Luftforurening i Europa 1997, sammendrag — Det Europæiske Miljøagentur\nLuftforurening i Europa 1997\nLuftforurening i Europa 1997, ...\nLuftforurening i Europa 1997, sammendrag\nEEA's Miljømonografi nr. 4\nDownload sammendraget som PDF fil\nSamfundstendenser og målsektorer\nIndholdet af denne rapport afspejler ikke nødvendigvis Europa-Kommissionens eller andre EU- institutioners officielle holdning. Hverken Det Europæiske Miljøagentur eller enkeltpersoner eller selskaber, der optræder på agenturets vegne, kan gøres ansvarlige for den anvendelse, som måtte blive gjort af informationerne i denne rapport. De i denne publikations anvendte betegnelser og beskrivelser er på ingen måde udtryk for den Europæiske Unions eller Det Europæiske Miljøagenturs holdning til de anførte landes, territoriers, byers, områders eller myndigheders retsstilling eller til grænsedragningen for sådanne territoriale enheder.\nEuropa og navnlig Den Europæiske Union gør fremskridt med hensyn til begrænsningen af dele af luftforureningen og dens indvirkning på menneskers sundhed og økosystemerne. De største fremskridt er sket med hensyn til forsuring og luftkvaliteten i byerne, hvilket skyldes reduktionen af svovlemissionerne fra punktkilder samt indførelsen af blyfri benzin til personbiler. I store dele af Europa har disse forbedringer imidlertid ikke været tilstrækkelige til at opnå acceptable niveauer for svovl og bly i miljøet. Hvad angår andre miljøproblemer, der skyldes luftforurening (klimaændringer og troposfærisk ozon), har der ikke været tale om nogen forbedring endsige nogen stabilisering i de senere år. For alle luftrelaterede miljøproblemers vedkommende er effekten af de politikker og foranstaltninger, der er indført for at reducere emissionerne, blevet mere end udlignet af en stigning i drivkræfterne bag belastningerne, navnlig inden for transportsektoren. Der er behov for yderligere kraftige reduktioner af alle emissioner af luftforurenende stoffer, hvis målene for luftkvalitet og overskridelser af de kritiske belastninger på økosystemerne skal nås.\nI henhold til forordningen om oprettelse af Det Europæiske Miljøagentur (nr. 1210/90) skal Miljøagenturet skaffe objektive, pålidelige og sammenlignelige oplysninger på europæisk plan til støtte for udformningen af politikker og med henblik på at skabe øget bevidsthed i befolkningen. I denne rapport, "Luftforurening i Europa 1997", der udgives på dette tidspunkt, for at den kan danne grundlag for EUs nye politiske initiativer i 1997/98, vurderes adskillige miljøproblemer, hvor luftforureningen spiller en vigtig rolle. I rapporten fokuseres der især på belastninger, miljøsituation og indvirkninger, men den indeholder også oplysninger om de vigtigste drivkræfter, der påvirker miljøsituationen (se fig. 1). Rapporten kan ses som en byggesten med henblik på udarbejdelsen af en årlig indikatorrapport og dækker følgende fem miljøproblemer:\neutrofiering (atmosfærisk deposition)\nluftkvaliteten i byerne\nRapporten dækker EUs 15 medlemsstater (EU15), som er Miljøagenturets vigtigste kunder. Rapporten indeholder imidlertid også oplysninger fra andre europæiske lande og parterne i UNECEs konvention om grænseoverskridende luftforurening over store afstande (CLRTAP), idet denne konvention spiller en vigtig rolle for begrænsningen af den grænseoverskridende luftforurening i Europa.\nFigur 1: DPSIR-modellen\nKun et relativt begrænset antal forurenende stoffer, som frigøres gennem menneskelig aktivitet inden for de fem økonomiske målsektorer under EUs femte miljøhandlingsprogram, bidrager til fem af de største miljøproblemer, som Europa står over for i øjeblikket.\nDer er sket en vis bedring i de seneste år, især i forbindelse med de miljøproblemer, som har været kendt et stykke tid, hvor der allerede er truffet modforanstaltninger, og hvor det er muligt at målrette bekæmpelsesforanstaltninger og -politikker, hvilket for eksempel gælder for blykoncentrationer i byområder forårsaget af blyholdig benzin, eller forsuring opstået på grund af svovlemissioner fra store punktkilder såsom kraftværker.\nAndre problemer, som f.eks. klimaændringer, luftkvaliteten i byområder og troposfærisk ozon, er vanskeligere at løse, enten på grund af øget økonomisk aktivitet eller det stadig stigende antal diffuse emissionskilder baseret på fossilt brændstof, som f.eks. biler.\nDa det samme forurenende stof i mange tilfælde har betydning for flere forskellige miljøproblemer, vil reduktionen af emissioner med henblik på at forbedre situationen vedrørende ét problem også medvirke til at løse andre. Reduktion af CO2-emissioner for at afhjælpe klimaændringer vil også reducere SO2-, NOx- og CO-emissioner og dermed føre til forbedringer på områder som forsuring, troposfærisk ozon og luftkvaliteten i byområder.\nFigur 2: Model med flere foruenende stoffer/flere virkninger\nSom det fremgår af eksemplet med troposfærisk ozon, kan små reduktioner i prækursoremissionerne føre til en stigning i de lokale ozonkoncentrationer (på grund af den ikke-lineære kemi, der er afhængig af prækursorer for NOx og NMVOC). Det kan derfor være nødvendigt med store reduktioner i prækursoremissionerne for at nedbringe ozonkoncentrationen i troposfæren, men som vi har set, kan dette vise sig at være omkostningseffektivt, fordi sådanne reduktioner også medvirker til at mindske andre problemer som f.eks. forsuring, eutrofiering og ringe luftkvalitet.\nStatus over de vigtigste (belastnings-) indikatorer analyseres i kapitlerne om miljøproblemer og luftforurening og opsummeres her i forhold til målsætningerne (i EUs femte miljøhandlingsprogram og/eller andre relevante internationale målsætninger og forpligtelser). I dette sammendrag fokuseres der navnlig på EU15 (tabel 1).\nKonklusionerne præsenteres for hvert af de fire miljøproblemer, der er omfattet af rapporten. De baseres på sammenfatningen i tabel 1 vedrørende belastningsindikatorer for EU15 samt på yderligere oplysninger om indikatorer for miljøsituation og indvirkning i kapitlerne om miljøproblemer i resten af Europa (navnlig parterne i UNECE/CLRTAP).\nTabel 1: Vurdering af miljøfremskridt (belastningsindikatorer) med hensyn til opnåelse af 2000-målsætningerne for EU15.\nBemærkninger til mål i år 2000\nCO2-emissioner (brændselsrelateret) 99 100 97 100 EU- og UNFCCC-stabilisering af emissionerne i 2000 (i forhold til 1990-niveauet)\nSO2-emissioner 120 100 72 60\nUNECE/CLRTAP-reduktion af emissionerne på 30% (i forhold til 1980-niveauet)\nReduktion af emissionerne i EU på 35% (i forhold til 1985-niveauet)\nEU og UNECE/CLRTAP-mål for "60% lukning af hullet" mellem det nuværende emissionsniveau og den kritiske belastning eller en 62% reduktionn of emissionerne for EU som helhed (i forhold til 1980-niveauet)\nNOx-emissioner 94 100 93 70 EU-mål på en 30% reduktion af emissionerne (i forhold til 1990-niveauet)\nNMVOC-emissioner 100 89 70 EU og UNECE/CLRTAP-mål på en 30% reduktion af emissionerne (i forhold til 1990-niveauet)\nI den anden IPCC-evalueringsrapport (1995) konkluderede man blandt andet, at "resultaterne af undersøgelser tyder på, at mennesket har en tydelig indflydelse på det globale klima", "koncentrationen af drivhusgasser i atmosfæren, blandt andet CO2, CH4 og N2O, er steget betydeligt siden industrialiseringen, nemlig med henholdsvis 30%, 145% og 15% (tal for 1992)", "den gennemsnitlige globale lufttemperatur ved jordoverfladen er steget med mellem 0,3 og 0,6°C siden slutningen af det 19. århundrede".\nFra 1990 til 1994 faldt CO2 -emissionerne i flere EU-medlemsstater (Tyskland, Det Forenede Kongerige og Italien), hvilket medførte en reduktion for EU15 på omkring 2-3%; det skyldtes især kortsigtede faktorer som et midlertidigt fald i industriens og økonomiens vækstrater, en omstrukturering af den tyske industri, minelukninger i Det Forenede Kongerige og omlægning af kraftværker til naturgas.\nDet mål, der består i en stabilisering af CO2 -emissioner i EU på 1990-niveau i år 2000, overvåges af Europa-Kommissionen. Alle medlemsstaterne har indsendt årsopgørelser for 1990-1994 og de fleste også for 1995. De har også fremsendt de første nationale programmer, hvori de opstiller fremtidsprognoser og beskriver de foreslåede foranstaltninger, der skal sikre reduktioner eller en stabilisering af situationen.\nDer hersker usikkerhed om det forventede emissionsniveau for EU15 i år 2000 samt om, hvorvidt EU vil kunne stabilisere CO2 -emissionerne i år 2000 (i forhold til 1990-niveauet). Der hersker også usikkerhed om medlemsstaternes gennemførelse af foranstaltningerne. Virkningerne af mange af disse foranstaltninger vil først kunne mærkes efter år 2000.\nEUs Ministerråd (miljøministrene) har foreslået, at de industrialiserede lande reducerer drivhusgasemissionerne til 15% under 1990-niveauet i 2010. Målet er baseret på den samlede reduktion af de vigtigste drivhusgasser (CO2, CH4 og N2O), idet der skal tages hensyn til disse stoffers potentielle bidrag til drivhuseffekten. Hvis medlemsstaterne overholder de forpligtelser, de har indgået, vil EU som helhed kunne reducere emissionerne med 10% inden år 2010. Nogle EU-medlemsstater kan fortsat øge deres emissioner, fordi disse vil blive opvejet af andre medlemsstaters reduktioner. Der vil blive peget på yderligere politikker og foranstaltninger for at gøre det muligt for EUs medlemsstater at sikre en generel reduktion på 15% inden år 2010, hvis de industrialiserede lande bliver enige om dette mål på den tredje konference for parterne i FNs rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), der vil blive afholdt i Kyoto (Japan) i december 1997.\nFor EU blev målet i det femte miljøhandlingsprogram om en reduktion på 35% af SO2 -emissionerne (i forhold til 1985-niveauet) allerede nået i 1994, idet den faktiske reduktion af emissionerne fra 1985 til 1994 var på 40%.\nFor hele Europa blev UNECE/CLRTAP-målet om en reduktion på 30% af SO2-emissionerne (i forhold til 1980-niveauet) også nået allerede i 1994, idet den faktiske reduktion af emissioner mellem 1980 og 1994 var på næsten 50%.\nReduktionen af SO2-emissioner i Europa mellem 1980 og 1994 skyldes flere ting, herunder muligheden for at målrette bekæmpelsesforanstaltninger mod store punktkilder (kul med lavt svovlindhold og afsvovling af røggasser) og emissionsreduktioner, der er opnået indirekte gennem f.eks. skift til andre brændselstyper med en øget andel til naturgas og en faldende til kul, renovering af kraftværker og omstrukturering af økonomierne i Central- og Østeuropa.\nDet er usikkert, om EU og resten af Europa når det mål for år 2000, der er fastlagt i den anden UNECE-svovlprotokol. For EU15 som helhed er målet en emissionsreduktion på 62% (i forhold til emissionsniveauet i 1980). Alle parter i UNECE/CLRTAP-konventionen forventes at nedbringe deres emissioner yderligere på grundlag af deres mål for emissionsreduktion. Til sammenligning kan anføres, at SO2-emissionerne faldt med omkring 55% i EU fra 1980 til 1994.\nI forbindelse med de to nye EU-strategier vedrørende forsuring og ozon er nye og strengere mål for reduktionen af emissioner i EU15 under udarbejdelse. For SO2 er det foreløbige loft for emissioner i EU15 i år 2010 på 2,7 mio. tons svarende til en reduktion på 84% i forhold til 1990. Disse tal er foreløbige og vil blive revideret i lyset af f.eks. den kommende ozonstrategi og yderligere forbedringer af de videnskabelige analyser.\nSom følge af de nye initiativer på EU-plan, såsom EUs forsuringsstrategi, forslaget til et nyt direktiv om begrænsning af svovlindholdet i svær brændselsolie, ændringen af LCP-direktivet og IPPC-direktivet, vil SO2-emissionerne fortsat falde efter år 2000.\nMålet i den første NOx-protokol fra LRTAP-konferencen om at stabilisere emissionerne på 1987-niveau i 1994 er nået for Europa som helhed, om end ikke af alle underskrivere af protokollen. Europas emissioner af NOx faldt med omtrent 13% fra 1987 til 1994. Reduktionerne i landene i Central- og Østeuropa er større end i EU15, sandsynligvis til dels på grund af den økonomiske omstrukturering i disse lande.