FREMTIDIGE INDSATSOMRÅDER OVERFOR SOCIALT UDSATTE GRØNLÆNDERE I DANMARK - PDF\nDownload "FREMTIDIGE INDSATSOMRÅDER OVERFOR SOCIALT UDSATTE GRØNLÆNDERE I DANMARK"\n1 September 2003 FREMTIDIGE INDSATSOMRÅDER OVERFOR SOCIALT UDSATTE GRØNLÆNDERE I DANMARK INDHOLDSFORTEGNELSE Indledning side 1 Anbefalinger side 3 Kultur og identitet side 6 Behandling og misbrug side 11 Arbejdsmarked og beskæftigelse side 14 Bolig- og hjemløshed side 17\n2 Fremtidige indsatsområder overfor socialt udsatte grønlændere i Danmark Indledning Opfølgning på Hvidbogen om socialt udsatte grønlændere Socialt Udviklingscenter SUS har i forlængelse af Socialministeriets Hvidbog om socialt udsatte grønlændere i Danmark sat fokus på ønskværdige indsatsområder i forbindelse med en øget indsats overfor socialt udsatte grønlændere. SUS har i perioden juni til september 2003 inviteret til tre rundbordssamtaler for videns- og ressourcepersoner, som på forskellig vis er i berøring med socialt udsatte grønlændere i Danmark. Rundbordssamtalerne er gennemført med henblik på at belyse situationen omkring målgruppen og indsamle forskellige opfattelser af delområder og prioriteringer af nye indsatsområder. En specifik indfaldsvinkel på rundbordssamtalerne har været spørgsmålet om grønlandsk kultur og identitet, herunder betydningen af denne i forhold til, hvorledes grønlændere forvalter deres liv i Danmark og måden, hvorpå de udsatte grønlændere forvalter, kontakter og indgår samtaler med det offentlige system. Nogle af de overordnede temaer, som er blevet berørt ved de tre rundbordssamtaler, har været: Forslag til forbedringer vedr. socialt udsatte grønlændere Hvilke instanser skal prioriteres Hvordan kan en mere systematisk erfaringsudveksling og vidensdeling i de forskellige projekter og tiltag optimeres Hvordan kan der skabes større målrettethed i projekterne I alt har 55 videns- og ressourcepersoner deltaget i de tre rundbordssamtaler. (Se også vedlagte deltagerliste) Seminar i Middelfart d. 4-5 september 2003 Det blev hurtigt klart under den første rundbordssamtale, at feltet og indsatsen i forhold til socialt udsatte grønlændere er et område, hvor mange er interesserede i at udveksle erfaringer og lade sig inspirere af hinanden. Der er ikke tidligere taget initiativ til at få de forskellige aktører på feltet samlet med henblik på at drøfte og koordinere indsatsen omkring målgruppen. 1\n3 Den tid, der var sat af til de enkelte rundbordssamtaler, slog derfor ikke til i forhold til de rejste temaer. På SUS s initiativ blev det derfor besluttet at give deltagerne mulighed for at mødes igen på et seminar, hvor der var mulighed for at trænge i dybden med de drøftelser og overvejelser, som deltagerne havde taget hul på under rundbordssamtalerne. Formålet var også at komme med flere konkrete bæredygtige ideer i forhold til en øget indsats på området. Da dette seminar ikke var inkluderet i de økonomiske rammer, som SUS havde søgt penge til, måtte deltagerne selv betale for omkostningerne ved deltagelse. Der var stor interesse og tilslutning til dette initiativ, så derfor indvilligede de fleste af deltagerne i selv at betale. Således deltog 30 forskellige aktører på feltet fra hele landet i et to-dages seminar i Middelfart d. 4-5 september (se også vedlagte deltagerliste) Mødedeltagerne havde forud for seminaret desuden indsendt et notat til SUS om fremtidige indsatsområder og projekter for målgruppen. Ud over møder i plenum blev der arbejdet med følgende fire temaer, hvor hver deltager havde mulighed for at deltage i to workshops. Kultur og identitet Behandling og misbrug Beskæftigelse og aktivering Boliger og hjemløshed 2\n4 Anbefalinger Koordination og erfaringsopsamling på området om socialt udsatte grønlændere Alle deltagerne har efterfølgende givet udtryk for stor tilfredshed og begejstring for seminaret i Middelfart. Der er ikke tidligere taget initiativ til lignende arrangementer, hvor de forskellige aktører på området for socialt udsatte grønlændere kunne mødes og diskutere, udveksle erfaringer og lade sig inspirere af hinanden. Erfaringerne fra seminaret har gjort det tydeligt, at området generelt kan trænge til et fornyet input. Det blev ligeledes understreget af deltagerne i såvel rundbordssamtaler og seminar, at indsatsen i forhold til målgruppen er kendetegnet ved manglende erfaringsopsamling og koordinering af de forskellige indsatsområder. Ligeledes efterlyser deltagerne en formidling af de iværksatte projekter og initiativer. For at sikre nogle mere overordnede mål i forhold til grønlænderarbejdet anbefales det derfor at etablere en overordnet koordinerende enhed, hvis formål er at sikre lokal forankring og vidensopsamling. Desuden vil en koordinerende enhed kunne fremme udvikling og udveksling af nye målrettede socialfaglige metoder. Denne enhed vil yderligere kunne udgøre en platform for drøftelser af metodeudvikling i forhold til en landsdækkende indsats. Følgende er forslag til elementer i koordinationen. Hjemmeside Det anbefales at oprette en hjemmeside, hvor viden og erfaring kan kortlægges og hvor informationer om videnspersoner, ny forskning med mere løbende kan opdateres. Udviklingsaktiviteter, arrangementer samt rapporteringer i forhold til området kan ligeledes være elementer i hjemmesidens udbud. Temabaserede netværksgrupper Det anbefales at oprette en række landsdækkende netværksgrupper på de fire temaområder: behandling og misbrug, beskæftigelse og aktivering, boliger og hjemløshed samt kultur og identitet. Idéen med netværksgrupperne er at skabe et inspirationsforum for medarbejderne fra de pågældende områder samt at give mulighed for en konkret og praksisnær erfaringsudveksling. Netværksgrupperne kan indgå som et aktivt element i arbejdet med socialt udsatte grønlændere og dermed generere og formidle ny viden på områderne. Grupperne kan således både regionalt og på landsplan være stærke aktører ved arrangementer som for eksempel temadage og landskonferencer. Det konkrete arbejde i grupperne fastlægges af medlemmerne selv. Det kan være nødvendigt at danne flere parallelle netværk, herunder at arrangere flere sideløbende netværksmøder, afhængig af antallet af udviklingsprojekter. Udover erfaringsudveksling mellem medarbejderne kan netværksmøderne indeholde faglige indlæg fra særlige videns- og ressourcepersoner (herunder praktikere, forskere, udviklingskonsulenter med flere) fra ind- og eventuelt udland. 3\n5 Kultur og identitet Det er ikke helt så ligetil at komme med konkrete anbefalinger i forhold til indsatsområder, hvor kultur og identitetsspørgsmål gør sig gældende. Derimod er de forskellige forståelser og synsvinkler fra aktørerne blevet indkredset på feltet om grønlandsk kultur og identitet. Kapitlet og anbefalingerne adskiller sig derfor noget i dets form i forhold til de øvrige kapitler og vil ikke fremkomme med konkrete idéforslag til indsatsområder. Derimod afdækkes de forskellige holdninger, som aktørerne tillægger grønlandsk kultur og identitet og deres betydning i indsatsen overfor socialt udsatte grønlændere. Det konkluderes at der i dag er tale om en vifte af muligheder for identitetstilskrivelse i forhold til grønlandsk kultur og til det at være grønlandsk. Det kan således være en nødvendig forudsætning for en succesfuld indsats overfor socialt udsatte grønlændere i Danmark, at aktørerne på feltet i højere grad end tilfældet er i dag bliver opmærksomme på denne forskellighed i forståelsen af grønlandske identiteter. Behandling og misbrug Der peges på et behov for flere differentierede behandlingstilbud og større fleksibilitet i behandlingen overfor socialt udsatte grønlændere, end tilfældet er i dag. Der er særligt behov for behandling, som er målrettet de socialt svageste, idet erfaringen viser, at de kun dårligt profiterer af de eksisterende tilbud. Der skal igangsættes en ekstraordinær helhedsindsats for at sikre, at misbrugende grønlændere er i stand til at blive visiteret til den eksisterende behandling. Der skønnes at være behov for afrusnings- og stabliseringsbehandling, som også på længere sigt skal kunne gavne grønlændere. Af konkrete forslag anbefales det blandt andet at oprette plejehjem til ældre misbrugere, døgnbehandling på grønlandsk, samt et mobilt motivations- og behandlingstilbud. Beskæftigelse og aktivering Gruppen af grønlændere, som har behov for aktivering og beskæftigelse, er meget differentieret. Derfor er der også stor variation i forslagene til indsatsen på dette område. Blandt andet anbefales det at tilbyde grønlændere en mentorordning som hjælp til integration på det danske arbejdsmarked. Der ønskes en form for støtte-kontaktperson på virksomheden, der følger personen i en afgrænset tidsramme. Derudover anbefales det at iværksætte særlige gråzoneprojekter til grønlandske kontanthjælpsmodtagere som har andre problemer udover ledighed. Også mere viden og indsigt i grønlandsk arbejdsmarkeds- og arbejdspladskultur ønskes for at øge forudsætningerne for en god integration på det danske arbejdsmarked. Boliger og hjemløshed Hjemløshedsproblematikken blandt socialt udsatte grønlændere er meget stor. Det skønnes at ca. 60 procent af målgruppen er hjemløse. Igen er det dog vigtigt at pointere, at indsatsen også med hensyn til boliger skal differentieres, da forskellige grupper af grønlændere har behov for forskellige tilbud. Således anbefales det både at samle gruppen af hjemløse grønlændere og lave et særligt botilbud til denne gruppe, idet der kan ske en udvikling af ressourcer og selvtillid gennem gruppen. Andre anbefaler at sprede gruppen, da man vurderer, at det ellers bliver vanskeligere at udsluse målgruppen til andre miljøer. I stedet anbefales det at motivere ressourcestærke personer til at indgå i bofællesskab med målgruppen. Det primære er dog, at anbefalingerne fokuserer på en vifte af 4\n6 boligtilbud, hvor kravene er mulige at efterleve, således at opsigelser ikke kommer på tale, hvis der er misbrugsproblemer og lignende. Derfor anbefales det at etablere flere skæve boliger, opgangsfællesskaber og et særligt herberg til grønlandske kvinder med misbrug. Rapporten er udarbejdet af seniorkonsulent Lotte Bøggild og projektmedarbejder Karina Find. SUS September\n7 Kap. 1 Kultur og identitet Kultur og identitet, en variation af fortolkningsmuligheder. En specifik indfaldsvinkel på rundbordssamtalerne og blandt deltagerne på internatet er spørgsmålet om grønlandsk kultur og identitet. Også mange af de fremsendte forslag til fremtidige indsatsområder inddrager temaet kulturel identitet mere eller mindre direkte. Kulturspørgsmålet og overvejelser om målgruppens identitet og selvopfattelse er et gennemgående tema i udformningen af igangværende projekter og tiltag, men også i overvejelser omkring fremtidige indsatser. Flere har fundet temaet om kultur og identitet så væsentligt, at de har fremsendt deres overvejelser med henblik på at sikre, at den kulturelle vinkel blev repræsenteret i rapporten. Den kulturelle indfaldsvinkel til de socialt udsatte grønlænderes problemfelter er uhyre væsentlig, ikke blot i forhold til problemudredning, men også i forhold til målrettede løsningsforslag. Grønlandsk kultur. En del af en dansk forklaringsmodel Hovedparten af de tiltag, der findes i dag i forhold til målgruppen, inddrager i et eller andet omfang spørgsmålet om grønlændernes kultur og identitet - også i de projekter, hvor medarbejderne mere eller mindre eksplicit tager afstand fra kulturelle forklaringsmodeller på sociale problemfelter. Spørgsmålet om Grønland og kultur er så indgroet i en dansk måde