2016 i tilbageblik - og fremad - Mads-Jakob Vad Kristensen\nUdgivet den 29. december 2016 11. marts 2017 af Mads-Jakob Vad Kristensen\n10. “Disruption” er årets brækspand\nPå 10. pladsen har vi et af årets allermest hypede begreber, som får nogle til at indstille blikket på langt og andre til at kaste op i det nærmeste hjørne: “Disruption”. Og jeg forstår dem godt. For er der noget begreb, der er blevet skamredet, misbrugt og misforstået gennem hele 2016 – samtidig med at verden omkring os har været udsat for en række uforudsete begivenheder, man med nogen ret godt kan kalde (potentielt) disruptive – er det præcist dette ord.\nOrdet “disruption” er blevet brugt meningsforstyrrende og i flæng om stort set enhver form for forandring, og det er nødt til at stoppe nu. Ikke så meget fordi vi hader udtrykket, men fordi ordet i sig selv og brugen af det for nærværende fuldstændig overskygger nogle helt reelle problemstillinger: At vores verden forandrer sig drastisk med stadig større hast, og at dette til stadighed udfordrer de basale eksistensvilkår for alverdens virksomheder og organisationer på en måde, hvor de konstant er nødt til at se på, hvordan de kan tilpasse sig og måske ligefrem genopfinde sig selv. Det er og bliver en reel udfordring.\n9. Den sunde fornuft er gået af mode\nEf af biprodukterne ved den megen forkerte snak om disruption er, at den sunde fornuft og almindelige kritiske sans er gået totalt af mode. Hvorfor det? Fordi det, der meget ofte italesættes som værende udtryk for ‘disruption’ i virkeligheden bare er god gammeldags konkurrence, som der findes en række meget velbeskrevne metoder til at gardere sig imod og i hvert fald som et minimum forholde sig til som virksomhed eller organisation.\nI 2017 er vi nødt til at kunne kalde tingene for det, de er. Og ved at fokusere på en kendt konkurrence-snak, kan vi gøre snakken om udefra kommende trusler og muligheder til en snak om noget, vi rent faktisk kan gøre noget ved, hvis vi vil. Det vil gå fra at have noget uafvendeligt over sig til at blive noget, man kan sætte en fokuseret indsats ind overfor – og hvor man rent faktisk i sidste ende har en chance for at ende i en bedre position, end den man i udgangspunktet befandt sig i. Det vil jeg gøre mit til at italesætte i det nye år.\n8. Opdateret software er ikke transformation\nMed til dette hører også at call’e dem, der arbejder i den modsatte retning. Dem som måske nok appellerer til fornuften, men gør det på det helt forkerte grundlag. Som f.eks. alle de softwarefirmaer og store konsulenthuse – ingen nævnt, ingen glemt – der afholder masser af seminarer om ‘digital transformation’ og alle ender ud med samme budskab: Lad softwarefirma X levere en opdateret udgave af jeres ERP system og lad konsulentvirksomhed Y – som regel nogle med tung revisorbaggrund – stå for implementeringen af det. Det er jo løgn – og jeg er ret overbevist om, de også godt selv ved det.\nVi må ganske enkelt holde op med at bagatalisere digital transformation som alene et spørgsmål at sælge flere softwarelicenser og konsulenttimer. Ja, det kan godt være, der kan effektiviseres lidt her og der, men effektivisering er ikke hverken transformation eller innovation. Det er at høste en her-og-nu fordel, der er uaktuel i forhold til konkurrencesituationen om kundernes gunst allerede på det tidspunkt, hvor beslutningen om at lave opgraderingen bliver truffet. Det er at skyde sig selv blår i øjnene at tro, at digital transformation kan håndteres så ‘nemt’, for det overser totalt den del, der efter min mening er den absolut vigtigste: En skyldig hensyntagen til udviklingen i kundernes faktiske adfærd og reelle behov, hvis opfyldelse først og sidst er afgørende for, om man har en forretning eller ej.