\nMålet for EU, der blev fastlagt i det femte miljøhandlingsprogram, er en 30% reduktion af NOx-emissionerne fra 1990 til 2000. Skønt disse emissioner er faldet i de seneste år, forekommer det ikke sandsynligt, at målet nås. Det er der flere grunde til, blandt andet den forventede store vækst i landevejstrafikken. Endvidere får følgerne af mange foranstaltninger, der er truffet med henblik på at reducere emissionerne fra motorkøretøjer, såsom strengere standarder for bilers udstødning, først deres fulde virkning efter år 2000 på grund af bilparkens omsætningshastighed. Med hensyn til faste kilder afhænger emissionsreduktionerne i år 2000 af mange forskellige faktorer, blandt andet energiforbruget, den anvendte brændselstype, samt hvordan og hvor hurtigt bestemmelserne i de relevante EU-direktiver (f.eks. LCP- og IPPC-direktiverne) gennemføres i medlemsstaterne.\nI forhold til svovl er kvælstofs relative bidrag til de potentielt forsurende depositioner stigende i øjeblikket. Det skyldes især, at SO2-emissionerne i de sidste 10-15 år er faldet meget mere end NOx- og NH3-emissionerne. I store dele af Europa overskrides de kritiske belastninger for eutrofierende kvælstof.\nFor at begrænse forsuringen, eutrofieringen og den troposfæriske ozon må der ske en yderligere reduktion af emissionen af kvælstofoxider. I EUs strategier vedrørende forsuring og ozon og den kommende anden NOX-protokol (der dækker mange forurenende stoffer og omfatter mange virkninger) under CLRTAP-konventionen vil der sandsynligvis blive fastsat mål for og foranstaltninger til opnåelse af fremtidige NOX-reduktioner. Dette betyder, at der vil blive taget hensyn til de samlede virkninger af de pågældende forurenende stoffer samt de mest omkostningseffektive metoder til begrænsning og i sidste ende fjernelse af deres skadevirkninger på miljøet. Det foreløbige mål for reduktionen af NOX i henhold til EUs strategi vedrørende forsuring er 6 millioner tons inden år 2010 svarende til en reduktion på 55% i forhold til 1990.\nI øjeblikket findes der ingen internationale målsætninger for reduktionen af ammoniakemissioner, hverken i EU eller i CLRTAP-konventionen. Der skete et mindre fald i emissionerne mellem 1990 og 1994, sandsynligvis på grund af en aktivitetsnedgang inden for landbruget (reduktion af husdyrbestanden). I det kommende direktiv, sådan som dette fremlægges i forbindelse med EUs strategi vedrørende forsuring, er det hensigten at medtage nationale emissionslofter for ammoniak. I strategidokumentet vedrørende forsuring beskrives en række omkostningseffektive reduktionsforanstaltninger for ammoniak. Ammoniak er endvidere et af de forurenende stoffer, der som NOX og VOCs (flygtige organiske forbindelser) er omfattet af de igangværende forhandlinger om en ny NOX-protokol under CLRTAP-konventionen.\nI overensstemmelse med de nævnte reduktioner af SO2-emissionerne er det samlede område i Europa med registrerede overskridelser af de kritiske mængder for svovl (5 percentil) blevet reduceret med 50% mellem 1980 og 1994. De kritiske mængder overskrides imidlertid mange steder. Dette skyldes delvis de resterende SO2-emissioner, men også at emissionerne af NOx og NH3 ikke er blevet reduceret i samme omfang som SO2-emissionerne. I store dele af Europa overskrides de kritiske belastninger af eutrofierende kvælstof.\nI såvel EU som resten af Europa er NMVOC-emissionerne blevet reduceret. NMVOC-emissionerne er blevet reduceret med 14% i Europa som helhed og med 9% i EU15 mellem 1990 og 1994. Reduktionerne i de central- og østeuropæiske lande er større end i EU15, sandsynligvis som følge af den økonomiske omstruktureringsproces i disse lande.\nSom følge af at adskillige vigtige direktiver for EU-medlemsstaterne (for eksempel direktivet om opløsningsmidler, emissionsgrænser for personbiler i henhold til AUTO OLIE I, fase I-direktivet om oplagring og distribution af benzin, IPPC-direktivet) ikke får deres fulde virkning før år 2000, er det fortsat usikkert, hvorvidt målet på en 30% reduktion af NMVOC-emissionerne i år 2000 (i forhold til 1990-niveauet) nås.\nEU-grænseværdien for ozon med henblik på beskyttelse af menneskers sundhed (110 µg/m3, gennemsnit over 8 timer) overskrides i betydeligt omfang. På basis af målinger foretaget på målestationer i byområder kan man konkludere, at 80% af byboerne i EU udsættes for for høje niveauer mindst en dag om året i perioder med sommersmog. I gennemsnit udsættes byboerne i EU hvert år for koncentrationer over grænseværdien i 1-2 dage i træk. I 1995 blev der rapporteret om overskridelsesperioder på 5-8 dage.\nPå basis af modelberegninger kan man konkludere, at 66% af europæerne uden for EU mindst én gang om året udsættes for niveauer, der overstiger WHO- og EU-grænseværdierne til beskyttelse af menneskers sundhed.\nGrænseværdien, over hvilken befolkningen skal underrettes (180 µg/m3, gennemsnit i 1 time), blev overskredet i et begrænset antal dage i næsten alle medlemsstater i både 1995 og 1996. Dette berørte omkring 31 millioner europæere (46% af befolkningen i byer med fungerende målestationer). Der blev rapporteret om overskridelser af grænseværdien, over hvilken befolkningen skal advares (360 µg/m3), fra ét sted i 1995 og fra tre stationer i løbet af 1996.\nI 1995 blev grænseværdien for de daglige gennemsnitlige koncentrationer til beskyttelse af plantelivet (65 µg/m3) overskredet hyppigt og i betydeligt omfang (op til 3 gange) i alle de rapporterende EU15-lande. Det skønnes, at grænseværdien overskrides mere end 150 dage i over 27% af området.\nHvad angår SO2 udsættes omkring 70% af den samlede befolkning i alle europæiske byer med målestationer (omkring 37 millioner mennesker) for niveauer, der ligger over de laveste vejledende værdier for EU (100 µg/m3, maks. 24 t. gnsn.). De maksimale 24-timers koncentrationer kan regionalt nå op på 100-150 µg/m3 adskillige steder i Europa (Central-/Østeuropa og Det Forenede Kongerige). Dette svarer rent faktisk til EUs (og WHOs) vejledende værdi, hvilket viser, at ved forbigående "vinter-smog"-situationer i Central- og Nordvesteuropa udsættes en stor del af befolkningen for SO2-koncentrationer, der udgør en vis helbredsrisiko.\nMed hensyn til NO2 ligger gennemsnitsniveauet i en række byer, svarende til omkring 40% af befolkningen (omkring 27 millioner mennesker), over EUs vejledende værdier (50 µg/m3, 50-percentil). De maksimale 24-timers koncentrationer kan regionalt nå op på 60-70 µg/m3 i det meste af Centraleuropa, et godt stykke under WHOs vejledende niveau på 150 µg/m3. Dette betyder, at tilfælde med høje, regionale NO2-koncentrationer ikke udgør nogen sundhedsrisiko for befolkningen uden for byområderne.\nData om tendensen for SO2- og NO2-niveauet indsamlet på et konsekvent grundlag foreligger kun for et begrænset antal byer i Europa. Gennem perioden 1988-1993 var tendensen for SO2-koncentrationer konsekvent faldende med en gennemsnitlig reduktion i SO2 (årsgennemsnit) i disse byer på 30%. For NO2-koncentrationer ses et tilsvarende tendens med et gennemsnitligt årligt fald på 16%. Disse tendenser kan tilskrives adskillige faktorer, herunder tidligere og nuværende bekæmpelsesforanstaltninger som UNECE/CLRTAP-svovlprotokollen og indførelsen af trevejskatalysatorer for personbiler, men også indirekte virkninger som omstruktureringen af økonomierne i Central- og Østeuropa.\nDer er endnu ikke tilstrækkelige måleresultater vedrørende partikulært stof til, at man kan udarbejde et repræsentativt kort for hele Europa. TSP (samlet mængde partikler i suspension) og BS (sodpartikler) oversteg i et vist omfang EUs grænseværdier nogle få steder, og EUs og WHOs vejledende værdier adskillige steder.\nSmå partikler (PM10, 98-percentil) overskrider den anbefalede britiske vejledende værdi på 50 µg/m3 i betydelig grad i de fleste byer, for hvilke der findes data.\nPM10-koncentrationerne uden for byerne kan komme op på 25 µg/m3 som årsgennemsnit i visse dele af Central- og Nordvesteuropa. Koncentrationerne i byerne er oftest kun lidt større end på landet. Hvis man ønsker at styre det langfristede gennemsnit for PM10, er det således yderst vigtigt at sørge for en reduktion af det bidrag, der kommer fra landet. For maksimale korttidsepisoder (24 timer) er byernes bidrag af større betydning.\nSkønt blykoncentrationerne er faldet gennem de seneste år, kan bly stadig udgøre et forureningsproblem i nærheden af veje med tæt trafik i de lande, hvor benzinens blyindhold stadig er forholdsvis stort.\nEU har endnu ikke udarbejdet vejledende værdier for benzen. Det Forenede Kongerige, Holland, Italien og Tyskland har anbefalet vejledende værdier i størrelsesordenen 3-16 µg/m3 som årligt gennemsnit. Baggrundsniveauet i byer ligger i øjeblikket i samme størrelsesorden som disse anbefalede vejledende værdier.\nDen fortsatte indførelse af trevejskatalysatorer på benzindrevne biler, den nuværende lovgivning for dieseldrevne køretøjer og den nyeste automobilteknologi og bedre brændstofteknologi, som følger af AUTO OLIE I-programmet, vil ligeledes have en betydelig indvirkning på luftkvaliteten i byerne med hensyn til NO2, CO, benzen og i mindre omfang PM10.\nI denne rapport er der foretaget en beskrivelse og en (begrænset) analyse af samfundsudviklingen eller "drivkræfterne" (i henhold til DPSIR-modellen) gennem de seneste år (1980-1994) baseret på indikatorer, der "forklarer" miljøbelastningen i især EU.\nEn af nøglestrategierne i det femte miljøhandlingsprogram (EU) går ud på at integrere miljøovervejelser i andre politikker, idet der fokuseres på fem målsektorer, nemlig industri, energi, transport, landbrug og turisme. Disse sektorer bidrager også i høj grad til luftforureningen. Målet er at igangsætte ændringer i gældende praksis og tendenser, som er årsagerne (drivkræfterne) bag miljøbelastningen. Der er kun gjort langsomme fremskridt med integrationen, og de vigtigste drivkræfter bag belastningen har ikke forandret sig og er ikke blevet mindre. Væksten har medført stigende energiforbrug og emissioner, navnlig på transportområdet. De vigtigste tendenser med relevans for luftforureningsproblemerne (for EU15) er:\nhurtigt voksende trafik (landevej og luft)\nfortsat vækst i turismen (omtales kun indirekte i denne rapport i afsnittet om udviklingen inden for lufttransport)\nfortsat vækst i energiforbruget (effekten af bedre energiudnyttelse i industrien udlignes af det stigende forbrug i målsektoren transport)\net blandet billede på landbrugsområdet (både stigning og fald i antallet af husdyr, ændret brug af gødningsstoffer).\nI dette afsnit sammenfattes målsektorernes (som defineret i det femte miljøhandlingsprogram (EU)), bidrag til de forskellige miljøproblemer. De anførte konklusioner gælder kun for EU15.\nFigur 3: De 5 målsektorers (femte miljøhandlingsprogram) bidrag til de samlede emissioner i EU15 (1994)(ETC/AE).\nKilde: Miljøagenturet - ETC/AE\nEnergisektoren er ansvarlig for en stor del af CO2- (33 %), NOx- (20%) og SO2- (60%) emissionerne og bidrager endvidere meget til partikelemissionerne (40-55%). Emissionerne stammer hovedsagelig fra kraftværker og raffinaderier. Disse emissioner bidrager navnlig til miljøproblemer som klimaændringer, forsuring og ringe luftkvalitet i byerne. Energisektoren forventes at yde et stort bidrag til opfyldelse af målsætningerne vedrørende disse problemer. EU15-emissionerne af alle forurenende stoffer fra energisektoren er blevet reduceret betydeligt mellem 1980 og 1994. Hvad angår SO2 har det tilsyneladende været forholdsvis nemt at nå målene ved at skifte brændsel (hvilket også vil bidrage til opnåelse af målene for NOx og CO2) ved brug af kul med lavt svovlindhold og ved at eftermontere afsvovlingsanlæg på kraftværker (LCP-direktivet). Det er mere usikkert, hvorvidt målene for CO2-emissionerne kan nås; dette afhænger af en bedre energiudnyttelse, indførelse af vedvarende energiformer, samt i hvilket omfang man går over til naturgas og eventuelt atomenergi som brændstof.