyal Garden Dim Sum KГёbenhavn\nKГёb UdklГ¦dningstГёj KГёbenhavn


Gi’ dig selv en pause – tag cyklen - Netavisen Grindsted\nIndlæg af: Rene Lind Gammelmark 21. maj 2022\nSiden årtusindskiftet er der kommet 1 million flere biler på vejene, og det har gjort hverdagen nemmere for rigtig mange danskere. De mange biler betyder dog også, at bilen bruges til alt – også de ture, som vi plejede at nyde på cykel.\nFor at få cyklen tilbage på sporet og genoplive danskernes pusterum lancerer Transportministeriet i anledning af ”Cyklens år 2022” nu kampagnen ”Gi dig selv en pause – tag cyklen”, som netop henvender sig til alle de voksne, der har gemt cyklen langt væk i skuret skriver Vejdirektoratet i en pressemeddelelse.\n”Vi er en stolt cykelnation, som mange andre lande vender sig mod for gode råd. Men når danskerne bevæger sig mellem 2 og 3,9 kilometer, så er det blot 17 procent, der cykler. Derfor skal vi have flere op på cyklen – for sundhedens, klimaets og trængslens skyld. Vi voksne skal være gode cykelforbilleder og lære børn og unge, at cyklen er et godt, sundt og klimabevidst transportmiddel. Selv få korte ture på cykel har en stor effekt.”\nLæs mere om “Cyklens år 2022”


Særlige retningslinjer for administration i indsatsområderne Tønder Kommunes indsatser i hele IO Anden myndighed BNBO Information fra Kommunen Kommunens overvågning Skovrejsning Tilsyn med boringer og brønde Ubenyttede boringer og brønde Opfølgning og Revision Indsatser i Arrild Vandværks Indvindingsopland Indsatser i Døstrup Vandværks Indvindingsopland Indsatser i Frifelt Vandværks Indvindingsopland Indsatser i Gasse Vandværks Indvindingsopland Indsatser i Lovrup Vandværks Indvindingsopland Indsatser i Renbæk Vandværks Indvindingsopland Indsatser i Skærbæk Vandværks indvindingsopland - vest Indsatser i Skærbæk Vandværks indvindingsopland - øst Ordforklaring\nDu er her: Home Arrild m.fl. - Retningslinjer og indsatser Tønder Kommunes indsatser i hele IO Information fra Kommunen\nVi vil i Tønder Kommune gøre en indsats for, at borgerne i indsatsområderne bliver orienteret om nødvendigheden af - og indholdet i - en grundvandsvenlig adfærd. Desuden vil vi bistå vandværker, der ønsker det, med information til borgere og forbrugere i de pågældende vandværkers indvindingsoplande om beskyttelse grundvandet.\nVi vil i Tønder Kommune informere borgere i indsatsområderne (IO) om nødvendigheden af en mere grundvandsvenlig adfærd. Det vil blandt andet skulle ske i forbindelse med sagsbehandling og tilsyn. Det kan også ske gennem oplysning i forskellige medier, herunder Tønder Kommunes hjemmeside, samt ved diverse offentlige arrangementer. Borgerne skal orienteres om, at de bor 'ovenpå' vigtige grundvandsressourcer, som udgør kilden til deres eget drikkevand. En grundvandsvenlig adfærd indebærer derfor, at man ikke spreder kemikalier i indvindingsoplandet eller i indsataområderne. Ved at udvise en grundvandsvenlig adfærd undgår borgerne at forurene grundvand, de på et senere tidspunkt kan komme til selv at skulle drikke.\nDesuden vil vi bistå vandværker, som ønsker det, med at udarbejde en plan for information af borgere og forbrugere, der bor i indvindingsoplandet til de pågældende vandværker, om grundvandsvenlig adfærd. Det er de enkelte vandværker, der selv gennemfører planen.\nInformationen skal i begge tilfælde være rettet mod private såvel som mod erhverv.\nNetop i indsatsområderne er grundvandet særligt sårbart. Samtidig dannes grundvandet, det enkelte vandværk indvinder til drikkevand, for størstedelens vedkommende inden for det pågældende vandværkes indvindngsopland. Den enkelte borger har derfor gennem sin adfærd direkte indflydelse på, at grundvandet og dermed drikkevandet ikke forurenes. Det er derfor vigtigt, at så mange borgere som muligt udviser en grundvandsvenlig adfærd, og at de er bevidste om, at de bor ovenpå en vigtig drikkevandsressource.