\n7. Vi gider ikke arbejde med forretningsmodellen\nI stedet for at bruge krudtet på dybest set meget lidt værdiskabende systemopdateringer skulle vi hellere bruge dem på at arbejde med videreudviklingen af vores forretningsmodeller. For det er dem, der er under pres fra både den teknologiske udvikling, nye konkurrenter, ændringer i kundernes adfærd og de generelle økonomiske tendenser. Udfordringen er så bare, at vi ikke rigtig gider arbejder med vores forretningsmodeller. Dels fordi det lugter lidt af strategi – der i sig selv i stadig større udstrækning bliver set som en spildt øvelse – og dels fordi det kan være lidt uhåndgribeligt og svært.\nMen vi bliver nødt til at arbejde med den i 2017. Om ikke andet så fordi, vi kan være ganske sikre på, at gør vi det ikke selv, er der andre der gør det i stedet for. Og som dermed kan placere sig i en bedre position i forhold til at servicere netop det marked og de kunder, vi selv havde vores blik fæstnet imod. Ikke at der dermed er tale om disruption – der er i virkeligheden bare nogle, der reelt set forstår markedet og kunderne bedre, end vi selv gør. Og med deres ageren og dens potentielle indvirkning på vores bundlinie tydeligt illustrerer, at der i stigende grad bare ikke er nogen spændende præmie til den, der bliver nummer to.\n6. …og nej, det er aldrig “simpelt nok”\nBlandt dem, der rent faktisk er åbne overfor at kigge på deres forretningsmodeller, er der også udfordringer. For de har, som jeg ser det, en tendens til at underdrive, hvor meget arbejde, der egentlig skal til for at gøre et ordentligt stykke arbejde med at udvikle ens forretningsmodel. De kigger på de forhåndenværende redskaber, ser hvor visuelt veldisponerede de er og konkluderer, at det er da simpelt nok at bruge dem. Forkert! Modellerne for udvikling af forretningsmodeller er som isbjerget – det er kun toppen af det, det blotte øje ser, mens det meste og det farlige befinder sig under vandoverfladen.\nDerfor kommer jeg i 2017 til at bruge en del tid og kræfter på – særligt her på disse sider – at forklare, hvori de komplekse problemstillinger består. Både – naturligvis – for at tilbyde min hjælp til dem, der måtte ønske det, men også for at gøre mit til, vi kommer ud af den vildfarelse det er at tænke forretningsmodellen er sådan noget, der kommer til sidst, når vi har tænkt på alle de andre ting. Noget af det, jeg i den forbindelse kommer til at gøre er at dykke dybere ned i de enkelte dele af disse (primært digitale) forretningsmodeller og der beskæftige mig med muligheder, tendenser og måder at arbejde praktisk med det på. Det håber jeg kan være et af mine bidrag til den gode udvikling i 2017.\n5. Redskaberne er der for at blive brugt\nOg så vil jeg ellers bruge en masse krudt på at udbrede de gode modeller. I 2016 har jeg haft den store fornøjelse at få lov til at bruge hele syv lange, intense dage sammen med folkene bag Business Model Canvas og Value Proposition Design – Alexander Osterwalder og Yves Pigneur, og det fantastiske udbytte, jeg fik ud af det, skal for alvor bringes til live i det kommende år. Både fordi jeg har lyst til det, men også fordi der i de to modeller og rammeværk er masser af muligheder for vores virksomheder og organisationer for at udvikle deres kundeindsigt og skabe produkter, services og tilhørende forretningsmodeller, der både begejstrer og skaber enorm værdi.\nSå det kommer jeg til at bruge 2017 på. Jeg kommer til at råbe fra alle de hustage, jeg kan komme i nærheden af, og jeg kommer til at dele praktiske forslag til, hvordan man kan anvende modellerne i sit daglige arbejde. Jeg håber også at komme til at deltage i en lang række forskellige events, hvor jeg også meget gerne vil give min indsigt og erfaring videre til de, der måtte dukke op. Så jeg håber, vi ses derude.