at betragte grønlændere på, at ikke blot medarbejdere på grønlænderprojekter, men også andre borgere, er en del af den grønlandske kulturforståelse. Et begreb der er noget ganske andet end grønlandsk kultur eller rettelig grønlandske kulturer. Alle ved, at grønlændere er sådan og sådan, som en deltager udtrykte det. Synet på grønlændere, eller måske snarere synet af en grønlænder, løber forud. En dansk forforståelse af en grønlandsk person er også i dagens Danmark ikke blot et problem for grønlændere, men også et forhold, som en dansk medarbejder nødvendigvis må forholde sig til. Enten med henblik på at overtage ideen om specifikke grønlandske kulturtræk, bearbejde eller modificere denne antagelse eller tage afstand fra den. Nogle personer er nået til den forståelse af målgruppen, at den ikke er enestående, og at det for dem er vanskeligt at se, hvad der er det særlige ved denne målgruppe. De ligner alle andre, forlyder det og advarer mod at lade sig forblænde af kultur, hvilket mange sagsbehandlere ofte kan falde for. Flere af de personer, som antager at målgruppen bedst beskrives gennem kultur, beskriver grønlænderne som stolte mennesker, specielle mennesker med en anden tankegang og personer som ikke vil tabe ansigt. Desuden er de beskedne og tilbageholdne. Grønlændere tilskrives en fascinerende måde at være sammen på. Det hævdes ligefrem, at grønlændere er indbegrebet af menneskelighed. De er mensch og kan vise os andre vejen til at blive menneskeliggjorte, og de har i modsætning til mange danskere overskud til at kunne sprudle. Mange af disse billeder på grønlandsk kultur og mentalitet modstilles det stereotype billede af grønlændere som ustabile og lette på tråden. De fremstilles ofte i Danmark som personer, ingen regner med. Billedet af den sociale taber er et genkendeligt billede også for mange grønlændere. Det siges ligefrem at blive anvendt af målgruppen selv som forklaring på deres livssituation og som 6\n8 en strategi i forhold til omverdenen. Omverdenens forventning til at grønlænderen er en social taber medfører, at grønlænderne selv begynder at leve op til dette billede. Den udbredte kulturelle fortolkning ender på denne måde som en barriere for social integration i samfundet i Danmark. Noget kulturelt eller noget socialt De projektmedarbejdere, der tager afstand fra den kulturelle diskurs, vælger ofte at anskue målgruppens problemer og årsagerne til den sociale deroute ud fra sociale og evt. psykiatriske synsvinkler. De svageste grupper er ens, forlyder det. Specielle tiltag for grønlændere kritiseres ud fra en antagelse om, at de medvirker til at gøre grønlænderne til noget specielt, og at specielle tiltag ligefrem kan modarbejde integrationen i det danske samfund. Måske antages det, at personer fra målgruppen af udsatte socialt belastede grønlændere er traumatiserede, eventuelt fra barndommen. Årsagen siges at være, at de ikke har modtaget kærlighed. Men også spørgsmålet om kærlighed kan iklædes en kulturel forklaringsmodel, hvilket kan ses af efterfølgende kulturelle forforståelsesmodel. Der er i begge tilfælde, hvad enten der tales om kultur eller andre tilskrevne omstændigheder for social deroute og løsninger af målgruppens situation, tale om former for konstruktion ud fra forskellige opfattelser af målgruppen og af målgruppens ønsker. Begge dele ud fra en overbevisning om at sikre målgruppen de mest optimale tiltag og de bedste rammer for et bedre liv. Det bør i denne sammenhæng understreges, at konstruktionen betyder noget i forhold til indsatsen. Hvad angår årsagsforklaringer og beskrivelser af feltet mellem det kulturelle og det sociale, er der grund til at mene, at det er vanskeligt klart at adskille de to kategorier så skarpt, som tilfældet synes. Grønlændere siger ja af høflighed, men man skal passe på med at fokusere på kultur, er en bemærkning, der afspejler de definitionsvanskeligheder, som en medarbejder hele tiden må forholde sig til i arbejdet med målgruppen. Andre tillægger det forhold, at grønlændere har svært ved at være alene og bo alene, en kulturel forklaring uden dog samtidig at se bort fra sociale årsager til hjemløsheden. Målgruppen og andres fortolkning af deres situation Hvad selve målgruppen angår, er det i denne sammenhæng desværre ikke muligt at forklare, hvad de selv mener om de forhold, der skal lægges vægt på som forklaring på den situation, de står i og på de tiltag, de mener at kunne gøre bedst brug af. Målgruppens synspunkter på egne forhold er knappe. Enten fordi personerne ikke er blevet spurgt, eller fordi de har overladt svarene vedrørende indsatsområder til en medarbejder ud fra en antagelse om, at medarbejderen ved bedst. Eller måske fordi en del af målgruppen har det så dårligt, at spørgsmål om fremtiden forekommer at være illusoriske. Hvad man imidlertid kan konstatere er, at en del af de allerede igangværende tiltag ikke synes at forbedre målgruppens situation. Det understreges igen og igen, hvad enten der tales om misbrug, bolig eller arbejdsmarked, at målgruppen ikke udgør én samlet gruppe, men forskellige undergrupper med forskellige behov. Der kræves derfor en vifte af indsatser både i forhold til målgruppens kulturelle- og sociale forudsætninger og i forhold til en klar definition af mål. 7\n9 I tilgift er der en vis sandsynlighed for at (nogle) grønlændere og (nogle) danskere ikke kender hinandens koder. Der er ikke tale om andre problemer med grønlændere, men problemer der er vanskeligere at få løst, når man er grønlænder, som det blev formuleret af en mødedeltager. Dette udsagn inddrager, foruden det kulturelle og det sociale, hele spørgsmålet om kommunikation og fortolkning i forholdet mellem grønlænderne og det danske samfund. De grønlandske deltagere giver selv udtryk for den variation af fortolkningsmuligheder, der findes på det samlede felt. Nogle har den holdning, at de tilbud, som man laver i Danmark for grønlændere, ikke inkorporerer de grønlandske værdier og verdensopfattelse eller den grønlandske måde at tænke og opføre sig på, hvormed der menes den traditionelle livsform. En anden deltager understreger imidlertid, at grønlandsk kultur ser forskellig ud afhængig af, hvem der skal definere kulturen. For eksempel ser grønlandsk kultur forskellig ud set med de unges øjne. Desuden er der store forskelle, også i Grønland. Denne deltager har den holdning, at man skal indtænke de kulturelle forskelligheder i landet, men i forhold til fremtidige indsatsområder først og fremmest vælge at sætte fokus på Grønland i dag, det vil sige det moderne Grønland. Næsten samtlige grønlandske repræsentanter giver klart udtryk for et ønske om at inddrage ideen om grønlandsk kultur i deres overvejelser vedr. nutidige og fremtidige tiltag. Spørgsmålet er bare: Hvilken kultur? Forskellige grønlandske kulturer og identiteter I dagens Grønland er vi vidt forskellige. Nogle opfatter sig som grønlændere, andre som danskere. Denne forklaringsmodel, der forsøger at give mulighed for at indskrive grønlændere i forskellige kategorier- som grønlændere og som danskere - hælder til den fortolkning, at man kan tale om henholdsvis grønlændere og danskere som hver sin kategori af mennesker. Den undlader at inddrage den kulturelle forskellighed blandt grønlændere som blandt danskere. I denne klassificering ligger der en underforstået antagelse om, at grønlændere udgør én samlet gruppe og danskere én anden samlet gruppe. I delvis overensstemmelse med den ovennævnte opdeling af grønlændere i danske og grønlandske grønlændere i Grønland fremsættes den antagelse, at man rent sprogligt kan skelne mellem grønlændere, der har lært dansk i modsætning til en eskimoisk grønlandsktalende grønlænder. Sammenfattende kan man sige, at en grønlænder, der har lært dansk, også vil have fået indkodet en europæisk logik, opfattelse og leveregler og er blevet til en europæisk grønlænder i modsætning til en eskimoisk grønlænder, forlyder det. En konklusion på det ovenstående må blive, at man kan tale om to forskellige grupper grønlændere i Grønland alene. Imidlertid vanskeliggøres argumentationen ved gruppen af unge grønlændere, der vælger at tale grønlandsk, men lever efter en moderne global målestok. Også denne gruppe vælger at definere sig som indehavere af grønlandsk kultur, men ikke i overensstemmelse med den traditionelle opfattelse af at være grønlandsk. De udgør med andre ord en tredje gruppe af grønlændere i Grønland. I forhold til det at være grønlandsk må vi konkludere, at der i dag kan tales om en vifte af muligheder for identitetstilskrivelse. Af hensyn til indsatsen i forhold til de udsatte socialt belastede 8\n10 grønlændere i Danmark, kan det være en nødvendig forudsætning for en succesfuld indsats, at aktørerne på feltet i højere grad end tilfældet er i dag bliver opmærksomme på denne forskellighed af grønlandske identiteter. Det bør i denne sammenhæng tilføjes, at nogle af de aktører på feltet, der vælger at indrette deres tilbud til målgruppen i overensstemmelse med en traditionel eskimoidentitet, påpeger, at der er udtalte vanskeligheder ved at konstruere en nutidig, tidssvarende rollemodel for denne gruppe af grønlændere. Kulturelle forforståelser Flere af de forforståelser, der gengives i de tilsendte notater, er repræsentative for den traditionelle opfattelse af grønlandsk identitet, der i dag måske kun er repræsenteret i Østgrønland. Andre forforståelser er knyttet til forskellige effekter af industrialiseringen af Grønland. Fire positioner skal kort gengives her: 1: Den traditionelle grønlandske identitet baseres på en opfattelse af en levevis og en væremåde, der er i overensstemmelse med livsbetingelser i arktiske egne. Eskimoernes sprog og kultur indskrives her som en del af de arktiske livsvilkår, som hævdes at være umulige at oversætte til en anden virkelighed. Grønlænderne i denne fortolkningsramme beskrives som åbne og fortrolige med hinanden. De lever i trygge rammer og indgår i forskellige netværk. De har ro i sjælen. Ud fra denne opfattelse af en grønlandsk identitet vil det være nødvendigt at genskabe betingelserne for denne gruppe grønlændere i Danmark for at give dem den selvtillid, der er nødvendig for at få dem motiveret til at medvirke til at ændre deres betingelser også i Danmark. Grønlænderne skal blive stolte af deres kulturelle arv Det er vigtigt, at grønlænderne får en grundig indsigt i egen kultur med dens logik og mentalitet, således at de kan måle og vurdere verden ud fra eget ståsted. Til dette formål skal der skabes ro og faste rammer omkring dem. Det hævdes endvidere, at målgruppens kendskab til egen kultur og historie er ret ringe, hvilket påvirker deres selvopfattelse i en negativ retning. Den traditionelle identitet opfattes imidlertid som ødelagt af danskernes holdning til grønlændere. Danskerne har medvirket til, at grønlænderne er begyndt at se på sig selv med danske øjne, hvilket har resulteret i, at de opfatter sig selv som mindreværdige. Jeg er bare en grønlænder, siger den person, som betragter sig selv med danskernes briller. Tilknytningen til naturen er som nævnt betydningsbærende for denne fortolkningsramme hvilket kan lede til såvel nedgørelse som forherligelse. En status som naturfolk kan give anledning til nedværdigelse (som det sker i forhold til mange danskeres opfattelse af grønlændere i Danmark), men kan omvendt også give anledning til forherligelse, som synes at være den nye diskurs i Grønland i forhold til visse globale politiske strømninger. 