FUIK tabte til bundhold - lokaltindblik.dk\nFUIK tabte til bundhold\nFodbold: Nederlag til Vaarst-Fjellerad får næppe nogen betydning\nUmiddelbart lignede det en forholdsvis let dag på kontoret, da FUIK’s fodboldherrer i serie 2 lørdag eftermiddag skulle forsøge at hente sig 3 point og dermed definitivt sikre sig forbliven i rækken. Modstanderen var nemlig rækkens bundhold fra Vaarst-Fjellerad, som ikke havde så meget at spille for, da de allerede var rykket ned.\nMen gæsterne gik uimponeret til sagen, og da de efter et kvarters spil bragte sig foran med 1-0, da en angriber slap fri i venstre side, lugtede de sejr. FUIK dominerede dog spillet i resten af halvlegen og havde flere gode gennembrud på fløjene, som burde have kastet mere af sig, end de gjorde. Det blev til et par gode skud og et enkelt forsøg, som ramte overliggeren.\nEfter pausen formåede hjemmeholdet ikke for alvor at presse et velorganiseret og heroisk fightende Vaarst-hold, som til gengæld fik flere gode muligheder på kontrastød - et enkelt af dem prellede af på overliggeren. FUIK fik dog udlignet, men en noget usikker dommer fløjtede af umiddelbart inden, hvor han i stedet burde have ladet fordelsreglen gælde og lade FUIK gøre situationen færdig, inden han tildelte dem et frispark, som der ikke kom noget ud af.\nNederlaget betyder, at FUIK ligger som nummer 5, da Foulum med uafgjort i deres kamp strøg forbi FUIK i tabellen. Til gengæld spillede Aars også uafgjort i deres kamp og slutter dermed på den sjetteplads, som under normale omstændigheder ville betyde play off om at undgå nedrykning. Det kommer dog næppe til at blive tilfældet i dette efterår, hvor corna reelt har afsluttet sæsonen.


Lækre luftige lette glutenfri valnødde boller – sofreakingvegan\nJeg bager primært brød på havremel, dels fordi jeg synes der er en god mæthed i det, men også fordi jeg ikke er fan af de glutenfri brød produkter man kan købe, hvor 3/4 af indholdet er stivelse. Der er virkelig ringe næring i det og jeg kan godt forstå ernæringseksperter advarer mod blindt at hoppe på en glutenfri diæt – i hvert fald hvis det kun indebærer købeprodukter, hvor du absolut ikke får dine ernæringsmæssige behov dækket. Derfor bager jeg altid selv. Jeg synes ikke det er så svært som det ofte bliver gjort til. Indrømmet i starten blev de sgu lidt tunge, tørre eller klistrede de boller og brød jeg bagte, men så lærte jeg nogle ting i løbet af årene, og nu er der absolut intet tørt, kedeligt, tungt eller klistret over det der kommer ud af ovnen ☺ Jeg vil vædde med du ikke kan se eller smage forskel på det du plejede at sætte tænderne i og det her.\nI denne opskrift har jeg også brugt boghvedemel. Jeg har et lidt anstrengt forhold til boghvedemel, for der skal virkelig ikke for meget til at jeg synes det er for gennemtrængende, men her giver det bare en diskret smag der tilføjer lidt dybde.\n2 spsk HUSK eller loppefrøskaller\n1 spsk tamari (kan undlades men det giver en lidt anden smag og en flot farve)\n2 spsk tapiocamel (er med til at gøre det luftigt)\n1 1/2 dl boghvedemel\nKom gær, HUSK, sukker, olie, vand og kardemomme i en skål og rør rundt. Lad det stå 5-10 min indtil det gelerer. Tilsæt valnødder, tamari, tapiocamel, kartoffelmel, tahin og salt og rør godt rundt. Tilsæt ørst boghvedemel og derefter havremel lidt af gangen. Sørg for al melet er arbejdet ind i dejen. Den er stadig let klistret men fast.\nTænd ovnen på 100 grader. Tag en spiseske, dyp den i vand og tag en god klat dej og sæt over på en bageplade med bagepapir. Fortsæt til du har lavet 9 boller, huske at vådte skeen undervejs, så dejen ikke klistre fast. Pensl bollerne med enten vand eller soya madlavningsfløde hvis du vil have en mere blank overflade. Sæt pladen i ovnen og lad dem hæve 15 minutter.\nSkru ovnen op på 200 grader og bag bollerne videre i 20 minutter til de er gyldne og lyder hule når du banker på bunden.\nLad dem køle let men de behøver ikke være helt kolde før du skærer dem. Mine kølede blot 10 min og var stadig meget lune da jeg spiste dem.\nDa de ikke er søde kan du bruge dem til alt lige fra morgenboller, til frokostboller eller burgerboller. Vær opmærksom på, at glutenfrit brød hurtigere mugner ved stuetemperatur end andet brød, så hvis du ikke kan spise dem indenfor et bar dage, så frys nogle af dem ned og tage dem op efter behov.\nPrevious Previous post: Sprøde glutenfri grovkiks eller knækbrød\nNext Next post: Burgerbøffer med ris og kikærter