\n4. Innovation er stadig prügelknabe\nEn ting, jeg til gengæld ikke kommer til at snakke voldsomt meget om i 2017 er “innovation”. For ligesom ordet “disruption” har det mistet sin betydning og er mere blevet et synonym for alle de ting, der ikke fungerer end de, der gør. Og det er faktisk helt ufortjent. For oftest er det ikke hverken innovation som begreb eller diverse innovationsredskaber, der er udfordringen – der er vores virksomheders og organisationers manglende evne og især disciplin omkring det at bruge dem, der er det helt store problem.\nDerfor er vi i 2017 nødt til at finde andre måder både at italesætte men især at praktisere innovation på. Fraset grundforskning af den klassiske slags, som har sine helt egne krav til processer og rigiditet, der er veldefineret indenfor forskningens verden, er det min opfattelse, at det, vi især kommer til at beskæftige os med i 2017 er, hvordan vi bliver bedre til operationelt at gøre udvikling af nye produkter og services praktisk håndgribeligt i vores virksomheder. Hvordan vi flytter det fra noget fraværende og distinkt, der foregår et eller andet sted i et kælderlokale med folk, vi ikke kender, som aldrig kommer ud for at opleve dagslys o.s.v. til noget, vi kan arbejde konkret med på enkelt opgaveniveau i hverdagen. Det har jeg nogle tanker og lavpraktiske metoder til, som jeg også vil bruge 2017 på at forsøge at udbrede til dem, der gider lytte, og som er optaget af, der skal ske noget nyt.\n3. Suboptimering trives i bedste velgående\nFor det skal der rundt omkring. Om ikke andet så fordi, 2016 også viste, at suboptimeringen trives i bedste velgående i den forstand, at langt de fleste virksomheder og organisationer, når det kommer til stykket, har det meget korte lys på og sjældent kan og vil se længere et kvartal frem. Det er en livsfarlig adfærd, der indebærer stor risiko for at blive hægtet af udviklingen og misse en masse værdiskabende muligheder, men omvendt er den ikke overraskende. For hvordan kan det være anderledes, når dagsordenen meget ofte sættes hos dem, der også sidder på økonomien? Det er ikke nødvendigvis hverken de mest kreative, nyskabemde endsige strategisk veldisponerede individer.\nNetop derfor bør 2017 være et år, hvor fokus er på at enable de gode kræfter rundt omkring i vores virksomheder, der har det rigtige DNA, men som mangler redskaber og metoder til at kunne agere på en måde, der både skaber relativt hurtige resultater, nedsætter risikoen for at ramme helt ved siden af og samtidig også reducerer risikoen for at blive lukket ned som aktivitet igen. Her vil vi vende lidt tilbage til den ovenfor beskrevne tilgang med at operationalisere kreativitet og innovation på nye måder, så det kommer vi til at se meget mere til.\n2. Den teknologiske udvikling spiller os ud mod hinanden\nI det hele taget tror jeg på, at der er brug for, at vi inddrager hinanden meget mere i udviklingen end tilfældet har været hidtil. Hvis vi kigger os omkring i verden årgang 2016, kan vi se, at en af grundene til, at der er sket så forholdsvis mange uforudsete begivenheder (læs: valg) er, at der er store grupper af mennesker, der har følt sig udenfor og har vurderet, at de ville have mindst at tabe ved at træffe nogle markant anderledes valg, end vi ville have set for bare få år siden.\nAf samme grund tror jeg også på, at vi i 2017 vil begynde at se en strømning hvor det at inkludere mennesker i produkter, services og processer igen bliver en kernekvalitet. At vi ganske enkelt erkender, at der er grænser for, hvad det er godt for os som samfund at automatisere os til, og at der er endog meget gode argumenter for at gøre, hvad vi kan for at sikre, at så mange som muligt hver dag har noget fornuftigt at stå op til, se frem til og ikke mindst bidrage til. Det kan godt være, nogle vil se det som en meget blød værdi, men jeg synes lige så godt vi allerede nu kan se det som en hård værdi. Det har vi ganske enkelt brug for.