9\n11 2: Kulturen i Grønland har forandret sig i takt med ændringen i det økonomiske grundlag og livsmønster. Tre hovedaspekter nævnes som betydningsfulde for kulturforandringen og den medfølgende ændring af opdragelsesmønstret: Erhvervsændringen, som blandt andet førte til en befolkningskoncentration. Ændring i uddannelsespolitikken og dermed ændringer i familiestrukturen. Dette medførte, at børn flyttede fra deres forældre i søgen efter uddannelse. Desuden mistede forældrene den traditionelle autoritet. Sprogpolitikken. Ændringen i holdninger til, hvilket sprog man skulle tale, har ændret sig over tid. Indtil 1979 blev dansk som førstesprog understreget. Efter denne tid blev grønlandsk prioriteret. Først utrolig dansk, så utrolig grønlandsk. Det understreges, at identitetsproblemer er opstået af disse skift. Den nye generation har to kulturer både i blodet og i bevidstheden. I forhold til fremtiden efterlyses det at genetablere glæden ved naturen, humoren og optimismen. Desuden skal man satse på at opbygge netværk. 3: En tredje position understreger det moderne grønlandske scenario, men hæfter sig ikke ved de identitetskriser, der ifølge de ovennævnte positioner er det sandsynlige udkomme af moderniteten. 4: En fjerde position hviler på en forherligelse af naturfolket. Denne position formidles af veluddannede personer i Grønland, som ikke synes at have deres rødder i den traditionelle eskimokultur, men i en gruppe, der forsøger at transformere deres moderne rødder til en kulturel kategori, der møder anerkendelse globalt. Hvad siger man om kultur i Grønland Hjemmestyrets beslutning om at omstille Grønland efter moderne, danske betingelser betød, at man nu skulle ligne det, man kendte fra det danske samfund. Denne beslutning er fortsat gyldig i mange kredse, men antastes i dag fra både politisk og fra de unge grønlænderes side. Temaet vedrørende kulturel forskellighed har hidtil været belagt med en række tabuer i Grønland. Et politisk parti har for nyligt forsøgt at placere diskussionen om Grønlandsk identitet / identiteter i Landstinget, men hidtil uden held. Det er naturligvis en opgave for grønlændere i Grønland og i Danmark selv at drøfte variationen af fortolkningsmuligheder omkring temaet kultur og identitet. Det gør det dog ikke lettere for aktører i dette felt, at disse drøftelser, om nutidige grønlandske rollemodeller og en grønlandsk diskurs, ikke i dag kan afskikke rammerne for mere målrettede indsatser overfor målgruppen. 10\n12 Kap. 2 Behandling og misbrug Hvordan udvikler vi motivationsarbejdet samt forbedrer og differentierer behandlingstilbud til målgruppen? Differentierede tilbud Overordnet kan siges, at ønskerne om en ændret eller opkvalificeret indsats på misbrugsbehandlingsområdet på mange måder ligner almene ønsker og behov. Uanset om der er tale om grønlændere eller danskere. Forskellen er dog, at der på nuværende tidspunkt kun benyttes ambulant Minnisota behandling overfor gruppen af grønlændere, som ønsker alkoholafvænning. Derfor peges der eksplicit på flere differentierede behandlingstilbud og fleksibilitet i misbrugsbehandlingen overfor socialt udsatte grønlændere end tilfældet er i dag. Det skal dertil siges at man indtil for nylig også kun tilbød ambulant Minnisota behandling på Grønland i forhold til alkohol og hash afvænning. Døgnbehandling eksisterer ikke på Grønland, men der er siden kommet private behandlere til, som udbyder andet end Minnisota-modellen. Det Programmer som er mere individuelt tilpasset. Mange af de grønlændere, som er i alkoholbehandling, har yderligere en psykiatrisk lidelse, som er behandlingskrævende, det være sig både i Grønland og i Danmark. Mange af de lidelser er afledt af de traumatiske oplevelser, som de har haft blandt andet på grund af incest, vold og alkohol/hashmisbrug i familien. Det er en gruppe, som har brug for yderligere eller anden behandling end ambulant alkoholbehandling. Der efterspørges derfor en bredere vifte af behandlingstilbud, som beskrives nedenfor. Hjemløse misbrugere har brug for en mellemstation Der er behov for tilbud om misbrugsbehandling, som er målrettet de socialt svageste, idet der er erfaring med, at socialt marginaliserede grønlændere kun dårligt profiterer af de eksisterende tilbud. Et af problemerne er, at den eksisterende alkoholmisbrugsbehandling ofte har svært ved at rumme, at brugerne er hjemløse, og at deres levevilkår således er temmelig kaotiske. For at kunne benytte de eksisterende alkoholbehandlingstilbud kræves der en forudgående social kompetence, som inkluderer stabilisering af forbrug og personlig hygiejne. Der er ikke en løbende tilgang til alkoholbehandling, men krav om at vente til et bestemt tidspunkt, hvor motivationen måske ikke er til stede længere. Disse faktorer har mange hjemløse- inklusiv hjemløse grønlændere - svært ved at leve op til. Såfremt der skal igangsættes en ekstraordinær helhedsindsats, som også på længere sigt skal kunne gavne grønlændere, skønnes der derfor at være behov for afrusnings- og stabliseringsbehandling, som sikrer, at alkoholikere bliver i stand til at blive visiteret til den eksisterende behandling. Som eksempel på et sådan tilbud foreslås en form for mellemstation, hvilket vil sige et botilbud mellem gaden og behandling, hvor den pågældende kan opholde sig enten i en tilbagefalds-, afrusnings-, motivations- eller stabiliseringsfase. Ofte har mange af de mest belastede grønlændere svært ved at leve op til de krav, som stilles fra de traditionelle herberger. Derfor vil en form for mellemstation med større rummelighed overfor disse personers ustabile og kaotiske livssituation, være en væsentlig forbedring af den nuværende indsats. Indsatsen i forhold til misbrugsbehandling og hjemløshedsproblematikken må således ses i forlængelse af hinanden, når man ser på gruppen af socialt udsatte grønlændere. 11\n13 Plejehjem til ældre misbrugere I forlængelse af forslaget om en mellemstation [se boligafsnittet] peges der yderligere på et skadesreducerende tilbud, i form at et plejehjem eller plejehjemslignende boform, til de gamle misbrugere, som er så svage både somatisk og socialt, at de hverken kan eller vil gennemføre et alkohol- afvænningsprogram. Der kan med fordel hentes inspiration fra narkobehandlingsområdet, hvor sådanne botilbud har været praktiseret i en årrække. I det hele taget anbefales det at oprette flere skadesreducerende tilbud til den allersvageste gruppe af de udsatte grønlændere. 1 Døgnbehandling på grønlandsk Et helt konkret ønske i misbrugsbehandlingen er et tilbud om døgnbehandling. I princippet kan de allerede etablerede døgnbehandlingstilbud til alkoholmisbrugere benyttes, men det er vigtigt, at behandlingen kvalificeres, så den er særlig tilrettelagt grønlændere. Det betyder, at medarbejderne skal kunne tale grønlandsk og have en hvis indsigt og forståelse for de problemstillinger, brugerne har med i bagagen. I forlængelse af erfaringerne fra narkobehandlingsområdet foreslås det ved afslutning af et behandlingsforløb (hvad enten det er ambulant behandling eller døgnbehandling) at etablere udslusnings-bofællesskaber eller såkaldte half-way houses. Der er på nuværende tidspunkt mange tilbagefald i den eksisterende behandling og erfaringer viser, at et tilbud om et udslusning-botilbud kan afbøde en del af disse tilbagefald. Mobile motivations- og behandlingstilbud Et generelt problem, som går på tværs af de forskellige indsatsområder, er den manglende deltagelse fra grønlændernes side. Selvom behovet for eksempelvis sprogundervisning og alkoholbehandling er stort, er problemet ofte, at mange bliver væk fra et behandlings- eller undervisningsforløb. Misbrugscentrene undrer sig i den sammenhæng over, hvor lidt grønlænderne fylder på centrene. Flygtninge og indvandre er pænt repræsenteret, men ikke grønlænderne. Derfor anbefales det at nytænke indsatsen, så deltagelsen øges. Det blev foreslået at etablere særlige gruppebehandlingsforløb på grønlandsk, eller at man flytter behandlingstilbudet ud til brugerne. Eksempelvis kan nævnes, at det i Århus kunne være hensigtsmæssigt at etablere en form for mobilt behandlingstilbud, som kan rykke ud til en gruppe socialt udsatte grønlændere i Gjellerup-Parken, som aktuelt har behov for motivations- og alkoholbehandling, men hvor der ikke eksisterer noget målrettet tilbud til denne gruppe. Et samlet aktiverings- og behandlingstilbud Vigtigheden i at tænke nuanceret i forhold til målet med indsatsen blev flere gange pointeret. Det være sig både i forhold til misbrugsbehandling og i forhold til beskæftigelse og arbejdsindsatsen. Hvad er udgangspunktet for den enkelte person og hvad er realistiske mål og succeskriterier at stræbe efter. 1 Se også hvidbogen om socialt udsatte grønlændere i Danmark for nærmere præcisering af de forskellige målgruppeinddelinger af socialt udsatte grønlændere 12\n14 Idet gruppen af alkohol- og hash-afhængige grønlændere omfatter både analfabeter og faguddannede personer, er det vigtigt at kunne tilbyde forskellige behandlingstilbud, som på bedste vis matcher de individuelle behov. For gruppen af de mindre socialt belastede grønlændere anbefales det, at et misbugsbehandlingstilbud bliver integreret med et tilbud om jobtræning eller aktivering. Dels for at få en helhedsorientret indsats og dels for at øge motivationen for at forblive alkohol-og stoffri. Kontinuitet og langsigtet indsats Ofte er bevillingperioden for diverse projekter et til to år, hvilket også gør sig gældende indenfor misbrugsbehandlingen for grønlændere. Der gives udtryk for, at de kortere bevillingsperioder vanskeliggører en stabil og længerevarende samarbejdsrelation med brugerne. Derfor ønskes en mere langsigtet tænkning og kontinuitet i de forskellige projekter. Det blev blandt andet anbefalet at se på de tilbud, som gives mennesker med anden etnisk baggrund. Efter integrationsloven 1999 skal udlændinge af anden etnisk baggrund tilbydes et introduktionsprogram, som ydelsesmodtagerne skal deltage i, og selvforsørgende kan tilbydes. Programmet indeholder såvel samfundskundskab som sprogundervisning og faglig målrettet aktivering. Det er tilbud som dette, der anbefales at tilbydes- og evt. tilpasses grønlændere. Stort behov for erfaringsopsamling og vidensopbygning Det blev pointeret mange gange, at der er behov for kortlægning, erfaringsopsamling og koordinering af indsatsen. Det gælder både på misbrugs- og behandlingsområdet og for indsatsområdet generelt i forhold til socialt udsatte grønlændere. Yderligere blev der ytret ønske om og behov for vidensopsamling hos medarbejderne i det kommunale system med henblik på et forbedret samarbejde i forhold til den enkelte bruger. Det blev blandt andet foreslået at udarbejde en særlig manual eller håndbog med de forskellige videnspersoner og erfaringsopsamlinger. Det blev også foreslået at oprette en hjemmeside, hvor feltet kan kortlægges og koordineres og netværk, videnspersoner og ny forskning løbende kan opdateres. 