Musikcamp forår 2021 - Rønde Efterskole\nMusikcamp forår 2021\napril 16 -16:00 - april 17 -16:00\nMusikcamp på Rønde Efterskole\nMasser af sammenspil og musisk udfoldelse\nHyggeligt samvær med jævnaldrende musikere i 6.-9. klasse\nEfterskolestemning med sjove aktiviteter\nFredag d. 16. april kl. 16 – lørdag d. 17. april kl. 16\nVi skal have et døgn i musikkens tegn. Vi skal spille en masse musik, både med hinanden og for hinanden. Vi skal prøve forskellige dele af den typiske musikundervisning på Rønde Efterskole. Og så skal vi hygge os på rigtig efterskole manér.\nVed ankomsten bliver du indkvarteret i klasselokaler sammen med de øvrige deltagere. På skolen vil der overnatte én af lærerne sammen med dig.\nPiger og drenge i 6.-9. klasse, der er vilde med at synge og spille musik. Du behøver ikke at have gået til musikundervisning, ligesom det heller ikke er et krav, at du kan læse noder. Det vigtigste er, at du har lyst til at spille musik.\nMusiklærer Søren Stagis Petersen: sp@rhe.dk, 20318775\nSøren Stagis Petersen\nTilmelding til camp\napril 16 -16:00\napril 17 -16:00\n« Designcamp forår 2021\nGlobalcamp forår 2021 »\nNy Efterskolernes Aften 2021\nNye Elevers Dag 2021\napril 9 -16:00 - 20:00\nDesigncamp forår 2021\nGlobalcamp forår 2021


Frozen | LykkeIlse\nfrozen har gjort sit indtog, juletræet blev købt, kæmpejulemarked i blomster og grønt, tidlig i seng og blive friks til en ny dag\nHer er universet frozen. Tøj. Sko. Legetøj, bøger og tallerkner. Jeg vil tro, at hvis vi kunne iklæde gulerødder, ærter og brokoli så ville børnene med fornøjelse spise det.\nDa barnet søvndrukken slog øjnene op i nat ved min ankomst skulle jeg lige vide, at hun sov i en lyseblå silkekjole med frozen på til ære for min ankomst. Så faldt øjnene i igen og hun sov til den lyse morgen, som begynder omkring kl. 8.30 lige som derhjemme.\nVejret er mildt og mange blomster er sprunget ud. Græsset er grønt og frodigt og de øjeblikke solen skinner kommer den let op på 20 grader. Indenfor er det en ganske anden sag. hvis vi er heldige holder vi de 17 grader og gulve og væge er iskolde. Præcis som sidste år. Denne her gang har jeg dog anderledes klæder i kufferten til at overleve. Til gengæld kan det blive for varmt udenfor.\nModeren blev kaldt på nattevagt til en ekstraordinær dårlig patient og fik kun få timers søvn, inden vi skulle med en veninde op på bjerget for at hente juletræ. Hold nu op. Der blev gået til makronerne i den store indendørs planteskole. Juletræet blev fundet og slæbt hen i bilen og en smuk julestjerne kom med i købet.\nher er det skam december og det er ganske vist.