\n1. Vi skal VIRKELIG til at tænke os om\nNoget andet, vi har brug for er at begynde at tænke os VIRKELIG godt om, når det gælder den teknologiske udvikling og de måder, det får lov til at få indflydelse på vores liv og hverdag på. Teknologien giver os allerede nu så mange muligheder, at det er de færreste af os, der overhovedet kan overskue det, og når vi så samtidig ser de strømninger blandt helt almindelige mennesker som beskrevet ovenfor, mener jeg, det er på høje tid lige at standse op, rekalibrere vores opfattelse af, hvad der er fornuft, ret og rimeligt og så finde en god vej derfra.\nVi er stadig i den position, at vi kontrollerer teknologien og dermed ensidigt kan sætte den til at arbejde for os. Jeg er ikke naiv, og jeg ved godt, der er også er mange rundt omkring, som til enhver tid vil vælge at anvende alle de gode muligheder på en måde, der er mere destruktiv i natur. Men vi er endnu ikke der, hvor maskinerne selv har fået et liv og fuldstændig kan bypasse os. Heldigvis. For vi har brug for at få en grundlæggende diskussion om, hvor grænserne går, og hvad rammerne skal være – og det er måske i virkeligheden noget af det, vi bredt set kan samles om, fordi implikationerne af det vil påvirke hver eneste levende sjæl på Jorden. Den slags fælles projekter kunne vi godt bruge i en isolationistisk tid.\nMed de ord afslutter jeg min liste og vil bare ønske en rigtig god jul og et godt nytår med ønsket om at 2017 bliver et fantastisk år, hvor vi sammen kommer til at rykke på alle de områder, jeg kar skitseret ovenfor.\n(Foto: Flickr/Kevin Dooley)\nKategorierKommentar Tags2016, året der gik, disruption, erfaring, forretningsmodeller, forudsigelser, håb, indsigt, innovation, kavalkade, proces, review, teknologi, tendenser, udvikling\nForrige indlægForrige Mikroservices: Den nye mediemodel\nNæste indlægNæste Start året med at tjekke forretningsmodellen


Sådan foretages fejlfinding brændstofpumpen i en 2002 Nissan Sentra - Tips for you - Tipsed.Com\nBilen vil ikke starte, eller det virker som det forsøger at gå i stå, når der køres.Chancerne er, du har udskiftet brændstoffilteret, da motoren en tune-up, og kontrolleres starteren, generator og batteri.Måske er det brændstofpumpen.Brændstofpumper er dyre, så ikke købe en, medmindre det er absolut nødvendigt.Tag dig tid til at foretage fejlfinding af systemet.Efter alt, at bruge penge på en brændstofpumpe ikke at vide med sikkerhed, at brændstofpumpen er dårlig er ikke kun et spild af penge, men spild af tid så godt.\nDrej tændingskontakten til positionen On, men ikke starte bilen.Brændstofpumpen gør en snurrende lyd i et par sekunder, når den arbejder.Har nogen hjælpe med dette trin, hvis det er nødvendigt.\nKontrollér brændstofpumpe sikringen hvis ingen støj er hørt.(Brændstofpumpe sikring Den er placeret på den ned\nerste instrumentpanelet nær hætten release panel. Det er det nummer 17 sikringen.)\nUdskift sikringen, hvis den er sprunget.(En pause eller mulig brænde er mærkbar.)\nFølg ledningerne fra sikringen panelet til brændstofpumpen, hvis sikringen springer igen.Kig efter åbne, løst, skæres eller brændt ledninger og udskift selen om nødvendigt.\nKontrollér brændstofpumpen relæet hvis sikringen ikke er sprunget.Relæet er monteret i relæ boksen under kølerhjelmen.Tilslut en grund til terminal 1 og batterispænding terminal 2. Du vil høre et klik, hvis der er spænding.\nFjern brændstofpumpen relæer og tjekke for batteriets spænding til brændstofpumpen, ved hjælp af et voltmeter.\nTrace ledningerne fra kredsløb til åbne, snit, løs eller brændt ledninger, hvis der ikke er spænding til stede.Hvis spændingen er til stede, og relæerne er gode, erstatte relæer.\nFjern bagsædet.Brug voltmeter til at kontrollere om magten på brændstofpumpen sele stik.Hvis ingen strøm er til stede, spore ledningerne fra relæet kredsløb til brændstofpumpen sele.Tjek for beskadigede ledninger.\nUdskift brændstofpumpen, hvis strømmen er ved at nå brændstofpumpen og relæer er gode.