13\n15 Kap. 3 Arbejdsmarked og beskæftigelse Hvordan kan der etableres støtteordninger, der kan bidrage til at fastholde målgruppen på arbejdsmarkedet? Mentorordningen Som det blev beskrevet i afsnittet om misbrugsbehandling, er gruppen af grønlændere, som har behov for aktivering og beskæftigelse, også meget differentieret. Derfor er der også stor variation i forslagene til indsatsen i forhold til aktivering og beskæftigelse, som igen afspejler de forskellige behov og ressourcer, gruppen indeholder. En af anbefalingerne er, at grønlændere skal indgå i den almindelige beskæftigelsesindsats, hvor der fokuseres på individuelle løsninger og arbejdes med ressourceprofiler. Dog blev det pointeret, at der skal tages initiativer til at give grønlænderne en særlig introduktion til det danske arbejdsmarked, for at det kan lykkes optimalt. Et af indsatsområderne er forslag om en mentorordning. En form for støtte-kontakt person på virksomheden, som følger personen i en afgrænset tidsramme og hjælper til integrationen på arbejdspladsen. Kendskabet til det danske arbejdsmarked og arbejdspladskultur er for grønlændere ofte begrænset og sproglige vanskeligheder medvirker til, at de har ekstra svært ved at begå sig på arbejdspladsen. Formålet med mentorordningen er derfor at give den nyansatte en tryg start på arbejdspladsen og fastholde dem på længere sigt samt hindre, at normer og uskrevne regler på arbejdspladsen udvikler sig til barrierer. Når man som mentor og føl går op og ned ad hinanden i en periode, så kommer man til at kende hinanden, bliver trygge ved hinanden, og derfor bliver det lettere at stille de 'dumme spørgsmål. Mentorordningen er også en fordel for arbejdspladsen. Den hurtige indføring i arbejdspladsens normer og uskrevne regler er nemlig vanskelig at give en programsat introduktion til. Mentorordningen kan derfor være en genvej til de uskrevne værdier og en hurtigere vej til at føle sig hjemme på arbejdspladsen. Eventuelle manglende danskkundskaber ses ikke som en altafgørende barriere for at indgå i en mentorordning. Forløbet kan betragtes som en mulighed for at kvalificere sproget. Mentorordningen kan være en genvej til omgangstonen på arbejdspladsen og modvirke sproglige barrierer. Den tætte personlige kontakt mellem mentor og føl er særlig vigtig, hvis den nyansatte har svært ved at udtale de nye begreber, forstå arbejdsgangene og lignende. Den nyansatte kan blive usikker, trække sig ind i sig selv og forsøger måske at udføre en arbejdsopgave, som vedkommende ikke helt har forstået. Her spiller mentoren en vigtig rolle som den person, den nyansatte kan gå til. Mentorordningen praktiseres allerede i forhold til medarbejdere med anden etnisk baggrund. Staten giver her støtte til virksomheder, som har lyst til at frikøbe en medarbejder til oplæring af en nyansat med anden etnisk baggrund. Det anbefales at samme ordning tilbydes grønlændere, som har svært ved selv at finde arbejde eller svært ved at finde sig til rette på en dansk arbejdsplads. Samarbejde med én eller flere virksomheder I forlængelse af forslagene om en mentorordning blev det også foreslået at tage kontakt til én eller flere virksomheder i et forsøg på at få etableret nogle beskæftigelsestilbud til socialt udsatte grønlændere. Mange virksomheder arbejder i deres værdigrundlag meget bevidst på at tage et socialt ansvar. Det kunne derfor være en fordel at tage kontakt til virksomheder, som eksplicit 14\n16 arbejder ud fra disse værdier. Som eksempel kan nævnes ISS Ejendomsservice. ISS er netop kendt for at arbejde målrettet med at tage et socialt ansvar. ISS har en række samarbejdsprojekter med kommuner, hvor de gennem optræning hjælper svage ledige i job. Målgruppen er kontanthjælpsmodtagere og langtidsledige, herunder også etniske minoriteter. Projekterne er succesfulde, og størstedelen af deltagerne bliver selvforsørgende. Nogle af metoderne som ISS arbejder med i afklaringsforløbene er sidemandsoptræning, ansvarsoverdragelse og lige behandling for alle. Det anbefales at undersøge ISS s arbejds- og samarbejdsmetoder nærmere for evt. at benytte samme foranstaltning overfor en del af gruppen af socialt udsatte grønlændere. Gråzoneprojekt til kontanthjælpsmodtagere Det blev pointeret, at det er vigtigt ikke at sætte ambitionsniveauet alt for højt i forhold til den gruppe af grønlændere, som betragtes som de mest udsatte grønlændere, hvilket mentes at være tilfældet i dag. Deres funktionsniveau ligger et andet sted end det, der kræves i mange aktiveringsog beskæftigelsestilbud. Det er farligt at have en forestilling om reintegration, når de aldrig har været integreret hverken i Grønland eller i Danmark. Derfor skal der hele tiden tages udgangspunkt i de individuelle behov og ressourcer samt borgernes baggrund og kvalifikationer. Kodeordet er således en helhedsorienteret indsats. Et forslag i forhold til den mest belastede gruppe kunne således være at etablere et såkaldt gråzoneprojekt også kaldet Aktivering af ledige med problemer udover ledigheden - som et særligt alternativt aktiveringstilbud. Gråzoneprojekter er for borgere, der modtager kontanthjælp. Tilbudet er målrettet borgere, hvor det ikke umiddelbart er muligt at foretage en afklaring af borgernes ressourcer, ønsker og muligheder med henblik på opnåelse af hel eller delvis selvforsørgelse på grund af andre problemer end ledighed. Indholdet i projektet er blandt andet nye måder at støtte og træne i retning mod arbejdsmarkedet, herunder også overlevelsesdansk, sprogkurser målrettet dem der ikke kan følge et almindeligt kursus blandt andet fordi de ikke formår at leve op til den høje mødefrekvens, som der stilles krav om indenfor undervisningsområdet. Forskning og information om Grønlands ledelses- og arbejdsmarkedskultur. En af forudsætningerne for at få socialt udsatte grønlændere integreret på det danske arbejdsmarked bygger dels også på en viden om Grønlands arbejdsmarkeds- og arbejdspladskultur. Hvordan er man vant til at samarbejde på Grønland? Hvad forventer man af en ledelse og hvad forventer ledelsen af sine medarbejdere? Af eksisterende materiale foreligger der på nuværende tidspunkt en undersøgelse foretaget i 1999 af Wolfgang Kahlig; Leder i Grønland en kvalitativ holdningsundersøgelse. Undersøgelsen giver blandt andet et billede af, hvilke problemer der kan opstå, og hvordan disse problemer udtrykker sig gennem holdninger i form af stereotyper eller fordomme i det postkoloniale Grønland. Wolfgang Kahligs pointe er blandt andet, at kulturforskelle på arbejdsmarkedet mellem grønlænder og dansker ikke kun er hæmmende, men kan også være fremmende, samt at kulturforskelle ikke kan udryddes. Der blev derfor stillet forslag om nærmere at undersøge og beskrive den aktuelle og kulturelle baggrund for ledelsesadfærd i Grønland og via denne indsigt fremme og genere en viden, der kan skabe rummelighed på de danske arbejdspladser. 15\n17 Koordinator/støtteperson Indsatsens overfor grønlændere på socialforvaltningen vanskeliggøres ofte af, at der ikke tages udgangspunkt i en helhedsorienteret støtte og indsats. Denne problematik er ikke specielt unik for grønlandske bistandsklienter, men gør sig også gældende for eksempelvis danske bistandsklienter. Problemet vanskeliggøres blandt andet på grund af sproglige barrierer, når der er tale om grønlændere. De er danske statsborgere og bliver betragtet og behandlet ud fra den forudsætning dog uden nødvendigvis at kunne tale dansk. Det anbefales derfor i særlige sammenhænge at tilbyde ordninger i lighed med dét, etniske minoriteter tilbydes. Det foreslås, at personer med indgående kendskab til grønlændere og den grønlandske kultur tilknyttes de lokalcentre, hvor der er flest grønlandske klienter. Koordinatoren skal agere støtte- og kontaktperson hele vejen rundt i systemet. For eksempel hvis klienten har brug for en støtteperson til at hjælpe ved henvendelse til forskellige offentlige instanser, eksempelvis ved skattevæsenet, på boligkontoret eller i forbindelse med jobsøgning eller lignende. Hvordan kan allerede eksisterende tilbud videreudvikles med henblik på at forny indsatsen for socialt udsatte grønlændere? Daghøjskole-undervisning Det er blevet nævnt flere gange, at der allerede foreligger mange spændende og brugbare initiativer og tilbud i forhold til integration på det danske arbejdsmarked, eksempelvis metorordningen, som er nævnt tidligere i dette afsnit. Blandt andet har EU-socialfondsprojekter også kurser, som kunne videreudvikles og kopieres. Mange af tilbuddene skal dog vinkles eller redefineres, så de rammer den aktuelle målgruppe. Der blev blandt andet peget på daghøjeskole-undervisning, hvor formålet er at forbedre deltagernes danskundervisning og dermed opnå eller bevare en ansættelse i en virksomhed. Det blev yderligere foreslået at kurset skal indeholde kommunikation, kulturforståelse, samfundsforståelse og arbejdsmarkedsforhold. Dog blev det anbefalet at kursisterne bliver integreret med andre deltagere, så holdet ikke nødvendigvis kun består af grønlændere. Inspiration fra socialpsykiatrien Der blev også foreslået at hente inspiration fra Servicelovens 88 om beskæftigelsestilbud for mennesker med sindslidelser. Der er stor variation og mangfoldighed af beskæftigelsestilbud til denne gruppe, som kunne kopieres og bruges målrettet til gruppen af socialt udsatte grønlændere. Kortlægning og koordinering af feltet Som det også gør sig gældende på behandlings- og misbrugsområdet, blev der ytret ønske om en større kortlægning og koordination af de relevante aktører på feltet og en bedre formidling af den særlige viden, som aktørerne ligger inde med. Når der er tale om beskæftigelses- eller aktiveringstilbud til socialt udsatte grønlændere indebærer det ofte, at flere instanser og forvaltninger involveres i arbejdet. Det blev også pointeret, at der mangler en oversigt over, hvilke kompetencer de grønlandske uddannelser giver her i Danmark. Det kunne således være en fordel at samle forskellige oplysninger og informationer på en hjemmeside, så feltet overordnet blev mere tilgængeligt og synligt. 16\n18 Kap. 4 Bolig- og Hjemløshed Hvilke boligtilbud og tilbud til væresteder mangler der i forhold til målgruppen og hvilke former for støtteordninger skal der igangsættes i forhold til bo- og væresteder? Hjemløshedsproblematikken i forhold til socialt belastede grønlændere er meget stor. Et sted at bo er en nødvendighed, da det er en basal forudsætning for, at indsatsen omkring andre problemfelter skal lykkes. Det er vigtigt for målgruppen at have en social basis, en slags hjem, for at kunne integrere sig i det danske samfund. Det skønnes, at ca. 60 procent af målgruppen er hjemløse, og derfor skal en bolig, eller måske blot et sted at opholde sig om natten, være en af de højst prioriterede indsatser i forhold til målgruppen. En bolig må gå forud for andre tiltag, pointeres det af flere. For personer uden bolig er mulighederne for at kunne tilbringe tid sammen med deres børn yderst begrænset, da det ikke er muligt at invitere sine børn på herberg. En bolig har derfor afgørende betydning for at sikre samvær med børn, som enten er tvangsfjernet eller bor sammen med en tidligere ægtefælle. Det er vigtigt at være opmærksom på, at der også med hensyn til bolig er behov for en differentieret indsats, da forskellige grupper af grønlændere har behov for forskellige indsatser. Boliger forbeholdt målgruppen eller integration med andre Der er meget forskellige holdninger til, hvorvidt indsatsen skal tage udgangspunkt i den enkelte grønlænder, om grønlænderne skal integreres med andre grupper af boligløse eller om indsatsen skal orientere sig mod grønlænderne alene. Nogle hævder, at man skal samle gruppen, hvilket andre tager skarp afstand fra. Forslaget om at samle socialt udsatte grønlændere vil medvirke til at tydeliggøre målgruppen som en problem-gruppe. Tilhængere af denne løsning af målgruppens boligproblem har den holdning, at den grønlandske gruppe samlet har stor betydning for, at både gruppen og den enkelte kan komme videre, hvilket dermed har stor betydning i hele integrationsspørgsmålet. Argumentet herfor er, at den samlede gruppe er at foretrække, fordi der sker en udvikling af ressourcer