Orkaner - vejrgudernes  hvirvlende dans\nOrkanerVejrgudernes hvirvlende dansFrygtindgydende hvirvler i atmosfæren - orkaner, stærke storme og tornadoer - er heldigvis forholdsvis sjældne. Det skal blæse op mod 120 kilometer i timen, før man kan snakke om en orkan. Betegnelsen “orkan” kan godt være et forvirrende begreb, fordi det bliver brugt i så mange sammenhænge, men hvis man ser helt nøgtern på det, er betegnelsen faktisk kun forbundet med en vindhastighed over 33 m/s.\nTemaforsideDet globale vindsystemHvirvlerTropiske orkanerTornadoer & skypumperHjemlige orkanerPolare lavtrykPiteraqVindmålingBeaufort\nHeldigvis er de forholdsvis sjældne foreteelser. Det skal faktisk blæse over 33 meter i sekundet, før man definere et uvejr som en orkan og det er mere end de fleste kan forestille sig. En sådan vindstyrke har en voldsomt ødelæggende virkning på alt, hvad den møder. Huse bliver ødelagt, træer knækker som tændstikker eller bliver revet op med rode, højspændings- og telefonledninger rives ned for blot at nævne nogle af de mest spektakulære skader. Udover dette kan kystnære områder blive ramt af kraftige stormfloder skabt af de kraftige vinde.Storme, orkaner og tornadoer kendes over hele Jorden, men de værste og mest ødelæggende hører troperne til - de tropiske orkaner. Hvem har ikke hørt om de “Hurricanes”, der indimellem rammer Caribien, det sydøstlige USA og tyfoner der rammer fx Japan.\nYderligere oplysninger: John Cappelen, jc@dmi.dk, Sektion for Vejr- og Klimainformation. Tlf. 39157500\n�rets anden sommerdag og hidtil varmeste dag i �r18.05.2013 22:03 Hele temaet om orkaner (pdf, 642 kb)


Pantoorat Mountain Lodge i Khao Sok (Suratthani) til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nKhao Sok (Suratthani) Pensionater\n201 Moo 6, Klongsok, Panom, Centrum, Khao Sok (Suratthani), Thailand, 84250 - Se på kort\nVil du vide mere om Pantoorat Mountain Lodge?\nMere om Pantoorat Mountain Lodge\nPantoorat Mountain Lodge, der er bygget i 2005, er en særskilt tilføjelse til Khao Sok (Suratthani) og et klogt valg for rejsende. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Khao Sok (Suratthani). For at nævne blot nogle få af hotellets faciliteter tilbydes der blandt andet gratis trådløst internet på alle værelser, biludlejning, restaurant, rundvisning, cykeludlejning.\nTræd ind i et af 4 imødekommende værelser og glem hverdagens stress med det brede udvalg af bekvemmeligheder. På nogle af værelserne kan man finde internetadgang - trådløst, ventilator, bruser, gratis vand på flaske. Hotellet tilbyder fantastiske faciliteter inklusive have, der vil hjælpe dig med at slappe af efter en begivenhedsrig dag i byen. Uanset hvilket formål du har med din rejse til Khao Sok (Suratthani), så er Pantoorat Mountain Lodge det perfekte sted til en spændende rejse.