Eksempler på startkommaer som fjernes i nyt komma:\nGr. komma: Jeg spiser, hvad jeg vil.\nNyt komma: Jeg spiser hvad jeg vil.\nGr.: Du må spise lige så meget, du vil.\nNyt: Du må spise lige så meget du vil.\nGr.: Vis mig den finger, der er forstuvet.\nNyt: Vis mig den finger der er forstuvet.\nGr.: Hun troede, at han var blevet væk.\nNyt: Hun troede at han var blevet væk.\nGr.: Det er, som om hun ikke har forstået budskabet.\nNyt: Det er som om hun ikke har forstået budskabet.\nGr.: Det er ikke, fordi jeg ikke vil.\nNyt: Det er ikke fordi jeg ikke vil.\nGr.: Hun blev fyret, i det øjeblik hun mødte op.\nNyt: Hun blev fyret i det øjeblik hun mødte op.\nEksempler på startkommaer der også skal sættes i nyt komma:\nJeg har ansat en rigtig dygtig medhjælper, som i øvrigt er fra Iran.\nDer var mange vandskader, hvilket medførte dyrere forsikringer.\nDer er lukket for det varme vand, hvorfor yderligere diskussion om badetider er omsonst.\nHan blev tykkere og tykkere, simpelthen fordi han holdt op med at røre sig.\nHan blev taget med fingrene i kagedåsen, hvad der næppe overraskede nogen.\nHan løb forbi med en vanvittig fart, som var han flygtet fra et altædende monster.\nVi køber sandsynligvis den lille tv-pakke, hvis ellers vi kan få lov.\nKomma – hvad er op og ned?\nDer findes to officielle kommasystemer i Danmark. Det ene hedder grammatisk komma, og det andet kan foreløbig bedst betegnes nyt komma. Alle kommaer i nyt komma er også med i grammatisk komma; forskellen er blot at man i nyt komma bliver fri for de kommaer der ofte står i vejen for tanken.\nGrammatisk komma kom til Danmark i forbindelse med trykkekunstens udbredelse og udvikling op igennem 1500-, 1600- og 1700-tallene – dels fordi det var tyskere der førte an i udviklingen af trykkemaskiner og derfor sendte teknikere hertil, og dels fordi man med dette nymodens skrift på tryk fik den idé at grammatisk komma var det rigtige for stillelæsningen (i modsætning til oplæsningen). Ideen er højst tvivlsom. Allerede i begyndelsen af 1800-tallet talte man om at slippe af med visse startkommaer, og siden har sproget kun udviklet sig i en sådan retning at grammatisk komma passer stadig dårligere til sproget. Det skyldes primært at vi bruger langt flere såkaldte bestemmende relativsætninger i moderne dansk – fx ”… den tekst (som) du læser”. Et alternativ til grammatisk komma har til alle tider været at en klog skribent – især hvis han var forfatter – var bemyndiget til at gøre som han ville, og efterhånden blev dette kaldt pausekomma. Nyt komma, som blev indført i 1996, er mere regelfast end pausekomma var, men nyt komma giver – hvis det tolkes og praktiseres rigtigt – den fineste meningsunderstøttende tegnsætning man kan forestille sig.\nVi har med andre ord valget mellem et kommasystem som slet ikke passer til vores sprog længere (hvis det nogensinde har gjort det), og et kommasystem hvor alle tegn giver indholdsmæssig mening. Nyt komma ligner i øvrigt det komma man sætter i de sprog vi er tættest beslægtet med, nemlig svensk, norsk og hollandsk.