\nIndustrien udsender betydelige mængder af følgende forurenende stoffer: CO2 (24%), N2O (37%), NOx (13%), SO2 (25%), NMVOC (37%), CH4 (52%, idet affaldsbehandling er medtaget under industrisektoren) og partikler (15-30%) og bidrager derfor i stort omfang til miljøproblemer som klimaændringer, forsuring, troposfærisk ozon og den ringe luftkvalitet i byerne. Industrisektoren forventes at yde et stort bidrag til opnåelse af målsætningerne på disse områder. EU15-emissionerne af de fleste forurenende stoffer er reduceret betydeligt mellem 1980 og 1994. Hvad angår SO2 og CO2 gælder de samme forhold, som blev omtalt under energisektoren ovenfor. Generelt har man målrettet indsatsen mod punktkilder inden for industrien gennem lovgivning (LCP-direktivet), som ofte har resulteret i udvikling af nye end-of-pipe-teknologier. Indsatsen mod diffuse kilder har imidlertid været mindre effektiv, og det forventes, at nye og/eller foreslåede direktiver vil fremme reduktionen af emissionerne fra disse diffuse kilder (f.eks. IPPC- og opløsningsmiddeldirektivet). Frivillige ordninger og selvregulering får stadig større betydning inden for industrisektoren (se Miljøagenturets rapport om frivillige aftaler, som offentliggøres i 1997 og rapporten om "Grønne afgifter" fra 1996).\nTransport (både ad landevej og andre former) er ansvarlig for et stort bidrag til emissionerne af CO (69%), CO2 (24%), NOx (63%), NMVOC (47%) og partikler (10-25%) og bidrager derfor i stort omfang til miljøproblemer som klimaændringer, forsuring, troposfærisk ozon og ringe luftkvalitet i byerne. Emissionerne fra transporten må reduceres betydeligt, hvis man skal nå ned på de generelle reduktionsmålsætninger i det femte miljøhandlingsprogram. Som følge af navnlig øget mobilitet steg emissionerne af alle forurenende stoffer fra mobile kilder imidlertid mellem 1980 og 1990. Oplysningerne i denne rapport tyder på, at NOx- og NMVOC-emissionerne er faldet en smule mellem 1990 og 1994. Som følge af den blyfri benzins store udbredelse er blykoncentrationerne i atmosfæren faldet i de senere år. Man mangler imidlertid at finde løsninger på visse spørgsmål såsom problemet med koldstart af katalysatorbiler og partikelemissionerne fra dieselmotorer. I EUs AUTO OLIE II-program vil man undersøge yderligere omkostningseffektive reduktioner af emissionerne fra landevejstransporten under hensyntagen til bidraget fra andre sektorer (f.eks. industrien, energisektoren, husholdninger) samt både tekniske og ikke-tekniske (transportstyrings) foranstaltninger. Endelig er en stor del af reduktionerne af NOx- og NMVOC-emissionerne blevet udlignet af en øget trafikmængde og stigende mobilitet, og denne tendens ventes at fortsætte.\nEmissionerne fra landbruget er betydelige for følgende forurenende stoffers vedkommende: N2O (48%), CH4 (45%) og NH3 (97%) og bidrager således i stort omfang til miljøproblemer som klimaændringer, forsuring and eutrofiering. Landbrugssektoren forventes at yde et stort bidrag til opfyldelse af målsætningerne på disse områder. EU15-emissionerne af alle forurenende stoffer fra landbruget har holdt sig mere eller mindre stabile mellem 1980 og 1994, idet emissionerne hovedsagelig afhænger af antallet af husdyr, og effekten af et fald i kvægbestanden er blevet udlignet af en stigning i svine- og fjerkræbestanden. I øjeblikket findes der ingen EU-målsætninger for emissioner af drivhusgasserne N2O og CH4 eller den forsurende gas NH3. Imidlertid kan sådanne målsætninger eventuelt blive udviklet fremover inden for rammerne af UN-FCCC-forhandlinger og EUs forsuringsstrategi.\nHusholdningerne (der dog ikke er udpeget som en specifik målsektor i det femte miljøhandlingsprogram) er ansvarlige for et betydeligt bidrag til emissionerne af CO2 (15%), CO (10%) og i mindre omfang NMVOC (8%) og yder derfor et betydeligt bidrag til miljøproblemer som klimaændringer og troposfærisk ozon. Husholdningssektoren, som ikke omfatter transport, kan på mange måder yde et vigtigt bidrag til opfyldelse af målene i det femte miljøhandlingsprogram, for eksempel gennem en bedre energiudnyttelse (boliger) og øget bevidsthed om enkelte produkter (for eksempel produkter med højt NMVOC-indhold og produkter med stort energiforbrug).\nFor references, please go to https://www.eea.europa.eu/da/publications/92-9167-059-6-sum/page001.html or scan the QR code.\nPDF generated on 04/07 2022 23:12


Tom Petty - Wildflowers & All The Rest - Deluxe Edition\nTom Petty Wildflowers & All The Rest Deluxe Edition\nTom Petty - Wildflowers & All The Rest - Deluxe Edition - Vinyl / LP\nFakta om Tom Petty - Wildflowers & All The Rest - Deluxe Edition\nDin anmeldelse af Tom Petty - Wildflowers & All The Rest - Deluxe Edition\nVi er Danmarks ældste filmbutik online, da vi har eksisteret siden 1999. Sammenligner man vores onlinebutik med de øvrige markeder, har vi derudover en af landets ældste onlineshops. I starten havde vi udelukkende DVD produkter på hylderne i vores webbutik. Og som tiden er gået, mens interessen for nye filmformater og film blot er vokset og vokset, blev vores store kærlighed for både spil og musik grundlagt. Så der gik ikke lang tid før vi også havde spil og musik CD'er på hylderne.\nDet er vigtigt for os, at vi altid bestræber os på, og får skabt, den gode oplevelse for kunden. Og med mere end et årtis erfaring i branchen har vi fået skabt et deltaljeret kendskab til, hvad kunderne forventer, når de besøger dvdoo.dk. Det skal tydeligt skinne igennem, at vi har en dyb lidenskab for film, musik og spil og vi ønsker at denne digitale kærlighed brænder helt igennem, og præger alle, som besøger vores store verden af topunderholdning.\nFind svaret på dine spørgsmål til vores udvalg af film, spil eller musik i vores omfattende FAQ. Er du stadig i tvivl er du selvfølgelig altid velkommen til at kontakte vores kundeservice som er parat til at assistere dig per telefon eller via e-mail. Vi ønsker dig god fornøjelse med besøget i vores netbutik.


Nykredit: Vores kunderådgivning lever op til kravene - Avisen.dk\nVi lægger stor vægt på god rådgivning, siger Nykredit, der hilser forbrugervagthunds undersøgelse velkommen.\n3. marts 2016 18:04\nHos realkreditkæmpen Nykredit hilser man en kommende undersøgelse af selskabets kunderådgivning fra Forbrugerombudsmanden velkommen.\nDet siger Flemming Haahr Vesterbrandt, privatdirektør i Nykredit, efter Forbrugerombudsmanden har sat gang i en undersøgelse af selskabet på baggrund af klager fra 130 kunder.\n- Enhver offentlig myndighed, der ønsker at se os efter i kortene, skal være velkommen. For vores rådgivning lever naturligvis op til kravene, siger Flemming Haahr Vesterbrandt i en skriftlig kommentar.\n- Vi lægger stor vægt på at yde vores kunder god og fyldestgørende rådgivning, og vi er ærgerlige hver gang, nogen føler, de ikke har fået det, tilføjer han.\nDe varslede forhøjelser af bidragssatserne for realkreditselskabet Totalkredit - som er en del af Nykredit-koncernen - har givet anledning til kritik blandt andet fra selskabets kunder.\nKlagerne kommer dels fra kunder, der ikke føler sig godt nok informeret i forbindelse med overflytning fra Nykredit til Totalkredit, og dels fra kunder, der er utilfredse med, at bidragssatserne bliver hævet, oplyser Forbrugerombudsmanden.


Quinta do Noval’s navn blev første gang registreret i Tinglysningsdirektoratet i 1715. I dag er det det franske forsikringsselskab AXA, der ejer Quinta do Noval, som uden tvivl er en af de mest berømte og bedst kendte af alle gårdene i Douro-dalen. Dette er ikke mindst på grund af parcellen, der giver den verdensberømte Quinta do Noval Nacional.\nQuinta do Noval’s samlede areal er på 145 hektar, hvoraf de 80 hektar er beplantet med vinstokke.\nVinfremstillingen hos Quinta do Noval er en kombination af moderne teknikker og gamle traditioner, såsom presning af druerne ved fodkraft i store kar. Alle vinene bliver derefter lagret på fade fra ca. 2 til 60 år, alt afhængigt af hvilken type det drejer sig om. En omhyggelig pleje og ligeså omhyggelig lagring bidrager til, at opnå den flotte kvalitet.


Guide og Lektionsplaner Eksempler med forslag til aktiviteter og ressourcer - PDF\nGuide og Lektionsplaner Eksempler med forslag til aktiviteter og ressourcer\nDownload "Guide og Lektionsplaner Eksempler med forslag til aktiviteter og ressourcer"\n1 Project Reference LLP IT-COMENIUS-CMP Guide og Lektionsplaner Eksempler med forslag til aktiviteter og ressourcer Projektrapport No: 4 Juli 2011 Dette projekt er finansieret med støtte fra EU-Kommissionen. Denne publikation afspejler alene forfatternes synspunkter, og Kommissionen kan ikke holdes ansvarlig for nogen form for anvendelse af informationerne heri..\n2 Indhold Side Introduktion 4 Første del. Projektets kontekst med eksempler på teori og grundlag 5 EU-Kommissionens prioriteringsområder 5 Den europæiske referenceramme for nøglekompetencer 6 Viden, færdigheder og holdninger der er essentielle komponenter i social kompetence 7 Storbritannien: Baggrundsmateriale vedrørende elevens selvværd Selvværd kommer først Danmark - Kontekst, teori og litteratur 16 Italien - Kontekst, teori og litteratur 22 Polen Definitioner af "Sociale færdigheder" og litteratur 23 Bulgarien Definition af sociale færdigheder and kontekst 24 Anden del: Eksempler på lektioner med kategorisering ud fra tema 25 Kapitler og temaer 25 Logoer Kapitel Kolonne-modellen Samarbejde om madlavning Samarbejde om et rollespilsmanuskript Grundlæggende færdighed i effektiv kommunikation Effektiv konflikthåndtering forhandlingsfærdigheder a Dyrenes By b Hvilket dyr er du? a Stammer b Skibbbrudne a Den geometriske tegning b Cigaretpakken c Selvportrættet d Hvordan andre ser os e Hvad er den bedste løsning? f Livsfærdigheder a Team ball basketball b Team ball basketball Kvalificere sociale kompetencer gennem kraftspring Kreativitet og innovation i matematikundervisningen Lego mind storm (Natur og teknik) At være ung Værdier 78 Kapitel At håndtere tab Konfliktløsning 82 2\n3 2.3 Effektiv konflikthåndtering Hvordan man håndterer sin vrede under en konflikt Håndtering af modpartens negative følelser Effektiv målsætning Udvikling af sociale kompetencer gennem dans At overvinde sine følelser Opnåelse af færdigheder til selverkendelse, selvafsløring Mal dig selv med en sang Sociale situationer/sproglige funktioner 107 Kapitel a Identitetskort b Fortælle sin egen historie Ægte kommunikation a Forstå og blive forstået b Kommunikere præferencer og værdsætte andre c Udvikling af hensigtsmæssige kommunikationsfærdigheder a Opmærksomhed på personligt rum under samtale b Opmærksomhed på personligt rum under samtale Udeliv i idrætsundervisningen Elevråd Amerikansk kultur Mal dig selv med en sang Kapitel Forhandling om et kompromis Håndtering af fordomme og diskrimination Hvordan håndterer vi cybermobning? Readers Theater: Sprogundervisning Readers Theater a Musik-café b Udvikle sociale færdigheder gennem musik og engelsk At udtrykke ideer og fantasier Sociale kompetencer give og modtage feedback Sociale kompetencer problemløsning Sociale kompetencer problemløsning Teamwork om at bygge en papirmodel af et berømt monument Færdigheder i at støtte kammerater før tests og eksamen Kreativitet, fantasi og visualiseringsevne 169 4:14 Stereotyper 170 3\n4 Introduktion Fremme af social færdigheder er af største betydning for fremtiden og prioriteres i europæisk politik og lovgivning. Kommissionen har især understreget behovet for at investere mere så tidligt som muligt i unge mennesker ikke blot økonomisk set, men også politisk og socialt, gennem familie, NGO er, lærere og arbejdsgivere. Udvikling af tværgående ungdomsstrategier må prioriteres, både på EU- og nationalt niveau, og skal dække en bred vifte af områder såsom uddannelse, beskæftigelse, sundhed, iværksætteri, kultur, ungdom og sport. Kommissionen har også opfordret medlemsstaterne til at øge indsatsen gennem målrettede aktiviteter. Nærværende projekt har som sit fokus det område der relaterer sig til: Reduktion af skolefrafald og indførelse af tidligere skolestart begyndende med børn i dårligt stillede områder og udvikling af ledsageforanstaltninger for at forhindre frafald. (Bruxelles 2007) Teorien og de materialer, artikler, aktiviteter og links der findes i denne publikation er tænkt som en støtte til de professionsudøvere der værdsætter fremme af sociale færdigheder i sin bredeste og mest positive betydning. Mangfoldigheden og bredden illustrerer den voksende betydning af dette område for lærere, deres elever og det omgivende samfund. Bemærk venligst at der anvendes en farvekode for overskrifterne til teori og undervisningsforløb fra hvert land for at lette orienteringen: Bulgarien Danmark Italien Polen Storbritannien Første del indeholder et overblik over projektet i en EU-kontekst samt indledende teoretisk og grundlagsmateriale. Yderligere materiale, artikler og referencer vil blive tilgængelig online som projektet skrider frem. De fem