og selvtillid gennem gruppen. Desuden mener tilhængere af denne metodiske tilgang til løsning af målgruppens boligproblem, at man i gruppen giver hinanden noget og hjælper hinanden. I modsætning til denne indstilling mener andre at kunne demonstrere en række ulemper ved at samle gruppen og ikke integrere personerne med (andre) danskere. Det fremhæves, at en samling af gruppen dels vil kræve et uhyggeligt dygtigt personale for at kunne fremvise resultater, og dels at hvis en ressourcesvag gruppe som målgruppen samles på ét sted, er der større risiko for, at de tiltrækker flere ressourcesvage grupper. Desuden er holdningen blandt tilhængere af spredning, at det bliver vanskeligt at udsluse målgruppen til andre miljøer, hvis man ligefrem hjælper til med at reproducere gruppen som samlet 17\n19 gruppe. I stedet kunne man forsøge at motivere ressourcestærke personer, herunder for eksempel studerende, til at indgå i bofællesskaber med målgruppen. Det er ofte kommunernes politik at sprede grønlænderne boligmæssigt, men denne politik støder mod mange grønlænderes ønske om at være sammen, hvorfor de mødes andetsteds end i boligen. En vifte af boliger I forbindelse med en fornyet indsats, er der behov for at etablere en vifte af boligtilbud til grønlændere, en trappestige af boligformer, hvor udbuddet er tilstrækkeligt stort til at kunne dække en varieret efterspørgsel. Et varieret tilbud er en forudsætning for at efterkomme ikke målgruppen, men målgruppernes behov. At få en bolig Mange grønlændere har store vanskeligheder ved at skaffe sig en bolig. Nogle personer kommer ikke i betragtning til en bolig på grund af misbrugsproblemer eller problemer med at indordne sig under en husorden. Andre har ikke erfaring med at bo i en bolig, da de har været boligløse inden ankomsten til Danmark. De krav, målgruppen skal leve op til for at få anvist en bolig, er ofte for høje i forhold til målgruppens forudsætninger for at kunne leve op til disse krav. Der er derfor behov for tiltag, der gør det lettere for målgruppen at skaffe sig en bolig og andre tiltag for at fastholde dem i denne bolig. For at få adgang til et lejet værelse, skal grønlændere ofte bevise, at de ikke drikker eller er på stoffer. På de fleste herberger og pensionater er der ikke adgang for misbrugere, måske end ikke for brugere af alkohol og hash. Der stilles krav til, at man skal være clean eller man skal udtrykke ønske om at komme i behandling. Desuden er der erfaring med, at mange herberg og pensionater lukker døren for grønlændere. Et projekt på Christiania, hvor der bor mange grønlændere, er et af de få tilbud, der findes til boligløse grønlændere med misbrug. Dog er der sket det, at en del boliger, der tidligere var øremærket grønlændere, i dag er blevet konverteret til boliger for danskere. Mulighederne for at indplacere grønlændere i almennyttige boliger synes at være få, da boligselskaber tilsyneladende afviser grønlændere. Hvad angår indkvartering i den private boligmasse, er boligerne ofte for dyre og dårlige. Tidligere kom mange grønlændere i kløerne på bolighajer, men det problem menes ikke længere at være aktuelt. Det anbefales, at sikre mulighed for at husleje kan betales og dermed administreres gennem den kommunale sagsbehandler. Ydermere kan der udarbejdes retningslinier for, hvordan en støttekontaktperson kan være mægler mellem lejer og udlejer i tilfælde af problemer. Muligheden for at flere personer kan dele et lejemål kan udgøre en af de mere utraditionelle løsninger på målgruppens boligproblem. 18\n20 Behov for bofællesskab i eget netværk Grønlændernes tætte sociale netværk har stor betydning, også i tilknytning til at få anvist en passende bolig. Der berettes om gentagne situationer, hvor en grønlænder får fat på en bolig, som derefter bebos af hans netværk. Den gruppe, der søger sammen om en bolig, er ofte identisk med personens netværk. En gruppe kan ofte afgrænses i forhold til det antal personer, som flytter sammen, hvis én person tildeles en bolig. Indsatsen kan eventuelt tage udgangspunkt i en fælles boligløsning for den samlede gruppe. Selv personer fra målgruppen, som har valgt at leve en anden form for liv, fx i forbindelse med uddannelse, ønsker ofte ikke at bryde med det gamle netværk. De flytter måske indledningsvis i egen bolig, men søger ofte tilbage, da det sociale liv er vigtigere end alt andet. At være ude er ensomt. Det anbefales at inddrage målgruppens ønsker om at bo sammen i udarbejdelse af forslag til nye boligformer for målgruppen. Alternativt skal målgruppen lære at blive fastholdt i en bolig og blive bedre til at bo i såvel boligen som i boligområdet. Behov for et varieret udbud af botilbud For at kunne tilbyde en indsats på boligområdet kræves det som nævnt, at der tilvejebringes en række af tilbud. Der nævnes fx en trappestige af boliger, hvor personer kan skifte boform efter behov samt ordentlige boformer med forskellige former for opfølgning. Opfølgningen vil være afhængig af den enkelte beboers ressourcer med hensyn til at kunne bo i en selvstændig bolig. Der gives endvidere udtryk for et behov for en indsats, inden målgruppen får adgang til en bolig. Det kunne for eksempel være hensigtsmæssigt at samle målgruppen og lade dem bo et stykke tid uden for byen for at blive afruset og lægge planer for fremtiden og fremtidig bolig. Kaosboligen Der er brug for et tilbud, et sted at være, hvor der ikke stilles de helt store krav. Kaosboligen, eller amokboligen som denne boform også er blevet kaldt, er tænkt som en boligform, hvor der ikke opstilles særlige regler for at kunne bo i denne, måske midlertidige, bolig. Rammerne er få og defineret efter målgruppens behov. Man forestiller sig kaosboligen som en niche, hvor beboeren motiveres til efterfølgende at bo i en mere almindelig boform. Skæve boliger Hvad skæve boliger angår drages der paralleller til allerede eksisterende boligformer, der på mange måder lever op til den fleksibilitet omkring boform, som flere efterlyser. Der er behov for tæt opfølgning i forbindelse med indflytning i egen bolig, også selv om der er tale om en såkaldt skæv bolig. Der ytres ønske om, at der skal være mulighed for opfølgning i en længere periode. I denne tilpasningsperiode skal der blandt andet arbejdes med netværksdannelse. 19


Kulturkapellet - Teateranmeldelse: King Lear\nKing Lear Kronborg / Hamletscenen\nAnmeldt 13/7 2014, 10:18 af Mia Rendix\nOgså i år er Kronborg og dets smukke omgivelser ramme for HamletScenens mange indbydende initiativer. I august vises f.eks. The Globes stærkt roste nyfortolkning af Much Ado about Nothing og Peter Brooks udgave af King Lear på storskærm. Heller ikke de små, potentielt kommende Shakespeare-elskere skal snydes, så tragedien om Kong Lear præsenteres sågar også i en dukketeaterudgave under åben himmel.\nOg hvilken fornøjelse. Undertegnedes datterlil har førhen set skeptisk ud, når jeg har forsøgt at sælge Shakespeare, især efter to timers overværelse af et kursus i Macbeth. Så der skulle anderledes boller på suppen, da dukkeforestillingen skulle sælges som uundværlig ferieunderholdning. Men konklusionen må være, at med mindre ungerne er svært syge eller fysisk forhindrede, så er årets børnesatsning et ’must’.\nDet er en drabelig historie, der serveres med humor, præcision, brask og bram af dukkeførerne Hummelshøj og Rye. King Lear er en af Shakespeares mest elskede og mest spillede dramaer, om end den dystre slutning allerede i Shakespeares samtid ansås som kontroversiel. Der er uenighed i Lear-forskningen, om hvor vidt stykket er inspireret af virkelige hændelser, som står beskrevet i fx of The Chronicles of England, Scotlande, and Irelande af Raphael Holinshed (1587), der efter sigende skulle være hentet fra det endnu ældre værk, Historia Regum Britanniae af Geoffrey of Monmouth fra det 12. århundrede.\nAristoteles’ monumentale skrift Poetikken kom til at definere, hvorledes tragediegenren skal læses og forstås, men Shakespeares værker er ikke helt nemme at få presset de aristoteliske kongedyder ned over. Tragedien om Lear udspiller sig omkring spørgsmålet: Kan man afgøre et arvespørgsmål ved at lade et abstrakt-emotionelt begreb som kærlighed være målestokken for, hvem der skal arve kongeriget efter kongens død? Kong Lears beslutning om at lade de tre døtre, Goneril, Regan og Cordelia, konkurrere om, hvem der elsker ham mest, kalder på svære dilemmaer og universelle spørgsmål som ‘hvad er kærlighed?’, ‘kan man måle kærlighed?’ etc. – spørgsmål, der umiddelbart kan fremstå for abstrakte for børn fra seks år.\nMen de godt 30 minutters forestilling formår på både enkel og poetisk vis at skære ind til benet i den i forvejen ordrige tragedies tekst og gøre de komplekse problemstillinger forståelige for yngre sjæle. Rekvisitterne og scenografien er kogt ned til det minimalistiske, og dukkerne er letgenkendelige og umiddelbart identificerbare for børn. For at formidle Kongerigets deling synliggøres det via udskæringen af en kage, og dramaets eskalering gennemføres overskueligt med kampscener, kanoner og familiens opløsning som den uundgåelige slutning. Med Kronborgs smukke omgivelser som perfekt ramme lykkes det igen HamletScenen at præsentere William Shakespeare som uundgåelig og uimodståelig underholdning og Bildung for børn.\n« Inde ved siden af «\n» Den Lille Havfrue - The Musical... »\nKronborg / Hamletscenen\nAnmeldt 13/7 2014, 10:18\nKl. 13. Spiller alle dage i juli undtagen fredage.\nJacques S. Mathiessen\nLene Hummelshøj og Finn Rye (Skuespillere/dukkeførerer)\nBaseret på William Shakespeares "King Lear"


Sponsorer – Richelieu Horses\nRichelieu’s Fièvre d’Or\nMG Hestemassage v/ Marie Gandrup holder Fiévre up-to-date én gang i måneden. Marie er certificeret fysiurgisk Hesteterapeut og kan udføre både Kranio Sakral Terapi, massage, ledmobilisering og laserterapi. Marie er desuden optaget på en master class overbygning til sin nuværende uddannelse.\nDet er en alletiders måde at få løsnet eventuelle spændinger og ikke mindst forebyggelsen, så Fiévre altid har alle de rette forudsætninger for at yde bedst muligt under hver ridetur.\nFOTOGRAF OG WEBDESIGN.\nLine er en af vores gode venner, som hjælper os en hel del med både billeder, hjemmeside og diverse andre ting, hvor vores IT-kompetencer ikke rækker. Hendes egen hjemmeside er ironisk nok “ude af drift” for nu, men på facebook er det stadig muligt at se hendes billeder.\nVi har i 2018 indgået et samarbejde med SD Design omkring særligt Richelieus Fiévre d’Or, men også Shulay Gold Fever, som model for firmaet.\nDer er her tale om dansk design til både hest og rytter og en virksomhed med en stor passion bag hvert enkelt produkt. SD Design forhandles i over 17 lande. Vi er super glade for dette samarbejde, og ser frem til endnu flere gode photoshoots i 2019.\nVores gode ven Simone står bag “Simii Photography”, som sponsorerer os med billeder og video. Simone kan hyres til begge dele; særligt hendes hestevideoer er utroligt eksklusive, og vi kan kun anbefale hende, hvis man ønsker en salgs- eller promotion video og/eller billeder med blikfang. Ikke nok med at Simone kan bestilles til opgaver i hele landet; hun tager jævnligt ud på opgaver i hele verdenen – fra Mørkøv til Dubai!\nPederslund Interhorse er en veletableret grossistvirksomhed med over 20 år på det danske rideudstyrsmarked. I 2017 skiftede virksomheden hænder, og ejes idag af Louise og Thomas Kvistgaard, der selv har mange års erfaring indenfor rideudstyrsindustrien. Det er med Thomas og Louise, at Richelieu Horses har indgået samarbejde.