\nMisforståelsen om nyt kommas afskaffelse\nFra 2004 blev der skabt misforståelser om eksistensen af nyt komma. Daværende kulturminister Brian Mikkelsen (K) ville ikke længere have ”kommakrig”, han ville have ét kommasystem, og eftersom nyt komma kan betragtes som en videreudvikling af grammatisk komma, lagde Dansk Sprognævn klogelig de to ind under samme navn. I stedet for at tale om to kommasystemer, talte man nu om en valgfrihed vedrørende startkommaer. Valgfriheden er fuldstændig identisk med selve forskellen på grammatisk komma og nyt komma, og man skal følge sit valg konsekvent i samme tekst. Med andre ord har vi reelt de samme to kommasystemer som vi har haft siden 1996. Både Retskrivningspolitiet og Dansk Sprognævn anbefaler nyt komma, men Sprognævnet kan – af de skitserede politiske grunde – ikke bruge betegnelsen nyt komma.\nDansk Sprognævns nuværende betegnelse for nyt komma, nemlig ”komma uden startkomma”, er desværre misvisende, for det er ikke alle startkommaer der fjernes i nyt komma, kun en god del af dem. De meningsfulde startkommaer skulle meget gerne blive stående. Så i det omfang man tager betegnelsen ”komma uden startkomma” bogstaveligt, er den ikke bare misvisende men også skadelig og ødelæggende for nyt komma. Derfor ser Retskrivningspolitiet ikke anden ansvarlig udvej end at holde fast i betegnelsen nyt komma. En præcis, men ikke særlig mundret, betegnelse kunne dog være ”komma uden automatisk startkomma”.\nStartkomma er den tekniske betegnelse for komma foran en ledsætning. Abonnerer man på grammatisk komma, abonnerer man også på at sætte alle startkommaer (bortset fra i sætningsknuder og -kløvninger). Men mange startkommaer står i vejen for perceptionen (indlæsningen) af betydning, blandt andet ved den ledsætningstype man kalder den bestemmende relativsætning: ”Han talte om det billede(,) der var solgt til 500.000 kr. på auktionen”. Her giver ”det billede” – eller ”Han talte om det billede” – ingen som helst mening før det er samlet med ”der var solgt for 500.000 kr. på auktionen”. Ledsætningen sætter jo, om man så må sige, billede på hvilket billede der er tale om, og før vi ved dette, er der ingen pointe at uddrage af sætningen – den anonyme genstand skal fastholdes i tanken indtil den bestemmende relativsætning omsider kvalificerer den, og denne fastholdelse står kommaet i vejen for. Så det første hjernen skal gøre for at forstå sætningen, er at ignorere kommaet.\nI spalten i venstre side kan du se eksempler på henholdsvis startkommaer der fjernes i nyt komma, og startkommaer der bliver.\nLad os her se på et par ret almindelige og naturlige sætningskonstruktioner sat med hhv. grammatisk komma og nyt komma:\nGr. komma: Jeg synes, vi skal stoppe de elementer, der skaber uro i klassen, før det er for sent.\nNyt komma: Jeg synes vi skal stoppe de elementer der skaber uro i klassen, før det er for sent.\nGr. komma: Hun gik ikke, fordi hun var træt af forelæsningen, men fordi hun skulle på arbejde.\nNyt komma: Hun gik ikke fordi hun var træt af forelæsningen, men fordi hun skulle på arbejde.\nGr. komma: De løb alle sammen ud for at spille fodbold, bortset fra Peter – den eneste af drengene, der ikke brød sig om sport.\nNyt komma: De løb alle sammen ud for at spille fodbold, bortset fra Peter – den eneste af drengene der ikke brød sig om sport.