partnerlande i projektet har alle bidraget med undervisningsforløb omkring aspekter af sociale kompetencer. Der er tolv fra hvert land, og flere vil blive tilgængelige på projektets webside. I nogle uddannelsessystemer arbejder skoler og videregående uddannelser med personliggjorte og integrerede sociale kompetencer, som kan identificeres i individuelle elev-planer og som er del af en bredere læseplan. I andre systemer er der ingen særlig 4\n5 læseplan der inkluderer sociale kompetencer, og der er ingen mulighed for at inddrage området i det daglige arbejde. Derfor giver eksemplerne enkeltstående lektioner, der strækker sig fra meget simple éngangs-lektioner og introduktioner til emner, over mere langvarige, strategisk orienterede tilgange med mere komplekse mål og målsætninger. Anden del beskriver, hvordan disse er kategoriseret tematisk og hvordan de kan anvendes. Første del: Projektets kontekst med eksempler på teori og grundlag EU-Kommissionens prioriteringsområder De nuværende uligheder inden for uddannelse har betydelige skjulte omkostninger for den enkelte, for samfundet og økonomien. Uddannelse bør være effektiv mht. at at højne det generelle færdighedsniveau samt udjævne uligheder. Social inklusion er et andet nøgleområde. Undervisningsministre fra EUs medlemsstater har udstukket fire generelle områder som der skal arbejdes på for at forbedre nationale skolesystemer, herunder prioriteringer såsom læreruddannelsen, nøglekompetencer, sprogindlæring, IKT, matematik, naturfag og teknologi, aktivt medborgerskab og social sammenhængskraft. Udfordringerne inden for disse områder er betragtelige. En fjerdedel af unge under 15 år når kun det laveste niveau inden for læsefærdighed; 15% af de årige går for tidligt ud af skolen; kun 78% af de 22-årige har gennemført en gymnasial uddannelse; interessen for visse fag, såsom naturfag og matematik, er lille. EU-kommissionen arbejder sammen med medlemsstaterne på at udvikle begrebet nøglekompetencer den viden samt de færdigheder og holdninger som hjælper mennesker til at opnå personlig tilfredsstillelse og udvikle arbejdsevne samt evne til at deltage i samfundslivet. Dette omfatter de traditionelle kompetencer såsom beherskelse af modersmålet, fremmedsprog, basale færdigheder i matematik og naturfag, digitale færdigheder, men også de mere tværgående såsom at lære at lære, sociale kompetencer og medborgerkompetencer, initiativtagning og entreprenørskab samt kulturel bevidsthed og udtryk. I 2006 vedtog EU Den Europæiske Referenceramme for Nøglekompetencer, et referenceredskab til at hjælpe medlemsstaterne med at tilpasse deres skolelæseplaner til moderne behov. Referencerammen bygger på ændringer i en række lande således at den i stedet for at liste input (den viden som skolerne skal bibringe eleverne) angiver resultaterne (den viden 5\n6 samt de færdigheder og holdninger som eleverne forventes at have udviklet på forskellige faser af deres uddannelse). Fire af de otte nøglekompetencer er tværgående, og dette rejser spørgsmål såsom hvordan de vil passe ind i et skole-curriculum baseret på traditionelle "fag", og i hvilket omfang skolerne bliver nødt til at omorganisere sig for at hjælpe eleverne til at tilegne sig disse færdigheder, både i og uden for timerne. En gruppe eksperter fra medlemsstaterne mødes regelmæssigt for nøje at undersøge specifikke aspekter af læseplaner og gennemførelsen af målsætningen for nøglekompetencerne. Hidtil har de arbejdet på spørgsmål knyttet til gennemførelsen af de tværfaglige kompetencer der kræver nye tilgange til læring i skolerne, nye typer af undervisningsmaterialer, og vurderingsprocedurer, der understøtter læreprocessen. Den europæiske referenceramme for nøglekompetencer Den europæiske referenceramme for nøglekompetencer for livslang læring, der blev udsendt i slutningen af 2006, identificerer og definerer de nøglekompetencer og den viden som den enkelte behøver for at opnå beskæftigelse, personlig tilfredsstillelse, social samhørighed og aktivt medborgerskab i en verden under hastig forandring. Referencerammen omfatter kompetencer inden for "traditionelle" områder såsom læsefærdighed på modersmålet, regnefærdighed, kendskab til fremmedsprog og naturvidenskab samt IT-færdigheder. Men den omfatter også andre færdigheder, såsom læringskompetence, initiativ og iværksætterånd, kulturel bevidsthed og udtryksevne. Uddannelsessystemerne i hele EU bør støtte udviklingen af disse kompetencer hos alle unge, og voksen- og efteruddannelse må give reelle muligheder for alle voksne for til stadighed at opbygge og vedligeholde deres færdigheder. De otte nøglekompetencer i referencerammen: 1. Kommunikativ kompetence på modersmålet 2. Kommunikativ kompetence i fremmedsprog 3. Matematisk kompetence og naturvidenskabelig og teknologisk basiskompetence 4. Digital kompetence 5. Læringskompetence 6. Sociale kompetencer og medborgerkompetencer Disse omfatter personlig, interpersonel og interkulturel kompetence og dækker alle former for adfærd der udruster den enkelte til at deltage effektivt og konstruktivt i samfunds- og arbejdslivet, og især i mere og mere sammensatte samfund, og til at løse konflikter hvor det 6\n7 er nødvendigt. Medborgerkompetencen udruster den enkelte til fuldt ud at kunne deltage i samfundslivet og er baseret på viden om samfundsmæssige og politiske begreber og strukturer, samt vilje til aktiv og demokratisk deltagelse. 7. Initiativ og iværksætterånd 8. Kulturel bevidsthed og udtryksevne Som det ses er den nøglekompetence der relaterer sig til dette projekt meget bred. Kompetencen baserer sig på en holdning der består af samarbejdsvilje, selvsikkerhed og integritet. Den enkelte bør være interesseret i samfundsøkonomisk udvikling og interkulturel kommunikation, samt værdsætte diversitet, respektere andre og være parat til både at overvinde fordomme og indgå kompromis. Kernefærdighederne i denne kompetence omfatter evnen til at kommunikere konstruktivt i forskellige miljøer, at udvise tolerance, udtrykke og forstå forskellige synspunkter, forhandle på en tillidvækkende måde, og at føle empati. Den enkelte bør være i stand til at håndtere stress og frustration, og udtrykke disse på en konstruktiv måde, ligesom han/hun også bør kunne skelne mellem de personlige og professionelle områder af livet. Viden, færdigheder og holdninger der er essentielle komponenter i social kompetence Social kompetence er forbundet med personligt og socialt velfærd, hvilket kræver en forståelse af, hvordan den enkelte kan sikre optimal fysisk og mental sundhed, herunder som en ressource for én selv, éns familie og éns umiddelbare sociale miljø, samt viden om hvordan en sund livsstil kan bidrage hertil. For at interaktion med andre mennesker skal lykkes er det vigtigt at forstå de de sociale koder og acceptable former for adfærd i forskellige samfund og miljøer (fx på arbejdspladsen). Det er ligeledes vigtigt at være opmærksom på grundlæggende begreber vedrørende enkeltpersoner, grupper, erhvervsorganisationer, ligestilling, samfund og kultur. En forståelse af de multikulturelle og samfundsøkonomiske dimensioner af europæiske samfund og hvordan national kulturel identitet spiller sammen med den europæiske identitet er essentiel. Nedenstående uddrag fra det britiske Familie- og Skoleministerium (Department for Children, Schools and Families) viser hvorledes opmærksomhed på dette område er ved at blive omsat til national politik og handling i europæiske lande: 7\n8 At stå uden for uddannelse og arbejdsmarkedet (fænomenet er forkortet til NEET på engelsk) i alderen år er et enormt spild af unge menneskers potentiale og deres bidrag til samfundet. Ministeriet har som målsætning at reducere antallet af unge mennesker som falder ind under denne kategori. To hovedmål: 1. at reducere andelen af årige der er NEET (står uden for uddannelse og arbejde) med 2 % ved udgangen af 2010, og hermed 2. at sørge for de undervisningstilbud og den støtte der er nødvendig for at alle årige kan deltage i undervisning når deltagernes aldersgrænse hæves til 17 i 2013 og 18 i (Med forbehold for at loven vedtages). Bekæmpelse af NEET drejer sig om: Forebyggelse at forhindre unge i at stå udenfor: motivere og engagere dem, mens de stadig går i skole og tilbyde dem attraktiv og relevant muligheder efter de 16 år. Intervention - at vide hvad unge laver, at have ressourcer til at kontakte eller blive kontaktet af dem, udfordre deres forventninger og være i stand til at tilbyde muligheder og støtte når og hvor de har brug for det og på den måde sikre en vellykket overgang til voksenlivet. Vedholdenhed at hjælpe unge, især dem der har vist tendens til at "droppe ud", at tackle forhindringer for deres engagement så de kan forblive engagerede. Regeringens strategi for at reducere NEET består af følgende elementer: Omhyggelig overvågning for tidligt at identificere de unge som er NEET eller er i risikozonen for at blive det, så den rette intervention kan planlægges. Personlig støtte og vejledning effektiv intervention for at genaktivere unge og sikre at de har de færdigheder og den viden der er nødvendig for at kunne tage en uddannelse eller få et arbejde og træffe velbegrundede valg; og for at gøre dem i stand til at overvinde barrierer der forhindrer dem i at deltage i samfundet. (herunder anvende økonomiske incitamenter for at opmuntre unge til at lære noget). Fleksible uddannelsesmuligheder til at opfylde behovet - at engagere unge gennem tilstrækkelige tilbud på ethvert niveau, på et ethvert område og i enhver læringsstil. Rettigheder og ansvar at fremme unges ret til at få adgang til den service de har behov for sammen med klare incitamenter for alle unge til hurtigt at blive genaktiveret i tilfælde af NEET. NEET strategien beskrives her: 8\n10 Storbritannien: Baggrundsmateriale vedrørende elevens selvværd Selvværd kommer først Af Sue Watson, About.com-guide Vi har længe vidst at eleverne har langt større chancer for at blive bedre elever i klasseværelset, når de har det godt med sig selv. Det at styrke elevernes gåpåmod og selvtillid ved at sætte dem opgaver de kan løse, så de kan få succes-oplevelser, og give positiv feedback sammen med hyppig ros er vigtige redskaber for både lærere og forældre. Vi kender det fra os selv - jo mere selvsikker vi føler os, jo bedre har vi det med en given opgave og evnen til at løse den. Når børn har det godt med sig selv, er det meget lettere at motivere dem til at blive fagligt dygtige. Hvad er det næste skridt? Først og fremmest er vi nødt til at være forsigtige i vores måde at give feedback på, når vi vil hjælpe med at forbedre selvværdet. Ifølge Dweck (1999) er det mere effektivt at give målorienteret feedback (baseret på læringsmål) end personorienteret ros. Undgå med andre ord at bruge udsagn som: "Jeg er stolt af dig. Hvor har du arbejdet hårdt. Fokusér i stedet din ros på opgaven eller processen. Ros elevens konkrete indsats og strategi. For eksempel: Jeg kan se at du har valgt en ligning til at løse dette problem, det er en god strategi. Jeg har lagt mærke til at du ikke har lavet fejl i dine beregninger denne gang!" Med denne form for feedback støtter du både barnets selvværd og dets motivation for at nå de faglige mål. Selvværd er vigtigt både i og uden for klasseværelset. Lærere og forældre kan støtte selvværdet ved at være opmærksomme på følgende: Fremhæv altid det positive. Personer med et lavt selvværd har tendens til at fokusere på det negative? De siger ting som "Åh, det har jeg aldrig været særlig god til, eller "Jeg kan ikke holde på venner". Det indikerer faktisk at den pågældende person har behov for at kunne lide sig selv mere! Giv børn mulighed for at fortælle 10 ting, de kan lide ved sig selv. Spørg dem, hvad de er gode til og har det godt med. Du vil blive overrasket over, hvor mange børn der lider af lavt selvværd og som har det svært med denne opgave - du bliver nødt til at stille ledende spørgsmål. (Dette er også en glimrende aktivitet til skoleårets begyndelse). Undgå kritik. De der lider af lavt selvværd har det allersværest når de bliver kritiseret. Her gælder det om at være fintfølende. Husk altid at selvværd handler om hvor meget børn føler sig værdsatte, accepterede og elskede. At have et godt selvbillede. 