Nr. 25 af 49 Sjov og leg i Brighton\nSjov, fodbold og fleksibel.\nJeg kan ærligt anbefale Zubaball, jeg havde en fantastisk tid, og det er så sjovt at hoppe rundt overalt med venner i de kæmpe bolde. Alt var godt forklaret og demonstreret af vores fantastiske værter Rory og James. Alt var klar til tiden. Kommunikation og...klarhed var fantastisk, og denne virksomheds alsidighed gjorde det muligt at udføre forskellige aktiviteter i den tildelte tid. Venlige og hjælpsomme mennesker og de tilbød os nogle gode råd om Brighton også. Vi re-bookede til at gå et par dage senere til en venner fødselsdag. Tak Zubaball!Mere\nFremragende Stag Aktivitet\nJeg har for nylig booket fyrene fra Zubaball til min brors hjort. Selvom du ikke spiller fodbold, er det en meget fornøjelig og sjov aktivitet. James var meget kommunikativ og imødekommende ved booking, hvilket gør hele processen meget let. På dagen for hjortet fandt vi...James og Rory at være meget organiserede, med masser af spil og aktiviteter for os at gøre. Over alt var det en god start i weekenden, og jeg vil helt klart anbefale disse fyre, hvis du leder efter en rimelig og sjov aktivitet at gøre med en stor gruppe, når du besøger Brighton.Mere\nVi besøgte zubaball som en del af en polterabend og kan ærligt sige, at det var sjovt! Hvis du er en polterabend gruppe leder du efter noget at gøre så er det noget, du skal booke i. Selv hvis du har medlemmerne, der er en...fan af fodbold jeg kan garantere de vil nyde at deltage i dette. Min eneste punkt er, hvis du gør det du skal lade dig selv et stykke tid efter at gå hen og har et brusebad, fordi du kan få varmt og svedende forudtilberedte! Også får meget for pengene, og hvis jeg er på en anden polterabend i Brighton i fremtiden vil jeg helt sikkert være at sikre bestil dette!Mere\nSå meget sjovt at være havde!\nDette sted har langt mere end det gør i øjeblikket vurderinger og anmeldelser. Vi spillede som en gruppe på 7 personer efter et par drop out og selv om det var ganske lille, værten var fantastisk med os, og han var sikker på, at alt...fungerer fint numre. Det straks min mening tryg og fik mig ser frem til den næste time. De var meget komplekse og vidende i eventen, som var i stand til at besvare alle spørgsmål vi havde. Det var rigtig sjovt spil, vi spillede for at tage fat i stedet for at bruge vores typiske fødder, især lige nedrakning af mennesker. Det spil var ikke alt om fodbold som vi havde også spil uden at bruge af en fodbold. Dette er en begivenhed, som dybest set alle kan spille. Mange tak går til de fyre, der kiggede efter os!Mere\nthensx, Owner hos Zubaball - Football With Balls, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 13. februar 2017\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Zubaball - Football With Balls.\nBådture, Vandski og jetski, Vandsport


Operationen omfattede de samlede danske og vesttyske flåde- og flystyrker i den vestlige del af Østersøen. Koordinatoren af en ”Hurricane” rådede derfor over mindst 100 skibsbårne, langtrækkende sømålsmissiler fra de danske og vesttyske missilbåde samt de større enheder som korvetter og fregatter. Dertil kom kampflyene fra det store vesttyske marineflyvevåben samt de fly fra det danske flyvevåben, der kunne afsættes til opgaven1.\nI Enhedskommandoens planlægning blev ”Hurricane” betegnelsen for et nøje koordineret og lagdelt angreb rettet mod en større fjendtlig invasionsflåde, som efter krigens udbrud nærmede sig fra øst gennem Østersøen langs den polske og østtyske kyst syd for Bornholm. Invasionsflåden ville bestå af landgangsskibe og eskortefartøjer i form af destroyere og fregatter samt missilbåde, helikoptere og fly2.\nHærstyrkerne havde derefter til opgave at nedkæmpe de styrker, der havde held til at trænge igennem ”Operation Hurricane” angrebet og nå frem til de danske kyster, samt de fjendtlige enheder der blev landsat fra luften. De ville blive mødt af de sjællandske kampgrupper samt Hjemmeværnet under ledelse af COMLANDZEALAND i Ringsted9. BALTAP forventede, at den fjendtlige styrke ikke ville have styrke til at sætte sig fast i landgangsområderne, hvis man med ”Operation Hurricane” kunne sænke eller uskadeliggøre omkring 1/3 af landgangsstyrken10.\nOperation Hurricane var geografisk opdelt i et antal ansvarsområder og krævede omhyggelig koordination mellem de danske og de vesttyske enheder. Denne opgave blev gennem årene trænet meget grundigt ved NATOs øvelser11. Søværnets store fregatter af Peder Skram-klassen og senere korvetterne af Niels Juel-klassen var tiltænkt en vigtig rolle i denne koordination12.\nOperationen krævede en præcis udpegning af fjendtlige mål for at sikre, at det begrænsede antal sømålsmissiler blev rettet mod de mest værdifulde mål. Søværnets torpedomissilbåde af Willemoes-klassen havde et avanceret kampinformationssystem, som via datalink bl.a. kunne trække på måldata fra den mobile radarbase MOBA OPS og fra fregatter, korvetter og Lynx-helikoptere. På den måde kunne torpedomissilbådene sejle med radio- og radartavshed og lægge sig i ”missillæ” tæt under kysten, f.eks. langs Møns eller Stevns Klint, for at undgå selv at blive mål for fjendens missiler og fly13.\nWarszawapagten ville naturligvis angribe de danske og vesttyske enheder med pagtens mange fly og krigsskibe i Østersøen. En forudsætning for Operation Hurricane var, at NATOs flystyrker på forhånd havde angrebet og bombet de nordlige flybaser i Polen og Østtyskland for at nedslide Warszawapagtens flystyrker14. Torpedomissilbådene af Willemoes-klassen ville også her få data om fjendtlige flyangreb fra Søværnets fregatter og korvetter og på den måde abonnere på de større enheders mere avancerede og langtrækkende systemer15. Men chancerne for at de danske torpedomissilbåde ville overleve de fjendtlige angreb blev dog anset for at være meget ringe16.\nI dag ved vi, at Warszawapagten ville have anvendt taktiske atomvåben mod NATOs flådestyrker i Østersøen meget tidligt i deres angreb17. Det er vanskeligt at sige, hvilken virkning dette ville have haft for gennemførelsen af Operation Hurricane. Men NATO opererede også i sine planer med den mulighed, at en fjendtlig invasionsflåde skulle stoppes med atomvåben18.\nIndtil slutningen af 1960’erne gik Warszawapagtens planer ud på at angribe den sjællandske øgruppe samtidig med det store angreb, der skulle rettes fra Lübeck området gennem Slesvig-Holsten op mod Jylland. Men i 1970’erne opgav man overraskelsesangrebet mod Sjælland og rykkede det til krigens tredje dag, hvor man forventede, at NATO ville have færre fly tilbage til at angribe invasionsflåden19. Og NATOs øvelser med Operation Hurricane i 1980’erne har formentlig gjort Warszawapagten endnu mere betænkelig ved at gennemføre et stort og sårbart amfibieangreb i Østersøen.\nNielsen, Jens Perch: Operation Hurricane, artikel på websiden Dansk Militærhistorie, i Jysk Koldkrigs Forenings Medlemsblad, Årg. 6, nr. 10 (juli 2018), s. 12-14, og i Marineforeningens medlemsblad Under Dannebrog, Årg. 107, nr. 5 (oktober 2019), s. 16-19.\nHent artiklen “Operation Hurricane” som pdf-fil på Academia.edu


Forskningsgruppen - Offentligret - Forskningsportal, Aalborg Universitet\nForskningsgruppen indenfor offentligret koordineres af professor Lars Bo Langsted.\nGruppen danner rammen om en række forskellige underdiscipliner, der har det til fælles, at de på et eller andet plan vedrører det offentliges regulering af borgernes adfærd. De discipliner, der pt. dækkes af et eller flere af gruppens medlemmer, er: skatte- og afgiftsret, socialret, forvaltningsret, strafferet, straffeproces og civilproces. Gennem gruppens arbejde er det blevet klart, at disse discipliner har langt mere til fælles end man umiddelbart skulle formode. For eksempel gennemsyrer retssikkerhedsspørgsmål på forskellig måde samtlige discipliner og de er alle i større eller mindre grad under pres for at effektivisere sig. Men hvor effektivitet tidligere drejede sig om hvor effektiv en beskyttelse reglerne ydede det enkelte individ, synes effektivitet i dag stadigt oftere at blive forstået ud fra en økonomisk kontekst, hvor samfundet er beskyttelsesobjektet.\nDen kommunale forvaltningsindsats på området for udsatte børn og unge: Mellem tradition og forandring\nNational konference om børnerettigheder 2018\nProblems and challenges in the handling of child cases\nÅrets Underviser på jura- og erhvervsjurastudierne ved Aalborg Universitet\nÅrets Underviser på kriminologi 2016, Aalborg Universitet\nKarnov Group, Danmark\nYderligere søgbare ISSNs (Elektroniske): 1399-784X\nSantérus Forlag Sweden, Danmark\nThe transposition of the Environmental Liability Directive: the concept of threshold, the scope of application and defenses