\nStartkommaautomatikken er en væsentlig – men den eneste – forskel på grammatisk komma og nyt komma. Alle andre regler og alle andre kommaer man måtte tænke på, er samme sag: Der er komma mellem helsætninger, bortset fra tæt knyttede imperativer. Der er komma foran selvstændige led* – og omkring dem hvis de er placeret som indskud. Der er komma når pointen er at modstille noget, typisk foran ”hvorimod” og lignende. Der er opremsningskomma. Der er slutkomma, altså komma hvor ledsætninger slutter. Der er komma mellem sidestillede ledsætninger medmindre de er tæt knyttede. Der er komma ved apposition. Der er komma ved ekstraposition, tiltaleord og udbrud.\n* Netop vurderingen af selvstændige led er rent indholdsmæssig og kan altid vurderes på om en pause foran leddet ville være meningsunderstøttende i mundtlig form. Præcis den samme vurdering kan man bruge til i nyt komma at afgøre om en ledsætning har selvstændig vægt og skal have startkomma. Sværere er det altså ikke. Grammatisk komma har aldrig været rent grammatisk, og den eneste ting man gør anderledes i nyt komma, er sådan set bare at man udbreder fornemmelsen for ”selvstændige led” til også at omfatte ”selvstændige ledsætninger”, hvilket kun er naturligt.\nKryds og bolle-metodens vildfarelse\nMange bliver angste ved at skulle slippe kryds og bolle-metoden. Faktum er imidlertid at denne metode IKKE kan stå alene når man sætter grammatisk komma, og jo mere man tror på metoden som den endegyldige adgangsbillet til et sikkert og logisk komma, jo dårligere har man forstået tingene, og jo ringere er man til at sætte grammatisk komma i praksis. Den særligt skærpende omstændighed ved denne fejlopfattelse er at det ofte er betydningsafgørende kommaer som glemmes af kryds og bolle-entusiaster.\nJeg køber huset der ligger ved søen i morgen.\nHvor skal der være komma?\nJa, et rent kryds og bolle-fikseret blik vil tilsige denne løsning:\nJeg køber huset, der ligger ved søen i morgen.\nDet er bare noget gevaldigt vrøvl der kommer til at stå, for huset ligger ikke først i morgen ved søen. Det har ligget der hele tiden, men ”jeg” køber det i morgen.\nMan har glemt slutkommaet. Den rigtige grammatiske kommatering er denne:\nJeg køber huset, der ligger ved søen, i morgen.\nOg den rigtige kommatering med nyt komma er så i øvrigt:\nJeg køber huset der ligger ved søen, i morgen.\nSlutkommaet står ikke til diskussion, men det er meget rart at hjernen ikke skal ignorere et startkomma for at forstå genstandsleddet ”huset der ligger ved søen”.\nUanset om man vil lære at sætte grammatisk komma ordentligt eller vil lære nyt komma, skal der altså noget mere sætningsgrammatisk indsigt og ikke mindst sprogfornuft til. Sætningsgrammatik handler om at kunne se sætningens led. Og denne evne danner ikke kun grundlag for god og sikker tegnsætning; den har også den ”merværdi” at man får bedre blik for sætningsstrukturer og i kraft heraf bedre sans for formuleringsmuligheder når man skriver.\nNår det er sagt, vil mange mennesker uden skoling, men til gengæld med en naturlig musikalsk føling med sproget, sætte nyt komma 90 procent korrekt ved blot at sætte komma som de synes. Denne erfaring står i grel modsætning til de test Retskrivningspolitiet har lavet af dansklærere, der oftest behæftet med en alt for snæver kryds og bolle-analyses skyklapper laver langt mere alvorlige fejl i deres forsøg på at sætte korrekt grammatisk komma. Det er med andre ord ikke usandsynligt at en maskinarbejder med sproglig fornuft er bedre til at sætte nyt komma end en dansklærer er til at sætte grammatisk komma.