10\n11 Forstå at I som forældre og lærere spiller en af de største roller i forhold til hvor godt eller dårlig et barn kan have det med sig selv - igen, undgå kritik. Påvirkning fra en forælder eller lærer kan både skabe og ødelægge et barns følelse af selvværd. Misbrug det ikke. Forventninger skal altid være realistiske. Det går hånd i hånd med det at sørge for at børnene får succes-oplevelser. Nøglen er differentieret undervisning, som et langt stykke ad vejen sørger for at lærerne kender deres elever og sikrer at opgaver og forventninger svarer til det enkelte barns styrke og evner. Se læringen i fejl eller misforståelser. Vend vrangen ud på fejlene og fokuser på hvad man har lært eller kan lære af dem. Det vil hjælpe et barn til at fokusere på det positive i stedet for det negative. Mind eleverne om at alle begår fejl og at forskellen ligger i hvordan fejlene bliver håndteret. Vi må se dem som læringsmuligheder. Ofte kommer der solid læring ud af fejltagelser. Selvværd er en vigtig bestanddel i næsten alt hvad børnene gør. Ikke alene gavner det børnenes skolepræstationer, det understøtter også deres sociale færdigheder og gør det lettere for dem at få og beholde venner. Relationer til kammerater og lærere er som regel mere positive med en god portion selvværd. Børn bliver også bedre rustede til at klare fejltagelser, skuffelser og fiasko, ligesom de er mere tilbøjelige til at holde fast i udfordrende opgaver og gennemføre læringsaktiviteter. Selvværd skal bruges hele livet, og vi skal huske den vigtige rolle vi spiller for at styrke eller skade et barns selvværd. Litteratur Dweck, C. S. (1999) Self Theories: Their Role in Motivation, Personality, and Development. Hove: Psychology Press, Taylor and Francis Group. Differentieret undervisning og bedømmelse Sue Watson, About.com guide Hvis der fandtes én metode som var den bedste til at undervise i alt, ville undervisning blive betragtet mere som en videnskab. Men der findes ikke kun én måde at undervise på, og derfor er undervisning en kunst. Hvis undervisning blot bestod i at følge en lærebog og i at bruge en "one-size-fits-all"-tilgang, så ville alle kunne undervise, ikke? Det er det der gør lærere, og navnlig specialundervisere, unikke og specielle. Lærerne har længe vidst at undervisning og bedømmelse skal baseres på den enkeltes behov, styrker og svagheder. Vi har altid vidst at børn er forskellige og at de lærer på forskellig måde, selv om deres pensum er det samme. Undervisnings- og bedømmelsespraksis kan (og bør) være 11\n12 forskellig for at sikre, at der sker en læring. Det er her, differentieret undervisning og bedømmelse kommer ind. Lærerne er nødt til anvende varierede tilgange til stoffet for at sikre at der bliver taget hensyn til alle elevernes forskellige evner, styrker og behov. Samtidig behøver eleverne forskellige muligheder for at demonstrere hvad de har lært deraf differentieret bedømmelse. Sådan fungerer differentieret undervisning og bedømmelse: Valg er nøglen til processen. Valg af læring-aktivitet såvel som valg i forbindelse med bedømmelsen (hvordan eleven kan vise at have forstået stoffet). Opgaverne skal altid tage hensyn til elevernes styrker/svagheder. Visuelt lærende har brug for visuelle eksempler, auditivt lærende for auditive eksempler osv. Grupperingen af eleverne vil variere, nogle arbejder bedst selvstændigt, andre arbejder bedst i forskellige grupperinger. Der tages hensyn til de forskellige typer intelligens såvel som til elevernes forskellige læringsstile og måder at tænke på. Lektioner og opgaver skal være virkelighedsnære, så alle eleverne kan forholde sig til dem. Projekt- og problemorienteret læring er også vigtig i differentieret undervisning og bedømmelse. Opgaver og bedømmelser tilpasses så de passer til alle elever. Muligheder for børn til at tænke selv er naturligvis indlysende. Differentieret undervisning og bedømmelse ER IKKE NOGET NYT! Gode lærere har brugt disse strategier i mange år. Hvordan ser differentieret undervisning og bedømmelse ud? Først og fremmest skal resultaterne af læringen identificeres. Som eksempel til at illustrere dette vil jeg bruge naturkatastrofer. Først kigger vi på hvad eleverne har af førviden. Hvad ved de? På dette stadium kan man lave en brainstorm med hele klassen, mindre grupper eller enkeltvist. Eller man kan lave VØL-skemaer 1 og andre diagrammer. Man kan overveje at bruge et "hvem, hvad, hvornår, hvorfor og hvordan"-diagram, individuelt eller i grupper. Nøglen til denne opgave er at alle kan bidrage. Når man har fundet ud af hvad eleverne ved, går man videre til hvad de ønsker og har behov for at vide. Man kan hænge diagram ark op i klassen, hvor emnet er opdelt i underemner. For eksempel ville jeg i forbindelse med naturkatastrofer hænge ark op med overskrifter som orkaner, tsunamier, jordskælv osv. Den enkelte elev eller hver gruppe 1 Ved/viden, Ønsker at vide, Læringsmuligheder. 12\n13 skriver så på arket hvad de ved om det pågældende emne. Ud fra det kan man danne diskussionsgrupper baseret på elevernes interesser: Hver gruppe melder sig til ud fra hvilken naturkatastrofe de har lyst til at lære mere om. Grupperne skal så udpege de kilder der skal hjælpe dem med at få yderligere information bøger, dokumentar-udsendelser, internet-søgning osv. Derefter skal det besluttes hvordan eleverne skal demonstrere deres nye viden. Også her er det nødvendigt med flere valgmuligheder af hensyn til deres styrker/behov og læringsstile. Forslag: Arranger et talkshow, skriv et nyhedstelegram, undervis resten af klassen, skab en informationsbrochure, lav en PowerPoint-præsentation og vis den til de andre, tegn en illustration med nøgleord, giv en demonstration, lav en tv-avis som rollespil, lav et dukketeater, skriv en sang, et digt, en rap, lav pilediagrammer eller en trinfor-trin oversigt, lav en informationsvideo eller en Jeopardy - eller Hvem Vil Være Millionær-konkurrence. Mulighederne er endeløse. Under forløbet kan eleverne også føre dag- eller logbog på forskellige måder. De kan nedskrive deres nye fakta og ideer om koncepterne efterfulgt af deres egne tanker og refleksioner. Eller de kan føre logbog over hvad de ved og hvilke spørgsmål de stadig mangler svar på. Lidt om bedømmelse Følgende kan bedømmes: Færdiggørelse af opgaverne, evne til at arbejde sammen med og lytte til andre, deltagelsesniveau, respekt for sig selv og for andre, evne til at diskutere, forklare, skabe sammenhænge, debattere, støtte holdninger, udlede, ræsonnere, berette, forudsige osv. Bedømmelsesrubrikken bør indeholde nøgleord for både sociale og faglige kompetencer. Som du kan se, differentierer du sikkert allerede meget af din undervisning og bedømmelse. Og du spørger måske hvornår direkte undervisning kommer i spil? Under gruppearbejdet vil der altid være nogle elever som har brug for ekstra støtte. Sæt disse elever sammen og hjælp dem gennem læringsprocessen. Hvis du kan svare på følgende spørgsmål er du godt på vej: 1. Hvordan differentierer du indhold? (mangfoldighed af niveaudelt materiale, udvalg, varierede præsentationsformater osv.) 2. Hvordan differentierer du bedømmelser? (elever har mange muligheder for at demonstrere hvad de har lært) 3. Hvordan differentierer du processen? (udvalg af varierede opgaver som tager hensyn til læringsstile, styrker og behov, fleksibel gruppedannelse osv.) Selv om differentiering nogle gange kan være udfordrende, så hold fast, og du vil se resultater. 13\n14 Eksklusion og præstationer i klassen Af Kendra Cherry, About.com guide Ifølge en undersøgelse offentliggjort i Journal of Educational Psychology, har børn som udelukkes fra aktiviteter med kammeraterne større risiko for at klare sig dårligt fagligt. I marts 2006 udsendte American Psychological Association en pressemeddelelse hvoraf det fremgik at selv om eksklusion ikke er så synlig som mobning eller andre former for overgreb, kan effekten af at blive afvist af sine kammerater være lige så skadelig. Den fem år lange undersøgelse fulgte 380 børn i alderen 5-11 år. De som blev holdt uden for aktiviteter med deres kammerater havde større sandsynlighed for at opleve faglige vanskeligheder og mindre sandsynlighed for at deltage i timerne end dem som ikke blev holdt udenfor. Yderligere oplysninger om undersøgelsen: "Peer Exclusion Among Children Results in Reduced Classroom Participation and Academic Achievement": (pressemeddelelsen) Buhs, E., Herald, S., & Ladd, G. "Peer Exclusion and Victimization: Processes That Mediate the Relation Between Peer Group Rejection and Children's Classroom Engagement and Achievement." Journal of Educational Psychology, 98:1 (2006). Retningslinjer for kommunikation med andre: Hovedspørgsmål om interpersonelle kommunikationsfærdigheder Fra Human Resources at MIT (Massachusetts Institute of Technology, USA) Hvad er interpersonelle kommunikationsfærdigheder? Interpersonelle kommunikationsfærdigheder er de værktøjer vi bruger til at lade andre vide hvad vi tænker, føler, behøver og ønsker. Og vi bruger dem til at lade andre vide at vi forstår hvad de tænker, føler, behøver og ønsker. Hvad er fordelene ved at forbedre de interpersonelle kommunikationsfærdigheder? På uddannelsesteder og arbejdspladser har vi alle brug for at kunne kommunikere effektivt med lærerne, ledelsen og kunderne. Alle har venner eller kolleger, som det er nødvendigt at kommunikere med for at lære noget eller for at éns arbejde bliver vellykket. Vi har alle vores foretrukne måder at kommunikere med andre på. Og da vi alle har hver 14\n15 vores unikke baggrund, har vi forskellige strategier for at kommunikere i forskellige typer situationer. Det medfører at når to af os mødes, er der en reel mulighed for at vi i visse situationer er mindre effektive i kommunikationen med hinanden end vi kunne ønske. Ved at udvide éns repertoire af interpersonelle kommunikations-færdigheder kan man forbedre sin generelle effektivitet og måske også sin læring og/eller jobtilfredshed. Findes der specifikke interpersonelle kommunikationsfærdigheder? Ja. Aktiv lytning eller assertiv kommunikation er to eksempler på interpersonelle kommunikationsfærdigheder. Dertil kommer nyttige teknikker i forbindelse med visse omstændigheder, som f.eks. kommunikation i svære situationer eller at kommunikere opad. Hvordan ved jeg om jeg har brug for at forbedre mine sociale kompetencer og i givet fald hvilke? Vi kan alle have gavn af at forbedre vore sociale kompetencer. Hver af os har det svært med bestemte situationer og/eller har bestemte kommunikationsevner, som vi gerne vil forbedre. Man kan vurdere niveauet for éns egne interpersonelle kommunikationsfærdigheder og/eller bede om feedback fra andre. En fremgangsmåde er at tænke på tre eller fire situationer hvor et samspil med en anden person ikke gik så godt som man kunne have ønsket. Kolonne-modellen [se aktivitet 1 i kapitel 1] kan måske hjælpe til at få styr på minderne og identificere mønstre, så man bedre kan se hvilke områder der trænger til forbedring. Hvordan kan jeg forbedre mine interpersonelle kommunikationsfærdigheder? Som med enhver udvikling af færdigheder er det sådan, at når man har identificeret behovet og er motiveret til at ændre noget, har man brug for at lære nye strategier og værktøjer og for at opsøge muligheder for at øve sig og få feedback. Prøv at gribe det an som en projektplan: Identificer målet og vælg to eller tre metoder til at nå det. Man kan måske melde sig til et par workshops og læse en bog.... Husk at udvikling af sociale kompetencer er en livslang udfordring. Vælg noget specifikt at lære, øv dig, forvent nogle pinlige øjeblikke, lær af dem og nyd dine fremskridt. 