De 10 bedste hoteller som tillader kæledyr i Didim\nBedste hoteller som tillader kæledyr i Didim, Tyrkiet\nHoteller som tillader kæledyr i Didim\n12 af 197 ejendomme matcher dine filtre. Ryd alle filtre\nPrisbesked: Hotelpriserne holder sig i ro i Didim. Det er et godt tidspunkt at booke på!\nNr. 1 ud af 12 i Hoteller som tillader kæledyr i Didim med bedste værdi for pengene\nNr. 2 ud af 12 i Hoteller som tillader kæledyr i Didim med bedste værdi for pengene\nNr. 3 ud af 12 i Hoteller som tillader kæledyr i Didim med bedste værdi for pengene\nNr. 4 ud af 12 i Hoteller som tillader kæledyr i Didim med bedste værdi for pengene\nNr. 5 ud af 12 i Hoteller som tillader kæledyr i Didim med bedste værdi for pengene\nNr. 6 ud af 12 i Hoteller som tillader kæledyr i Didim med bedste værdi for pengene\nNr. 7 ud af 12 i Hoteller som tillader kæledyr i Didim med bedste værdi for pengene\nNr. 8 ud af 12 i Hoteller som tillader kæledyr i Didim med bedste værdi for pengene\nNr. 9 ud af 12 i Hoteller som tillader kæledyr i Didim med bedste værdi for pengene\nNr. 10 ud af 12 i Hoteller som tillader kæledyr i Didim med bedste værdi for pengene\nNr. 11 ud af 12 i Hoteller som tillader kæledyr i Didim med bedste værdi for pengene\nNr. 12 ud af 12 i Hoteller som tillader kæledyr i Didim med bedste værdi for pengene\nNr. 2 af 57 specialiserede indkvarteringssteder i Didim


Martin Hedegaard - Selvstændig Herbalife medlem Blog & andre gode artikler - 4 trin til en sundere livsstil\nBlog & andre gode artikler /\n4 trin til en sundere livsstil\nEr du forvirret over alle de forskellige budskaber, du får gennem medierne?\nSpis dit, og undgå dat! Nu er tiden inde til, at du glemmer alle disse forvirrende budskaber og begynder at bruge en nem, sjov og yderst succesfuld indfaldsvinkel til det, du spiser. Vi har samlet en række kortfattede, klare råd, som er nemme at følge. Du opnår hurtig tiltro til og kontrol over den mad, du kan vælge..\nIkke mere forvirring!\nNår du har din opmærksomhed rettet mod blot fire hovedområder, bliver resultatet en velafbalanceret kostplan, hvor vægten ligger på dit velbefindende.\nDe fire hovedområder er: proteiner, fibre, kulhydrater og fedtstoffer.\nPrint denne side ud. Kig jævnligt på den, indtil du er helt fortrolig med indholdet, og principperne fungerer for dig. Du vil blive overrasket over de fantastiske resultater!\nSkær ned på mængden af dårlige kulhydrater\nFylder du ofte tallerkenen med kartofler, pasta, brød og ris? Hvor ofte består dit mellemmåltid af kage, kiks, wienerbrød, slik eller chips?\nDenne form for fødevarer er hurtige og nemme at få fat i, og de smager dejligt. Det kommer nok heller ikke som en overraskelse for nogen, at de udgør størstedelen af den moderne kostplan. Desværre er det de dårlige kulhydrater – sukker og stivelse – der er årsag til, at mange vejer for meget. Mange af disse fødevarer omdannes hurtig til sukker i kroppen, og hvis kroppen ikke umiddelbart har brug for dem som brændstof, så lagres de som fedt.\nPå den anden side er der de gode kulhydrater, f.eks. friske, farverige grøntsager, der desuden forsyner kroppen med vigtige fibre. Fyld tallerkenen med farver: grønne bønner, orange peber, frisk rødkål, og du spiser stadig de ’rigtige’ kulhydrater! Hvis du har ført et stillesiddende liv, og du elsker kulhydrater, kan det være svært at komme udenom det faktum, at for mange kulhydrater + minimum aktivitet = overflødig fedt.\nLøsningen er ret indlysende – skær ned på mængden af kulhydrater i kosten. Men hvad kan du så spise i stedet? Hvordan bekæmper du sulten? Det fører os videre til de næste to principper... fibre og proteiner.\nFibre er med til at gøre dig mæt – en kostplan, som indeholder masser af fiberrig mad, efterlader dig næppe sulten. Der opstår adskillige helbredsmæssige fordele, når du øger mængden af fibre.\nFiberholdige fødevarer er fyldt med vitaminer og mineraler.\nFiberholdige fødevarer har et højt væskeindhold, hvilket er vigtigt, da det er med til at forebygge forstoppelse.\nFibre er med til at optimere kroppens fordøjelsesproces – de holder gang i maskineriet – og sikrer, at affalds- og giftstoffer udskilles langt hurtigere end ellers.\nFiberholdige fødevarer er med til at forsyne tarmene med nyttige bakterier, som holder antallet af dårlige bakterier nede på et minimum, fordi der skabes en indre balance.\nHvad er de der fantastiske ’kostfibre’ for nogen?\nGrøntsager – masser af grøntsager! Spis så mange, du har lyst til og mindst 7 portioner om dagen – en portion svarer til to spiseskefulde med top. Spis dem både rå eller letkogte. Sørg for masser af variation: asparges, broccoli, rosenkål, blomkål, selleri, squash, agurk, hvidløg, grønne bønner, grøn peber, porre, salat, champignon, løg, ærter, spinat, bønnespirer, søde kartofler og tomater. En stor, farverig salat hver dag er fyldt med fibre, som er en ren gave til dine tarme! Frugt er også en velegnet fiberkilde, men der er ret meget sukker i frugt (fruktose), som kroppen omdanner til glukose og lagrer som fedt, hvis ikke den skal bruge det med det samme. Praktisk talt alle former for grøntsager har et lavt sukkerindhold, så derfor anbefaler vi, at man øger mængden af grøntsager og begrænser mængden af frugt til 2 stykker om dagen, mens du er i gang med at regulere vægten. De bedste former for frugt er: æbler, abrikoser, kirsebær, grapefrugt, vindruer, kiwi, appelsiner, ferskner, pærer, ananas, blommer, jordbær og vandmelon. Hvis du mangler fibre, risikerer du, at kroppen bliver sløv, fyldt med giftstoffer og overvægtig – du har virkelig brug for fiberholdig kost! Så spis flere grøntsager, og tag et førsteklasses fibertilskud hver dag. Dermed sørger du for, at du får fibre nok.\nSpis flere proteiner\nProteiner er vigtige ingredienser i din kostplan, men det er ikke nødvendigt eller sundt at spise ekstra meget oksekød, ost, æg og fløde, som nutidens populære ’proteintunge’ vægtreguleringssystemer foreskriver. Denne ubalancerede indfaldsvinkel resulterer i alt for mange kalorier, som stammer fra fedt, og er en farlig belastning af fordøjelsessystemet og de organer, som klarer udskillelsen af affaldsstoffer. Den mere sikre metode er at vælge en alternativ proteinkilde af god kvalitet, der sikrer, at du hver dag får proteiner nok, og som er med til at gøre dig mæt:\nMager kylling, rødt kød, fisk eller tofu\nHerbalifes ernærings shake er proppet med sojaproteiner. De indeholder de samme vigtige vitaminer og mineraler som et velafbalanceret måltid, men med et minimum af kalorier. Den fås i fem lækre smagsvarianter og er hurtig og let at tilberede. Protein Drink Mix er et enestående produkt og nøglen til sundere kostvaner og succesrig vægtregulering.\nHerbalife's protein supplement indeholder en særlig blanding af valle- og sojaproteiner. Pulveret kan blandes i shakes eller drysses ud over maden. På denne måde er du med til at sikre, at kroppens daglige behov for proteiner dækkes.\nDisse produkter indeholder rene proteiner, som også er rent forbrændende. Kroppen har nemt ved at optage dem – et langt bedre alternativ!\nReducer mængden af skadeligt fedt\nVi ved, at overflødig kropsfedt i sidste ende vil være skadeligt for vores helbred, men fedt er livsvigtig for kroppens velbefindende. Det forsyner kroppen med multifunktionelle næringsstoffer – vigtige fedtsyrer\nSom giver liv til hver eneste celle i kroppen. Fedt hjælper kroppens blodkar med at forblive elastiske. Det er næring til hjernen og nervesystemet!\nKroppen ved præcis, hvilke næringsstoffer den har brug for ved hvert måltid.\nNår der mangler næringsstoffer, som f.eks. fedt, så bliver kroppen ved med at være sulten, indtil du har suppleret op med det, der mangler.\nKager, wienerbrød, kiks, slik, chokolade, chips etc. er fedt- og sukkerholdig mad, som er lettilgængelig. Denne form for mad kan ikke stille sulten. Kvaliteten er ikke den rette, og den indeholder ikke det rette udvalg af de næringsstoffer, der er nødvendige for, at kroppen kan opretholde alle dens funktioner. Derimod indeholder denne madtype de skadelige fedtstoffer – transfedtsyrer, hydrerede eller delvist hydrerede olier og margariner. Kroppen kan have svært ved at skille sig af med de skadelige fedtstoffer, så derfor lagres det i fedtcellerne, som vil vokse, indtil de når deres fulde kapacitet. Dernæst fordobles de, så de kan takle alle former for overskud.\nHav fokus på de gode fedtstoffer, og undgå ’junkfedtstofferne’. De gode fedtstoffer, der findes i nødder, frø og fisk, forsyner kroppen med vigtige fedtsyrer, som den kan anvende til et godt formål. Men ofte mangler der ét vigtigt fedtstof – omega 3 – der findes i de fede fiskearter, som f.eks. sardiner, makrel, laks og tun. Medmindre du spiser 3-4 portioner af denne type fisk hver uge, bør du tage et førsteklasses fiskeolietilskud.\nOprettet i Vægtregulering af\nGiv hjertet en chance\nMærk Forskellen med Herbalife...