Fibos farlige færd - 1\nVarenummer FIBOS FARLIGE FÆRD\nLæserne møder den italienske matematiker Fibonacci, der i en alder af 13 år stifter bekendtskab med de arabiske tal under dramatiske omstændigheder. Pigen Hana lærer ham om de arabiske tals fordele sammenlignet med de romertal, som Fibonacci hidtil har kendt og er blevet undervist i.\nI serien, kan eleverne læse om krypteringer og koder, om sandsynlighedsberegning og om meget store tal. De stifter blandt andet bekendtskab med Arkimedes, Pythagoras, Pascal og mange, mange andre, der har brugt deres liv på at løse matematiske gåder. Spændende mennesker, der har været nysgerrige, opfindsomme og dristige. Bøgerne udfordrer samtidig eleverne i selv at afprøve deres viden.\nDer er en fejl på side 34, vedr. løsning af opgaven på side 32. Ved køb skal denne rettelses side printes ud


Så gik der tid med det: Sol, sol, kom igen!\nSom så mange andre, vågnede vi også til sne her i morges. Hvad er den nu af? Solen har dog været fremme i løbet af dagen, så heldigvis er sneen da allerede væk igen. Nu mangler vi bare endnu mere sol og rent faktisk at kunne mærke varmen fra dens stråler.\nJeg drømmer om at kunne smide vinterjakken, vanterne, huen og det store tørklæde. Indtil det bliver aktuelt er jeg så småt begyndt at gå i forårs-sommer-mode. Bl.a er jeg begyndt at kigge efter nye solbriller. Jeg har kun et eneste par, et par som faktisk er Larsens - men som han ikke bruger. De er gamle, slidte, egentligt også temmelig ridsede og så er de løse. De har efterhånden udtjent deres pligt. Nu vil jeg gerne have mine helt egne. Derfor har jeg været inde og kigge hos Sunglasses shop som har et pænt udvalg af solbriller og vigtigst af alt, til en overkommelig pris. Jeg vil næsten vove at påstå at der er noget for hver en smag. Jeg har allerede en liste så lang over dem jeg godt kunne tænke mig at pryde mit ansigt med. Her er 3 af dem jeg er mest lun på - men hvor er det dog svært at vælge. ♥\nAviator-modellen - en tidsløs klassiker.\nSXUC Downey - en enkel lidt kantet brille.\nJeepers Peepers Bibi - en lækker feminin brille.\nIndsendt af Lisa // Så gik der tid med det kl. 21.26\nLikeBree 13. marts 2013 kl. 22.25\nJa, så sku du jo ha været med i bazaren sidste weekend... Du må gerne SE mine nye fine, billige, designersolbriller! ;-)\nLille Lisa 13. marts 2013 kl. 22.49\nHa ha - dem vil jeg glæde mig til at se :)\nPetrine 14. marts 2013 kl. 16.15\nDet ser ret lækkert ud, kendte ikke til shoppen, så tak for tippet :)\nLille Lisa 14. marts 2013 kl. 21.52\nJeg kendte den heller ikke selv, men de har faktisk mange lækre sager. Er bare glad for at kunne dele :)