15\n16 Kontekst, teori og litteratur Partnerland Danmark Begrebet kvalificeret selvbestemmelse er et formbegreb. Det vil sige, at det ikke fastlægger detaljerne i dannelsens indhold, men alene fastlægger de almene dimensioner, som skal til, for at et menneske kan realisere sin tilværelse i en given samfundsmæssig sammenhæng. Forbindelsen mellem dannelse og kompetencer skal altså forstås så begrebet kompetence er en nødvendig udfyldningsbestemmelse til dannelse. Denne model (fig1) er udviklet af Jan Tønnesvang baseret på H. Kohut (Theory of Self) 2. Modellen er en kombination, som inddrager W. Klafkis teori og kriterier for indholdsvalg for dannelse; og som tilbyder at gøre teorien mere operationel. Modellen tager højde for, at vi lever og uddanner I en kultur og møder krav om viden om 1) naturen, 2) kulturen og 3) den tekniske udvikling. Dertil tager den højde for, at du som lærer arbejder med mennesker og deres rettetheder, samt deres sociale og eksistentielle behov. Modellen understreger relationen mellem faglig viden og personlig udvikling idet alle felter har indflydelse på hinanden vandret, lodret og på kryds og tværs. Som lærer kan man ikke aflæse elevens indre, men man kan se de ydre udtryk for, at der er sket ændringer i de indre strukturer, det vi fx ser når en elev bliver mere moden. Modellen anerkender, at der er noget bestemt, som skal læres - og mange måder at lære på. Og større eller mindre behov for at lære alene eller sammen med andre. Ved at læse modellen får man altså kategorier til at sætte mål for sin undervisning og dermed kategorier til evaluering. Både i forhold til hårde værdier og bløde værdier som faglige og sociale kompetencer. 2 Kohut, Heinz (1977). The Restoration of the Self. NewYork: International Universities Press Kohut, Heinz (1974). "Remarks about the Formation of the Self. In: P. Ornstein (ed): The Search for the Self, Vol. II : Madison: International Universities Press Tønnesvang, Jan (2002). Selvet i pædagogikken selvpsykologiens bidrag til en moderne dannelsespædagogik. Aarhus: KLIM 16\n17 Fig1: Kvalificeret Selvbestemmelse Udadrettet Indadrettet Den materiale dimension af tilværelsen (væren) Viden Noget bestemt at lære Viden og kunnen Teori og praksis Kommunikations kompetence Personlig dimension 1 Selvvurderingskompetence Reflektere, værdsætte og revurdere strategier for læring Mestre nye udfordringer og opgaver Vurdere egne kompetencer, færdigheder, talenter METAkognition At lære, forstå, indse, selvrefererende identitet Faglig selvforståelse Social-moralsk dimension Social kompetence Konsekvenser af at tage ansvar Identitet / politisk bevidsthed Kompetence til at handledemokratisk holdning. Social handlemåde den ydre side af moralsk social kompetence Relationsorientering Personlig dimension 2 Værens og oplevelseskompetence At være til stede som sig selv Integritet Forstå egne behov, følelser, styrker Være i stand til at forstå Andres følelser og vide det er ikke mine men jeg kender følelsen og er derfor i stand til at forstå og støtte andre Værens- og oplevelseskompetence Relationsforankring Oplevelsesbredde Affektforståelse og regulering Tendensen i Europa er, at fremskridt skal kunne måles eller evalueres. Derfor eksempler på at sætte mål og tegn, så den sociale udvikling i klassen kan vurderes. Ideen er taget - og delvist citeret fra Hans Jørgen Kristensen (2007): Didaktik og pædagogik, Gyldendal, s Elevernes sociale kompetencer er en af de bløde kompetencer, der fokuseres på i dette projekt. Social udvikling og social kompetence kan målsættes og evalueres langt mere end det ofte er tilfældet. Her er i kort form opstillet en række muligheder for arbejdet med udvikling af sociale kompetencer, som lærer og elever i en klasse sammen kan udvikle i et forløb fra børnehaveklasse til ældste klassetrin. Hvis arbejdet skal lykkes må læreren tage initiativ til at målene bliver fastholdt som værende væsentlige. Læreren skal etablere arbejdssituationer, hvor eleverne kan udvikle de pågældende sociale kompetencer. Læreren må også se efter tegn på fremgang og drøfte dem med eleverne undervejs, så 17\n18 både lærer og elever er opmærksomme på tegnene og på udviklingen. Det kan være et mål for (og dermed et tegn på) udvikling af sociale kompetencer: At eleverne i klassen reducerer eller ophører med drilleri, skænderier og slagsmål At eleverne i en klasse er gode til at arbejde selvstændigt hver for sig uden at forstyrre hinanden At eleverne i en klasse under en klassesamtale afventer, at læreren giver dem ordet At eleverne viser vilje og evne til at hjælpe hinanden ved individuel opgavelæsning At eleverne i en klasse sammen kan løse en praktisk opgave i fællesskab i klassen / i en gruppe med minimal eller ingen lærervejledning At eleverne i en klasse er opmærksomme på, hvornår nogen er udenfor klassefællesskabet og åbner for dem / hjælper dem ind At eleverne i en klasse har blik for, når noget kan true eller ødelægge et godt klima i klassen og tager initiativ til at undgå det. At eleverne i klassen sammen kan opstille regler og følge dem At eleverne i en klasse selv kan organisere en fælles diskussion med ordstyrer og lytter aktivt og positivt til hinandens indlæg. At eleverne i en klasse tydeligt kan udtrykke deres ønsker, følelser og tanker. At eleverne kan indgå i dialog og forhandle med hinanden, når de har modstridende interesser. Redaktørens note: Det følgende er udviklet af de danske partnere som introduktion til deres lektioner i Tema 4 i forbindelse med udvikling af demokratisk medborgerskab. Da det også behandler de generelle begreber indeholdt i PSS, er det medtaget i denne del af håndbogen som et bidrag til det teoretiske grundlag. 18\n19 UDVIKLINGSASPEKTER MED HENBLIK PÅ DEMOKRATISKE MEDBORGERBORGERSKABSKOMPETENCE 3 Myndiggørelsesaspekter Mægtiggørelsesaspekter Personlige egenskaber og engagement: Respekt for rettigheder og pligter Initiativ og motivation Udholdenhed, vilje og energi Problemsensitivitet Relevante dimensioner i familie og andre miljøer -fx skolen: Samtaleemner Samtalehyppighed Samtale-, samhandlings- og beslutningsform Udbytte af samtale og samhandling Viden og færdigheder: Viden om demokratiske idealer Færdighed i demokratiske adfærds- og kommunikationsformer Viden om politiske strukturer og processer Færdighed i at agere i systemer Relevante rum i familie og andre miljøer fx skolen: Personligt rum (demokratiske samværsformer) Didaktisk rum (læring om demokrati) Politisk rum (udøvelse af demokratisk medborgerskab) Viden om problemstillinger og konflikter Færdighed i at undersøge og tolke Viden om interesser Færdighed i konfliktløsning og samarbejde 3 Korsgaard m.fl. red., Medborgerskab: Et nyt dannelsesideal (Religionspædagogisk Forlag 2007), s (Figur fra Demokratiprojektet ved Odense Seminarium) 19\n20 Undervisningsforløbet planlægges ud fra det socialkonstruktivistiske læringssyn, hvor de sociale kompetencer opøves gennem aktiv deltagelse fra eleverne i samspil med hinanden. 4 Det er vores overbevisning, at sociale kompetencer er af afgørende betydning for læring. De sociale kompetencer ses herudover som et delelement i forsøget på at opøve handlekompetence hos eleverne. De sociale kompetencer består i at have indsigt, færdigheder, kommunikationsformer og holdninger, der har betydning for de måder og muligheder, man har for at kunne leve sammen med andre mennesker i et fællesskab. 5 4 Rasmussen, Jens, "Sociologisk subjektteori og konstruktivisme" i B. Karpatschof og Boje Katzenelson, Klassisk og moderne psykologisk teori (Hans Reitzels Forlag 2009). Grønbæk Hansen, Kirsten, "Tænkning og sprog," i Mogens Brørup m.fl., Den nye psykologihåndbog, (Gyldendal 2003), s Kristensen, Hans Jørgen, Didaktik og pædagogik (Gyldendal 2007), s\n21 Kontekst, teori og litteratur Partnerland Italien Vore italienske partneres teoretiske bidrag til kontekstualisering af aktiviteterne Aktiviteterne blev valgt ud fra klassernes behov. F.eks. blev aktiviteterne for anden årgang på hotelskolen Enriques (i Castelfiorentino, Firenze) valgt ud fra dens sammensætning og de behov, der efterhånden er opstået. Sammensætningen af holdet, som bestod af 25 studerende, var blandet: 10 studerende kom fra første årgang, fire fra et andet førsteårgangshold, otte gik andet år om (og kom fra forskellige hold), mens to kom fra andre skoler (ikke hotelskoler). Dette hold blev udvalgt til at deltage i projektet på baggrund af forrige skoleårs observationer af holdet. Observationerne viste, at de studerendes relationer blev vanskelige og til tider problematiske, efterhånden som der blev tilført flere studerende til holdet. Denne udvidelse af holdet har skabt behov for strategier til både at finde et ensartet vidensniveau, at opstille ordensregler og for relationerne mellem de studerende indbyrdes og mellem studerende og lærere. Strategierne skal også tage højde for det multietniske element, idet de studerende ud over Italien kom fra forskellige kulturer og nationer (Albanien, Marokko, Senegal, Irak og Moldova). Nogle var født af immigrantforældre i Italien, andre havde kun været i landet i fem år. Aktiviteterne for femte klasse på Fermi gymnasiet (Socio-Psyko-Pædagogisk Gymnasium i Empoli, Firenze) blev valgt ud fra de 25 (alle kvindelige) studerendes fremtid, og ud fra skolens karakter og uddannelsesmål. Fagene i det socio-psyko-pædagogiske gymnasium omfatter humanistiske og sociale fag, psykologi, pædagogik og sociologi. Generelt forbereder skolen til alle aktiviteter som sigter mod "det sociale", dvs. relationer, kommunikation og organisation, inklusive hele området omkring uddannelsesmæssige og sociale fænomener foruden at den giver adgang til alle universitetsuddannelser, navnlig inden for pædagogik, kommunikation og psykologi. Da klassen er ved at afslutte gymnasiet, har deltagelsen i PSS-projektet givet eleverne mulighed for både at inddrage den teori, de har lært i gymnasietiden, og at anvende og styrke deres sociale færdigheder, som de får brug for til de mange valg, de skal træffe efter studentereksamen. Litteratur Casula, C. I porcospini di Schopenhauer [Schopenhauers pindsvin]. Milano Cunico, M. Educare alle emozioni [Uddannelse af følelserne]. Rom\n22 Manes, S. 83 giochi psicologici per la conduzione dei gruppi [83 mind games for grupper]. Milano Marmocchi, P. et al. Educare le life skills [Træning af livsfærdighederne]. Trento Definitioner og litteratur Partnerland Polen Vore polske partnere giver tre mulige definitioner af "sociale færdigheder" til diskussion Definition nr. 1 Ifølge M. Argyle (1998) er sociale færdigheder sociale adfærdsmønstre der gør den enkelte mere socialt kompetent, dvs. i stand til at frembringe en ønsket effekt hos andre mennesker. Sociale færdigheder udgør det adfærdsmæssige aspekt af social kompetence, som også omfatter viden, forståelse, selvtillid. Effektivitet med hensyn til at få andre til at handle i overensstemmelse med vores forventninger og formål ligger til grund for social kompetence som den defineres af M. Argyle. Han forstår begrebet social kompetence som evnen, besiddelsen af de nødvendige færdigheder, til at frembringe den ønskde effekt hos andre mennesker i sociale situationer. Disse kan være at overtale andre til at købe noget, lære noget, komme sig over en neurose." (Argyle, 2002). M. Argyle skelner mellem to kategorier af færdigheder som gør det muligt for os at frembringe den ønskede effekt i sociale situationer: almene sociale færdigheder der kræves af alle professionelle sociale færdigheder som er nødvendige i mange professioner I den klassiske forstand består social kompetence af en samling færdigheder der gør den enkelte i stand til at reagere hensigtsmæssigt i bestemte sociale situationer. Evnen til at bearbejde adfærdsmæssig information kalder Argyle social intelligens og denne intelligens er nødvendig for at udvikle social kompetence. Ved hjælp af social kompetence kan vi vælge den strategi der kan hjælpe os til at nå vores mål. Således forstås social kompetence som et kompleks af evner der har indflydelse på hvor effektiv vi håndterer bestemte sociale situationer. Argyle, M. The Psychology of Interpersonal Behaviour (1967) Definition nr. 2 Ifølge Spitzberg and Cupach er det evnen til at etablere følelsesmæssige bånd til at andre, 22\n23 forstået som at definere, etablere, udvikle og fastholde relationer såvel som at få social støtte. En sådan tilgang kaldes en relationel tilgang. Kompetencen ses i evnen til at udføre opgaver inden for en given social aktivitetstype eller som evnen til at udføre specifikke funktioner i henhold til vedtagne standarder. En høj grad af kompetence gør det muligt for os at finde mange forklaringer og forudsigelser med hensyn til vores egen og andres adfærd, samt opbygge komplekse og mere varierede konstruktioner af interaktioner med andre mennesker. Spitzberg, B. H. & Cupach, W. R. Interpersonal Communication Competence (1984) Definition nr. 3 Social kompetence kan ses som et konsekvent, funktionelt, praktisk, og personligt betinget kompleks bestående af viden, erfaring, evner, sociale færdigheder. Dette kompleks gør den enkelte i stand til at etablere og udvikle kreative relationer til andre, at deltage aktivt i forskellige sociale gruppers liv, at udfylde forskellige sociale roller på en tilfredsstillende måde samt effektivt at overvinde begyndende problemer sammen med andre. Borkowski, J. Podstawy psychologii społecznej (2003) 23\n24 Definition og kontekst Partnerland Bulgarien Sociale færdigheder er færdigheder der faciliterer interaktion og kommunikation mellem mennesker. Den verden som unge mennesker lever, udvikler sig og uddanner sig i er både dynamisk og lukket. Dette er resultatet af den hastige udvikling af informationsteknologien og virtuelle verdener. Begge giver mange muligheder for ungdommen - lettilgængelig information og et globalt udsyn, men samtidig fratages de unge mange ting, såsom ansigt-til-ansigt kommunikation med andre mennesker eller evnen til at omgås andre. I vores lektioner består hovedaktiviteterne af spil, diskussioner, og opgaveløsning sammen med andre. Hovedmålet for lektionerne er at eleverne udvikler færdighed i frit at udtrykke deres synspunkter, at forstå verden omkring sig, have et realistisk selvværd, forstå og acceptere andre mennesker, arbejde i teams og føle glæde og tilfredshed ved ansigt-til-ansigt kommunikation. Lektionerne er lette at udføre og er fornøjelige for eleverne. De er sjove, lærerige og uformelle. De appellerer til elevernes kreativitet og lyst til at udtrykke deres tanker, synspunkter og hensigter. Efter at have gennemført hele kurset forventes de unge at kunne omgås andre på en bedre måde, idet de er klar over at den rette måde at kommunikere på letter det følelsesmæssige pres, forbedrer deres forhold til vennerne og bidrager til en realistisk selvværdsfølelse. 