Nuuk, Grønland søndag fuldmånedag 12. marts 2017 – Mikael Hertig\nNuuk, Grønland søndag fuldmånedag 12. marts 2017\nby mikael on 12. marts 2017 in Dagen og vejret i Nuuk Grønland • 0 Comments\nAftensol over Qinngorput, Suloraq 8. marts 2017\nLængslen efter tøbrud\nI Martin A Hansens roman “Løgneren” spiller vejret en stor rolle, forstået som det tidspunkt, hvor isen bryder, og der igen kommer kontakt med fastlandet. Ud af kirkens 1. tekstrække kommer vi på et eller andet tidspunkt til beretningen om, at Jesus uddriver de onde ånder. Der har været en folkelig overtro: “Når sneppen kommer, uddriver Jesus de onde ånder”. Sneppen kommer i Danmark efter almindelig iagttagelse på netop dette tidspunkt.\nNår mørketiden kommer om efteråret, længes alle efter sneen. Den lyser landskabet op og giver plads til de udendørs skiaktiviteter. Vinteren 2016-17 vil i Nuuk blive husket på grund af de kæmpe snemængder. Mange siger, de aldrig har oplevet så meget sne i Nuuk som denne vinter. Det hører årets gang til, at vi ved, at i løbet af det næste par måneder kommer først de små tøvejrsdage og til sidst det store brølende tøbrud.\nI Grønland er der også varsler og mystik i forårsfortællingerne. Men kulissen er årstidernes skiften som et fælles grundvilkår. Vi længes efter tøbruddet. Og det kan i år ikke blive andet end voldsomt.\nTorvet ved Bryghuset, set fra Oles Varehus. Jo koldere klimaet er, des mere er vi indendørs. Livet på gaden i Grønland er præget af folk, der går et andet sted hen. Indendørs igen. Mikael Hertig foto marts 2017. (c)\nNuuk søndag 12. marts 2017\nSolen står op klokken 6.55 – (og det er før klokken 7.00) Sunrise – Sonnenaufgang – lever de soleil\nSolen går ned klokken 18.19 Sunset – Sonnenuntergang – coucher de soleil\nDagens længde på vej mod jævndøgn 11 timer og 24 minutter – Day length – Tageslänge – Douce Journee\nDagen er siden vintersolhverv tiltaget med 7 timer og 18 minutter Total Day growth since soltice – Totales Wachstum des Tages nach Sonnenwende -La croissance du jour depuis solstice\nFuldmåne 12. marts. Full moon march 12. La lune pleine 12/3.\nVejrudsigt Nuuk 12. marts 2017\nUdsigt fra altanen mod Marlenesund og de nye blokke længere sydvestpå i Qinngorput Mikael Hertig foto marts 2017 (c)\nSvag til jævn middelvind fra nord 2 – 7 m/sek.\nTemperaturforløb – 7 C – -> – 5 C\nSkyet til letskyet, solskin midt på dagen, derefter igen skyet. Vi får næppe fuldmånen at se, hvis DMI’s vejrudsigt holder.\nTags:dagslængde foto Grønland istap Marlenesund Nuuk Qinngorput sne solhverv solnedgang solopgang temperatur tø tøbrud vind\n← Dagen og vejret i Nuuk lørdag 11. marts\nMandagen for Nuuk 13. marts 2017 – dagen og vejret →


TEST: HTC One mini – Denne mini er krympet for meget\n: HTC One mini\nDenne mini er krympet for meget\nHTC er hoppet med på mini-vognen og har lanceret en lillebror til HTC One.\nPubliceret 09/08/2013 - 18:17\nLydkvalitet og BoomSound Lækre materialer\nFor lidt lager kan ikke udvides For dyr\nSkærm: 4,3" 720 x 1280 Super LCD, 342 ppi\nProcessor: 1,4 GHz Snapdragon 400 dual-core\nHukommelse: 1 GB ram/ 16 GB lager\nKamera: 4 MP UltraPixel + 1,6 MP\nTrådløst: 4G LTE, BT 4.0, 802.11 a/b/g/n\nMål: 132 x 63,2 x 9,25 mm\nHTC One mini hedder den nye smartphone fra det taiwanesiske firma, men hvor vi tidligere har kritiseret verdens største smartphone-producent, Samsung, for med deres mini-version af Samsung Galaxy S III blot at ville lukrere på en populær model (da mini-udgaven udover navnet ikke havde ret meget til fælles med originalen), så er der faktisk lige så mange ligheder mellem HTC One og HTC One mini, som der er forskelle. Og det skal forstås positivt, da vi i sin tid nærmest skamroste HTC One i vores test.\nBlinkFeed og Sense 5.0\nPræcis som HTC One kommer HTC One mini med Android Jelly Bean og HTC’s egen HTC Sense 5.0-brugerflade, der blandt andet inkluderer BlinkFeed. Det er en ny type startskærm, der præsenterer nyheder og indhold fra sociale medier i en strøm, man kan bladre frem og tilbage i. Mest af alt minder BlinkFeed om en blanding af den populære Flipboard-app og de dynamiske fliser fra Windows Phone 8. Og brugeren vælger naturligvis selv hvilket indhold, der skal vises i strømmen.\nEksempel på en fodboldfans BlinkFeed.\nEn anden særhed ved HTC Sense 5.0 er, at der kun er to knapper til navigation – nemlig Hjem og Tilbage. Den tredje knap, som normalt har dobbeltrollen som menuknap og visning af seneste apps, er blevet droppet. Det vil måske forvirre nogle, garvede Android-brugere, men vi synes godt om den nye brugergrænseflade, som på mange måder – ikke mindst på grund af førnævnte fravalg – er blevet mere simpel og overskuelig.\nSom musikafspiller – både med hovedtelefoner, men også med de eksterne højttalere – var og er HTC One noget ganske særligt. Og det gælder så sandelig også for HTC One mini, der både byder på Beats Audio og indbygget forstærker. Lyden i hovedtelefonerne er simpelthen uovertruffen, og med de to eksterne stereohøjttalere – HTC kalder dem for BoomSound – kan HTC One mini også levere hæderlig lyd præcis ligesom storebror.\nHTC One mini er præcis som HTC One forsynet med to eksterne stereohøjttalere med dedikeret forstærker. Det kalder HTC for BoomSound.\nLidt billigere udseende, men stadig flot\nHvad angår design og materialer, er der i øjeblikket ingen telefon på markedet, der overgår HTC One, der kommer med et unibody-kabinet fremstillet af ét stykke eloxeret aluminium. Og bagsiden er let buet – det såkaldte pudedesign – så telefonen er lidt tykkere på midten end ved kanterne.\nPræcis det samme gælder for HTC One mini, der altså også er fremstillet i samme materiale som HTC One. Men der er tale om to, separate elementer – forside og bagcover – som er fæstnet på hver sin side af en hvid plastickant. Denne kant er rammen for hele telefonen, således at skærmens glas heller ikke når helt ud til kanterne, som det er tilfældet med HTC One. Det giver alt i alt HTC One mini et knap så eksklusivt udseende som storebror, mens den til gengæld stadig er langt foran den nærmeste mini-konkurrent fra Samsung, både når det gælder design og byggekvalitet.\nHer ser man tydeligt den hvide plastickant, der indrammer telefonen.\nSelve skærmen er af samme type som på HTC One, men den er naturligvis mindre, og opløsningen er lavere, hvilket giver en lavere pixeltæthed på HTC One mini. Nemlig 341 ppi mod 468 ppi, hvilket efter vores bedste overbevisning ikke kan ses med det blotte øje. Der er altså ingen reel forskel på billedkvaliteten, men der er naturligvis plads til mere på den store skærm med den højere opløsning.\nHer er HTC One mini krympet i vask\nNaturligvis er HTC One mini fysisk mindre end HTC One (132 x 63,2 x 9,25 mm og 122 g mod 137,4 x 68,2 x 9,3 mm og 143 g), ligesom HTC One mini må nøjes med 1 gigabyte ram og en dual-core Snapdragon 400 processor på 1,4 GHz imod den større models 2 gigabyte ram og quad-core Snapdragon 600 processor på 1,7 GHz. Hvilket selvfølgelig også gør en forskel, når vi måler hastighed og ydelse. Således scorer HTC One mini 1368 point i vores benchmark-test (Geekbench 2), mens ”den rigtige” HTC One opnår næsten dobbelt så mange point med en score på 2641.\nKigger vi på browserydelsen, som vi måler med Browsermark 2.0, så opnår HTC One et resultat på 2310, mens HTC One mini må nøjes med 1483. Med andre ord præsterer HTC One mini som en god mellemklasse-telefon i vores syntetiske test, mens HTC One, som den high-end smartphone den er, selvfølgelig ligger helt fremme i feltet sammen med telefoner som Sony Xperia Z og Samsung Galaxy S4.\nPræcis som HTC One kommer One mini med lukket kabinet, hvilket betyder, at brugeren ikke kan komme til batteriet. Og hukommelsen kan heller ikke udvides, hvilket er en skam, da HTC One mini kun kommer i en version med 16 gigabyte indbygget lagerplads. Begge telefoner leveres med 4G/LTE, der understøttes af 800/1800/2600 MHz-frekvensbåndene.\nOg her er der skåret ind til benet\nPå en række punkter er der selvfølgelig konkrete forskelle på HTC One og HTC One mini. Når en smartphone skal gøres både mindre og billigere skal der hugges en hæl og klippes en tå, hvilket så i praksis betyder, at HTC One mini for eksempel må undvære NFC, ligesom den heller ikke har indbygget IR og dermed må undvære muligheden for at agere fjernbetjening for familiens tv.\nMest overraskende er det, at der også er forskel på kameraet. Vi har ellers skamrost HTC One for det innovative Ultrapixel-kamera, der sågar vandt vores test af kameramobiler. Og HTC One mini er da også i princippet udstyret med næsten det samme kamera (Ultrapixel, 4 MP, pixelstørrelse 2.0 µm, F2.0 blænde og 28 mm objektiv). Faktisk er den eneste forskel på papiret, at HTC One mini mangler optisk billedstabilisering (OIS) og ikke understøtter HDR-video, samt at frontkameraet er et andet – nemlig et 1,6 MP kamera imod HTC One’s 2,1 MP med HDR og 88° vidvinkelobjektiv.\nMen alligevel er der ret stor forskel på billedkvaliteten. Billederne fra HTC One mini bliver i direkte sammenligning med billeder fra storebror mere uskarpe og underbelyste, og vi kan absolut ikke kaste roser efter Ultrapixel-kameraet på HTC One mini på samme måde, som tilfældet var med HTC One. (klik på billederne i galleriet herunder for at se dem i fuld størrelse)\nHTC One mini kommer med et frontkamera uden vidvinkelobjektiv. Det kan ses på dette selvportræt.\nHTC One kan for tiden fås for omkring 4.600 kroner, mens HTC One mini koster i omegnen af 3.600 kroner. Og sidstnævnte pris er helt ærligt for høj i forhold til, hvad man får for pengene. HTC One mini er en glimrende mellemklasse-smartphone, der kommer med masser af de features og funktioner, som gør HTC One til tidens Android-konge. Software og brugerflade har de to modeller til fælles, ligesom HTC One mini kommer med samme fremragende lydkvalitet som storebror. Men selvom de to telefoner er fremstillet i samme materiale, er HTC One mini knap så eksklusivt designet. Skærmopløsningen er mindre, og det samme gælder i den grad ydelse og tempo. Lagerpladsen er blevet halveret og kameraet kan ikke leve op til de høje forventninger, vi på grund af HTC One havde til Ultrapixel-teknologien.\nHTC One mini er klart en bedre ”mini-model” end Samsung Galaxy S III, men den er så sandelig også dyrere. Og i forhold til at man for samme pris kan få langt bedre telefoner end HTC One mini – for eksempel fås Sony Xperia Z i øjeblikket for under 4.000 kroner – så har vi svært ved at anbefale den. Atter engang må vi konkludere, at man ikke får noget godt produkt ud af at krympe et hit i kogevasken!