» Billig Lï¿½kkert rundt trï¿½bord pï¿½ 3 hjul – 1699.15 kr.\nLï¿½kkert rundt trï¿½bord pï¿½ 3 hjul\nTrademark Living stï¿½r bag dette skï¿½nne bord.Mï¿½bler fra Trademark er kendt for deres rï¿½ og rustikke stil, hvilketskaberen fed stemning i hjemmet.H:45 cm x W:60 cm (Læs mere)\n1699.15 kr. (Vis fragtpris)\nNavn: Lï¿½kkert rundt trï¿½bord pï¿½ 3 hjul\nTemmelig mange online shops tilbyder nu om dage et stort udvalg af fragttyper. En der er meget almindelig er p.t. at afsende til en pakkeshop, hvor du så nemt kan hente produkterne når du har mulighed for det. Fragttypen er jo ualmindeligt let gængelig, og desuden ligeledes den prisbilligste leveringsløsning ved køb af Lï¿½kkert rundt trï¿½bord pï¿½ 3 hjul.\nDu bør ydermere udse dig at vælge at få leveret hjem til hvor du bor eller til hvor du arbejder. Leveringstypen bliver oftest en lille smule mindre prisbillig, men desuden yderst enkel. Den billigste leveringsudgave vil dog i de fleste tilfælde være at hente produkterne selv, som jo beroer på at du er lige ved e-forhandlerens lager.\nAntal dages levering på Mï¿½bler er jo ekstremt afgørende ifald du behøver din ordre om kort tid, så af den grund er det tydeligvis fornuftigt at vi ser leveringstidspunktet på den relevante vare.\nStørstedelen af shops på nettet stiller garanti om muligheden for dag-til-dag levering på en hel del produkter, eksempelvis Lï¿½kkert rundt trï¿½bord pï¿½ 3 hjul, som trods alt er underforstået at bestillingen anbringes forinden et nøjagtigt tidspunkt, med hensynstagen til at de har mulighed for at nå at få ordren ekspederet før logistikmedarbejderne drager hjemad.\nEnkelte netbutikker frembyder portofri fragt, men tit er det betinget af at der aftages for en bestemt pris. Alternativt kunne man tage den billigste leveringsløsning, som oftest – hvad end du opholder sig i Aalborg, Vordingborg eller Haslev – er at få bragt ordren til en pakkeshop.\nDet har vist sig at være rigtig fremkommeligt for internetbrugere at søge sig frem til priser hos forskellige internet firmaer i Danmark, og til tak har masser af Trademark Living webshops set sig nødsaget til at nedsætte priserne på mange af deres produkter – til børn, og yderligere også til kvinder og mænd – helt i bund, og endda nogle gange byde på gratis levering.\nDet kan dog ikke desto mindre blive profitabelt at se nærmere på flere online shops efter rabatkoder på Lï¿½kkert rundt trï¿½bord pï¿½ 3 hjul inden du gennemfører din handel, så du er skråsikker på at få den mindst kostelige pris.\nDu skal dog være årvågen med, at ifald en internet forhandler sælger et produkt til en pris som anses for umådelig lav, så kan det undertiden være en varsel om en fup netbutik. Betalinger med kort er heldigvis inkluderet i en lovbestemmelse, som sikrer dig som kunde overfor falske internet virksomheder.\nVi foreslår generelt bestillinger med kort eller MobilePay. Som en anden løsning bør du benytte en afdragsløsning som eksempelvis ViaBill, forudsat du tilstræber at godtgøre betalingen over en længere periode.\nForud for at nogen bestiller i en Trademark Living online virksomhed kunne man utvivlsomt få overblik over e-butikkens handelsbetingelser, det er dog i reglen ikke super interessant.\nEt alternativt forslag kunne derfor være at tjekke hvorvidt internet forretningen er godkendt af e-mærket, grundet at det kan være et sympol på at internet forhandleren overholder de officielle danske regler, samt at online webshoppen regelmæssigt monitoreres af eksperter der er inde i vilkårene på området. Dette er en god genvej til en hjælpende hånd, såfremt du bliver udsat for udfordringer som følge af din bestilling.\nTilmed tilrådes det at man er påpasselig med de mest betydningsfulde vilkår der gælder for handlen, som fx hvilken returret online butikken tilsikrer. På grund af dette er det ligeledes afgørende, at man altid gemmer ens ordrekvittering, så man senere kan bevidne bestillingen af Lï¿½kkert rundt trï¿½bord pï¿½ 3 hjul, om man er på udkig efter produkter til en pige eller dreng.\nTrustpilot præsterer aldeles anstændige muligheder for at granske adskillige andre konsumenters evalueringer og derved er det anbefalelsesværdigt, at du evaluerer online virksomhedens omtaler af Lï¿½kkert rundt trï¿½bord pï¿½ 3 hjul forud for at du handler.\nFacebook frembyder lige så vel i højeste grad solide chancer for at få kendskab til internet virksomhedens kundetilfredshed. Foruden det møder vi nogle forretninger på nettet hvor man kan formulere en kritik af virksomhedens service, hvilket tilmed burde drages fordel af til at fornemme hvor tilfredse kunderne er.\nDenne hjemmeside er finansieret af annonceindtægter. Vi har samarbejdsaftaler med en lang række online forretninger eftersom vi annoncerer firmaernes produkter, og tjener honorar ifald de brugere vi sender videre udfører et indkøb.\nFakta vedrørende varer og outlets på nettet værnes om nu og da, men det er ikke muligt for os at give garantier imod justeringer der er blevet udarbejdet siden vi senest opdaterede de viste data.