24\n25 Anden del: Eksempler på lektioner Vælg selv hvordan du ønsker at bruge lektionerne nogle er udarbejdet af studerende, andre af lærere på skoler og seminarier og atter andre er nationalt tilgængelige. Lektionerne kan tilpasses eller anvendes som de er. De skulle gerne generere ideer og diskussioner og fungere som støtte til udvikling og udveksling af færdigheder og viden på området. I nogle sammenhænge kan eksemplerne udgøre dele af en integreret læreplan, i andre kan de fungere som supplement til det daglige arbejde. Forskelle partnerne imellem er en fordel i dette projekt idet vi udveksler forskellig praksis, erfaring og ekspertise for at udvikle både lærere og elever. Kategorisering af lektioner Alle lektionsplaner, ideer og aktiviteter er kategoriseret i nummererede kapitler, som hver især omhandler ét af de fire PSS temaer (se nedenfor). Der er betydelige overlapninger mellem temaerne, og nogle af lektionsplanerne inddrager mere end ét tema. Dette er udtrykt ved hjælp af et andet eller tredje kategoriseringsnummer i parentes ved visse lektioner, fx. 1 (3, 4). Vi håber at det vil bidrage til at identificere de eksempler der dækker forskellige elevgruppers behov. Kapitler og temaer 1. Udvikling af samarbejde, selvsikkerhed og integritet; teamsamabejde; forhandling, skabelse af tillid og evne til at føle empati. 2. Udvikling af modenhed: Håndtere stress/frustrationer konstruktivt; forstå og håndtere forskellen mellem personlige, offentlige og arbejdsmæssige kontekster. 3. Interesse i samfundsøkonomisk udvikling; interkulturel kommunikation; udvikling af evne til at kommunikere konstruktivt i en række forskellige miljøer/ omgivelser 4. Værdsætte forskellighed og respektere andre; være parat til at overvinde fordomme og udvise tolerance; udtrykke og forstå forskellige synspunkter og lære at gå på kompromis. 25\n26 De enkelte landes lektionsplaner er markeret ved med den pågældende institutions logo: Bulgarien: Danmark: Italien: Polen: Storbritannien: 26


At studere interessante fakta om en person kan du finde ud af,at lungerne af en person hver dag lader gennem 10.000 liter luft, og dette kan sammenlignes med størrelsen af en tennisbane. Det har længe været kendt, at smil er nyttigt, men det viser sig, at det er endnu nemmere end frowning. Når alt kommer til alt, behøver du halvdelen af musklerne til denne handling.\nListe alle interessante fakta fra folks livsimpelthen umuligt. Ingen bog kan rumme dem på deres sider. Det betyder kun, at du skal kende dig selv og forbedre dig selv hver dag.\nInteressante fakta om Paris: alting\nInteressante fakta om Stillehavet. Generelle oplysninger\nUsædvanlige hobbyer hjælper med at udvikle sig selv


De fleste internet forretninger udlover i vore dage flere fragtmuligheder. En yndling er efterhånden pakkeshoppen, så du selv har mulighed for at hente de købte varer når du har mulighed for det. Muligheden er jo særdeles let, og typisk desuden den billigste løsning til levering ved køb af .\nDu burde derudover overveje at få ordren bragt hjem til dig eller ud på din arbejdsplads. Fragtløsningen viser sig undertiden lidt mere omkostningsfuld, men også virkelig nem. Den mest betalelige leveringstype vil dog til enhver tid være at hente produkterne selv, men det står og falder med at du er lige ved internet webshoppens hjemsted.\nLeveringshastigheden på kan være vældig vital i tilfælde af at vi behøver dine nye varer om få sekunder, og derfor er det nemlig relevant at vi studerer den estimerede leveringstid på den relevante vare.\nEn række firmaer på nettet byder på levering på næste hverdag på de fleste af deres produkter, eksempelvis , men glem ikke at det er regnet ud fra at transaktionen realiseres inden et besluttet klokkeslæt, således at de med sikkerhed kan nå at få varerne på posthuset forinden logistikpersonalet har fri.\nNogle e-shops i Danmark garanterer levering uden gebyr, men for det meste er det kun gældende hvis der erhverves for en bestemt sum. I øvrigt kunne du vælge den prisbilligste leveringsløsning, hvilket gerne – om du befinder sig i Aarhus, Haderslev eller Billund – er at få fragtmanden til at bringe varerne til et afhentningssted.\nDet er efterhånden ekstremt hensigtsmæssigt for folk at finde frem til de bedste priser hos diverse online butikker, og herved har masser af internet butikker ikke kunne lade være med at nedsætte priserne på deres varer – til juniorer, og samtidig til damer og herrer – betragteligt, og endda nogle gange præstere levering uden beregning.\nDog kan det til hver en tid blive lønnende at undersøge nogle enkelte internet handler efter rabatkoder på forud for at du færdiggør din shopping, således at du er på den sikre side med at antage den mest attraktive pris.\nDu må trods alt ikke undervurdere, at såfremt en butik afsætter et produkt til salg for en pris som anses for utrolig god, så bør det for det meste være et fingerpeg om en fup internet shop. Handler med kort er imidlertid en del af et lovbud, hvilket begunstiger folk imod bedrageriske e-shops.\nVi tilråder generelt køb med kort eller mobilbetaling. Som en anden løsning kunne du drage nytte af en afbetalingsløsning som f.eks. ViaBill, når du tilstræber at klare omkostningerne af flere omgange.\nForinden nogen bestiller i en online webshop burde de i reglen betragte butikkens forretningsaftale, men det er naturligvis ikke særlig sjovt.\nEt nemt alternativ er at efterse om e-firmaet er medlem af e-mærke ordningen, som kan være en sikkerhed for at internet firmaet forsvarer de opstillede regler, samt at butikken ofte revideres af eksperter der forstår vedtægterne på området. Dette er en god anledning til at blive hjulpet, for så vidt du forvoldes besvær som følge af din ordre.\nYderligere foreslår vi at man er vaks omkring de mest centrale bestemmelser der kan spille ind i forbindelse med bestillingen, som for eksempel hvilken ombytningspolitik online forretningen bruger. På grund af dette er det desuden essesentielt, at man når som helst opbevarer ens kvittering på e-mail, således man en anden gang kan vidne om købet af , uden hensyn til om du søger produkter til en kvinde eller mand.\nTrustpilot tilbyder relativt habile muligheder for at iagttage en hel del aktuelle brugeres omtaler og derfor kan det anbefales, at du eftergår online butikkens vurderinger af forinden du bestiller.\nFacebook fører til derudover absolut gode metoder til at få et kig ind i internet firmaets kundefokus. I øvrigt møder vi nogle e-shops hvor folk kan meddele en omtale af virksomhedens service, hvilket ydermere burde benyttes til at afveje kundernes tilfredshed.\nWebsitet er finansieret ved hjælp af annoncer. Vi arbejder sammen med massevis af internet handler og formidler forretningernes tilbud, og tjener godtgørelse såfremt en af vores besøgende udfører et køb.\nAnvisninger vedrørende tilbud og e-firmaer opdateres nu og da, men vi kan ikke give garantier imod korrektioner der potentielt er lavet efter at vi sidste gang opdaterede de viste oplysninger.


Rune Egedeuser/882798 10 år siden\nGod film, stemning og atmosfære...\nEn film, der lever op til forventningerne og måske giver lidt mere oveni. Downey er Gud - også i denne film - hvor han formår at give Sherlock Holmes en form for forsinket genialitet, der først afslører sig lang tid efter hans forvirrethed og ligegyldighed har indfundet sig. Jude Law kunne være spillet lige så trist og anonymt af Finn Nørbygaard, post krisramt og historien er højest relativt ok. Dog er selve scenen, London i den sidste halvdel af 1800-tallet, skildret meget flot. De tågede brostensbelagte gader, hestevognene og datidens beklædning giver den helt rigtige atmosfære og hertil kommer de flotte billeder fra Themsen.\nJens Peteruser/14626 10 år siden\nEn rigtig god flim\nDet var en rigtig god SHERLOCK HOLMS film\nTineuser/866346 10 år siden\nSuper fed film. lige som en Sherlock Holm film skal være. Rige gode præstationer af begge de herre.\nMeget positivt overrasket, blev jeg! I modsætning til mange andre film, så var handlingen på ingen måde blevet røbet i traileren. Der er både action og humor og både Robert Downey Jr. og Jude Law gør det fantastisk! Se den endelig!\nMichelleuser/783052 10 år siden\nRobert Downey er rigtig god i denne rolle, det kan godt være han ikke er en høj anæmisk udseende brite, men han er lige præcis scruffy nok til at køre denne rolle helt igennem.\nGuy R. har opstillet et fantastisk London, gråt, dystert og helt igennem autentisk. Jeg elsker den gale violin musik i action sekvenserne af filmen\nPer 10 år siden\nEn super god film hvor man ser Sherlock Holmes som den ikke altid pæne mand han bliver udstillet som i de gamle film/serier\nOleuser/678705 10 år siden\nSom forventet spiller Robert rigtig godt som mesterdedektiven Sherlock Holmes. Han giver filmen det skæve tutch, som han giver til perfektion. Han bliver bakket op af en næsten lige så velspillende Jude Law, som spiller en af sine bedste roller til dato.\nFilmen har en go blanding af action og mystik, som giver den en ekstra dimension. Jeg manglede dog at man fulgte Holmes lidt mere i opklaringen af de forskellige problemer. Det var lidt for hutigt overstået! Men en rigtig god film.\nDe spiller godt alle skuespillerne.


Dutch Barge 28.65 with TRIWV Rhine , 1971 EUR 195.000 | Holland | Hus- / Bobåd / Flodbåd til salg\nDutch Barge 28.65 with TRIWV Rhine er annonceret til salg af Doeve Makelaars.\nFor yderligere information om Dutch Barge 28.65 with TRIWV Rhine som til eksempel en udførlig bådbeskrivelse, båddata, komplet bådudstyrsliste eller flere fotos - kontakt venligst sælger Doeve Makelaars via Send E-mail.\nBemærk, der kan være en mere detaljeret bådbeskrivelse af Dutch Barge 28.65 with TRIWV Rhine på scanboat på tysk, engelsk, svensk eller hollandsk. De sprogversioner af scanboat kan du vælge oppe til højre for Opret annonce knappen.\nEr du generelt på udkig efter tilsvarende både som Dutch Barge 28.65 with TRIWV Rhine kan du klikke på Lignende Hus- / Bobåd / Flodbåd oppe i højre hjørne af annoncen.\nHold dig opdateret, opret en annonceagent: Så får du automatisk besked med ændringer af den annoncerede Dutch Barge 28.65 with TRIWV Rhine eller en besked når der kommer nye Dutch Barge 28.65 with TRIWV Rhine . Annonceagent oprettes på søgesiden ved vælge Gem Søgning. Samme mulighed for at oprette en annonceagent får du når du via Send E-mail skriver til Doeve Makelaars\nEr du på udkig efter bådtest og videoer: Tjek Youtube ved at søge efter Dutch Barge 28.65 with TRIWV Rhine eller tjek om f.eks. Bådmagasinet skulle have lavet en test.


marketingassistent » Marketing | Mere viden om markedsføring online\nE-mail marketing er et effektivt værktøj, der anvendes til markedsføring af forretninger over Internettet. Det er et grundlæggende redskab anvendes til online markedsføring. Online marketing kampagne er udnyttet til fremme af aktiviteterne i et selskab. Det er en kraftfuld og omkostningseffektiv værktøj, der anvendes til at komme i kontakt med kunderne i en organisation. Når anvendes hensigtsmæssigt og tilstrækkeligt, e-mail kampagner producere frugtbare og bemærkelsesværdige resultater.\nEn marketingmedarbejder kan gøre fremragende resultater for at udnytte effektiv markedsføring og promotion. Det er en omkostningseffektiv metode til at nå ud til målgrupperne for fremme af online-værktøjer. En af de største fordele ved online markedsføring strategi er, at det holder dig i kontakt med de potentielle kunder i en organisation. At være i direkte kontakt med kunderne hjælper en marketingmedarbejder til at etablere en sund rapport gennem kommunikation. Online markedsføring holder dig i kontakt med kunder fra tid til anden. Det giver dig mulighed for at kende de forespørgsler og tvivl hos kunderne i en virksomhed.\nDenne metode er overkommelig og let at bruge. Du behøver ikke at gøre din markedsføring budget for stram, mens vedtagelsen af dette som en online marketing strategi. Alt du behøver, er en velfungerende system med internetforbindelse.\nEn marketingmedarbejder kan også have e-mail marketing software, som effektivt kan håndtere en lang liste af mails og sende til et antal modtagere uden hoppe tilbage af mails. Du kan benytte en anden række værktøjer eller edb-programmer tilgængelige på markedet. E-mail-markedsføring indebærer ikke udgifter for frimærker med andre mailing afgifter. Med et enkelt klik på en knap, kan din målgruppe kunde sende dig hans svar. Det bliver let for ham at kommunikere sine ideer om din organisation via en e-mail. Email kampagner hjælper en marketingmedarbejder at spore om mails. Resultaterne også kan måles på en effektiv måde. Du kan få nøjagtige resultater gennem klikker gennem satser (CTR), der er lette at analysere.\nAlle disse fordele kan hjælpe dig med at opspore din succes af mail kampagner.\nPosted on September 29, 2012 February 5, 2021 Categories Email indhold, Marketing, UncategorizedLeave a comment on Tips, tricks og hemmeligheder Email Marketing\nPosted on September 29, 2012 February 5, 2021 Categories Email indhold, Leads, Marketing, UncategorizedLeave a comment on 5 trin til at opbygge en Responsive Email Marketing List\nLad mig stille dig et spørgsmål: tror du det er lettere at sælge dit produkt eller tjenesteydelser til en komplet fremmed eller til en person, du har haft kontakt med før, uanset om det er en e-mail samtale, forum deltagelse eller endog et eksisterende kundeforhold (dvs. han har købt noget fra dig). Uden tvivl, ville det være sværere at sælge til en totalt fremmed, som ikke ved, om du er en ærlig sælger, og hvorvidt de skal stole på dine ord og tror, at dit produkt eller tjenester virkelig vil gavne dem.\nDet er netop derfor, du bør opbygge en kundebase – en gruppe af mennesker, der stoler på dig og vil højst sandsynligt købe et produkt, du tilbyder dem. Dette vil sikre, at du har en tilbagevendende og konsekvent indtægtskilde. Når du slipper et produkt eller foretage en godkendelse, du har en gruppe af mennesker, altid klar til at høre, hvad du har at sige.\nDer er flere kilder, som du kan indpasses i at begynde at opbygge et kundegrundlag. For eksempel kan du deltage i et online diskussionsforum og giver råd og hjælp gratis. Det vil ikke vare længe, før folk begynder at genkende dit navn og stoppe op og lytte hver gang du har noget at sige. Du vil blive en værdifuld ven og lærer, og få tillid til disse mennesker. Ville du købe noget, dine nære ven anbefaler?\nEn anden måde at opbygge en kundebase er at opbygge en mailingliste. Der er en gazillion metoder til at indsamle abonnenter, men når det er kogt ned til essensen, det handler om at bevise din værdi til publikum og tilbyder et incitament til at få folk til at blive en del af din adresseliste. Et typisk eksempel ville være en hjemmeside choke-fuld af frit tilgængelige, hjælpsomme og kvalitet artikler om et bestemt emne, plus en “særlig rapport”, der kan downloades gratis, forudsat at du giver din e-mail-adresse. De rige indhold giver værdi, og de “særlige rapporten” er det ekstra incitament.\nEndnu en kilde til din kundebase, som ofte glemmes, er dine eksisterende kunder. Hvis du har købt dette produkt fra netop denne person og han svarede tålmodigt på alle dine spørgsmål, ville du købe af ham igen i fremtiden? Helt sikkert. Når en kunde har givet dig sine penge, det er ikke enden på sagen, fordi ved at holde sig i kontakt med ham og udvikle et blomstrende forhold til ham, vil du have en levetid indtægtskilde.\nTænk, hvis 100, 1000 eller endda 10.000 kunder venter på at få fat i din nyeste produkter, allerede inden de er frigivet! Derfor er det vigtigt at opbygge en kundebase, fordi det simpelthen sparer en masse tid og kræfter.\nPosted on September 10, 2011 February 5, 2021 Categories Leads, Marketing, Online shopping, UncategorizedLeave a comment on Opbygning af en kunde database\nSammenlignet med andre former for markedsføring, er e-mail marketing den mest effektive måde at reklamere for sine produkter og ydelser på internettet. Udover at være omkostningseffektiv og hurtig, har det også mange andre fordele. Selvom succesen af e-mail kampagner i høj grad afhænger af hvor planlagt og fokuseret kampagnen er, kan en god e-mail kampagne i de fleste tilfælde præstere en række ting, der er svære at opnå ved brug af de konventionelle markedsføringsmetoder.\nNetop på grund af omkostningseffektiviteten tillader e-mail marketing virksomheder, at fokusere mere på kommunikationen med deres kunder. Ligegyldigt hvor innovativt et produkt eller en ydelse er, er det meget sjældent at folk køber noget, når de første gang besøger en hjemmeside. Det er blevet anslået at det som regel tager en kunde ni besøg, før de foretager et indkøb. Det betyder at for at sælge mere skal virksomheder integrere gentagelser i deres salgsproces. For at gøre dette på internettet, er en e-mail kampagne meget effektiv. Ved at sende nyhedsbreve, rapporter, salgstilbud og vigtige nyheder om produkter og ydelser til kunderne, kan man hurtigt forøge salgstallene, og samtidig holde kunderne interesseret, så de bliver hængende.\nVirksomheder fokuserer ofte på at hverve nye kunder og sælge deres produkter og ydelser til dem, i stedet for at fokusere på gensalg. Selvom nye salg er vigtige for virksomheden, så er det mindst lige så vigtigt at holde fast i de gamle kunder. Når man kommunikerer ofte med sine kunder gennem e-mail kampagner, forøger man muligheden for gensalg, hvilket i mange tilfælde kan være mere profitabelt end at generere nye salg. En god e-marketing kampagne kan derfor hjælpe virksomheden med at øge gensalget fra eksisterende kunder ved at tilbyde dem kunderabat, loyalitetstilbud og opdateringer på deres indkøbte produkter.\nOpsalgs- krydssalgsprodukter og ydelser\nMed email marketing, kan virksomheder e-maile deres kunder om opsalgs eller krydssalgs produkter og ydelser. Ved at bruge en række e-mail skabeloner, også kendt som autosvar, kan virksomheden automatisk annoncere for andre produkter og ydelser, som kunderne bør have kendskab til når de har foretaget deres første indkøb.\nDe fleste virksomhedsindehavere er enige om at feedback er et af de vigtigste aspekter, i forhold til at planlægge videre forløb i virksomheden. Feedback giver indsigt i hovedmålgruppen og giver dermed virksomheden mulighed for at forbedre det, som kunderne ikke er tilfredse med. I denne henseende er e-mail kampagner et godt værktøj til at få ærlig feedback fra kunderne i forhold til at stå ansigt til ansigt med dem.\nMotiver brugerne til at købe offline\nE-mail marketing kan også bruges til at få kunderne til at foretage indkøb i virksomhedens almindelige forretninger. Statistikker viser at en stor del kunder foretager et indkøb i en forretning efter at have modtaget en e-mail kampagne om produktet hjemme på computeren.\nFor at få mere ud af dine e-mail kampagner, med e-mail marketing, skal de planlægges ved brug af de rigtige teknikker. Men når den første kampagne er lanceret og har haft succes, kan du nyde godt af alle de fordele der er vigtige for en virksomheds overlevelse i alle slags økonomiske klimaer.\nPosted on February 15, 2011 February 5, 2021 Categories Marketing, Online shopping, UncategorizedLeave a comment on E-mail Marketing – Den mest effektive reklame\nPosted on February 13, 2011 February 5, 2021 Categories MarketingLeave a comment on Arbejde som marketingassistent


LAD OS VED SAMARBEJDE GENOPFINDE OS SELV!\naccess_time25. november 2020 folder_openTalerstol\nVi skal ikke bare stille os tilfredse - vores by fortjener bedre, skriver SØREN FRIIS TREBBIEN:\nNår vi i Det Konservative Folkeparti har talt om, at vi har ramt en betonklods efter flere års slingrekurs, kan man samtidig sige, at Hvidovre også har ramt en tilsvarende - for mange år siden. Det er længe siden, at vi har kunnet bryste os af at være en by, der positivt springer i øjnene i statistikkerne og tabellerne over kommunernes præstationer i Danmark. End ikke i vores nærområde på Vestegnen, kan vi følge med. Det er en skam, for vores by fortjener bedre!\nSer vi os omkring, har vi alle mulighederne for at blive en stærk og sund kommune. Vi har masser natur og adgang til vand samt gode forhold for erhvervs- og handelslivet. Læg dertil, at vi er tæt på København og nemt kommer på det regionale vejnet. Vi kunne blive en dynamo for os selv og for vores omegn.\nI stedet for at stille os tilfredse med placeringen som bundprop i alle målinger, så kunne vi drømme om at vi tog kampen op, og at vi i stedet for at bortforklare forsøger at se fremad. Vi skal have en ambitiøs vision for Hvidovre. Nogle af Konservatives ambitioner er:\n- at modernisere Hvidovrevej og dens forretningsliv i samarbejde med de erhvervsdrivende og investorer;\n- at udbygge Hvidovre Havn, så vi får et levende havnemiljø - rigt på fritidsaktiviteter og socialt liv;\n- at gøre Hvidovre Kommune førende indenfor klima og miljø - både ved at stille krav til at tænke i grønne baner, men også ved at tiltrække virksomheder, der er fremtrædende indenfor klimaudvikling;\n- at sætte yderligere fokus på trivsel blandt kommunens ansatte, som vil skabe et bedre arbejdsklima og højere kvalitet for borgerne for de samme penge.\nKort sagt vil vi skabe en kommune, som vi kan være endnu mere stolte af, og som flere virksomheder og nye borgere kan se værdien af at søge til.\nVi tager ikke patent på den rigtige løsning, men vi ønsker at hæve barren markant! Vi ønsker at samarbejde med alle, der har en reel ambition om at udvikle Hvidovre til en kommune, hvor vi har det hele. En kommune, der er noget for alle borgere og virksomheder. En kommune, der tiltrækker investorer. En kommune, der omfavner os – uden at vende ryggen mod hovedstadens tilbud. På den måde skaber vi en kommune med alle grundelementerne for at fremvirke en dynamo, hvor der kun er fremdrift foran os. Potentialet er her allerede.\nDette kan vi ikke gøre på kun én valgperiode men over flere valgperioder. Efter vi i Det Konservative Folkeparti i Hvidovre har fundet tilbage til vores kernepolitik, er vores vision ikke længere kun kortsigtet administration fra hånden til munden. Et af vores nøgleord er samarbejde. Samarbejde driver os et bedre sted hen. At gennemføre en ny ambitiøs vision for Hvidovre kræver i den grad samarbejde og mod. Vi opfordrer til bredt samarbejde om at udvikle vores by, og vi opfordrer til politisk engagement og mod. Mod til at turde prøve noget andet end det, vi plejer. For det har ikke ført os et godt sted hen. Vi vil mere. Vi vil udvikle Hvidovre til den bedste by i Københavns omegn – til en start. Kort sagt; vi skal åbne andres øjne for, at der kun er gode grunde til at være ”vild med Hvidovre”.\nSpidskandidat og formand\nDet Konservative Folkeparti Hvidovre