Ungdomsminderne kom forbi – Berits Blog\nUngdomsminderne kom forbi\nTilbage i maj fik jeg en besked på messenger. Beskeden var fra en af mine folkeskoleveninder. Vi har været facebookvenner gennem nogle år efterhånden. Dog uden nogen nærmere kontakt. Bare sådan hvor man følger lidt med i hinandens liv. Vi havde ikke set hinanden i næsten 30 år. Efter folkeskolen ebbede vores venskab ud, og pludselig var vi langt væk fra hinanden rent geografisk.\nJeg vidste om min gamle skoleveninde Tina, at hun boede i Tyskland et sted og drev en eller anden form for skønhedsklinik. Jeg vidste, at hun havde to chihuahuaer, og så vidste jeg faktisk ikke mere.\nTina kunne godt tænke sig at kigge forbi mig, hvis det kunne passe med en tur til Danmark, hvis jeg havde lyst til at ses. Det skulle have været i juni, men det glippede. Men i sidste weekend skulle de igen til Danmark.\nDa vi gik i skolens overbygning, var vi meget sammen i vores fritid. Vi havde ikke gået i klasse sammen fra 1. klasse, for Tina og hendes familie var tilflyttere til vores lille landsbysamfund og kom måske til byen, da vi gik i 6. klasse eller noget i den stil. Men vi blev rigtig gode ungdomsveninder.\nTina og hendes familie boede på et lille nedlagt landsted, og pigerne havde en lille pony. Jeg har haft mange skønne rideture på ponyen sammen med Tina og også alene. Der var trygt og roligt på landejendommen ude ved skoven og jeg husker, at det var et sted, hvor jeg godt kunne lide at komme. På det tidspunkt var vi bare halvstore tøser, der kunne fnise af drenge og hygge os med ponyen.\nVi blev lidt ældre, og så blev vi nok mere grænsesøgende. Vi har haft mange ungdomsoplevelser sammen. Det var klart sjovest at udfordre grænserne hos Tinas familie, for der var tøjlerne lidt løsere end hos mine forældre. Vi havde det rigtig sjovt sammen i vores unge dage. Da vi var i den alder, var Tinas forældre gået hver til sit og hendes mor var flyttet til en af de omkringliggende byer.\nDet var dengang, hvor ungdommen ikke var så doven og ugidelig, som mange er i dag. F.eks cyklede vi ofte de 6 km til nærmeste døgnkiosk for at leje videofilm, hvis vi var sammen en weekend. De der gode gamle VHS videofilm, som man skulle huske at spole tilbage, inden man afleverede dem igen.\nJeg glemmer aldrig dengang vi fik en noget forkert film med hjem. Vi havde vel lejet 2-3 film, og den ene film hed “Emanuelle på safari”. Vi havde nok valgt den ud fra forsidebilledet og måske bare lidt hurtigt som den sidste film i weekendpakken. I hvert fald blev vi noget overraskede, da det gik op for os, at det var en sengekantsfilm, som vi havde cyklet 12 km efter. Vi sad bare undrende og kiggede på hinanden os piger. Heldigvis havde vi andre film, som vi kunne se, for Emanuelle-filmen levede ikke helt op til vores forventninger. Vi havde noget mere troet, at filmen bød på gys end lagen gymnastik.\nGoogle fandt omslaget til filmen\nDet var også sammen med Tina, at jeg (vi) total ansvarsløst kørte rundt på en gammel knallert. Det var en Velo knallert, hvor motoren sidder foran. Pga denne konstruktion var det muligt at køre knallerten, på trods af at den manglede både gashåndtag og bremser. Man regulerede simpelthen bare hastigheden ved at åbne og lukke for benzintilførslen og bremse med fødderne. Total hul i hovedet. Men jeg var bare en dum og vild drengepige med benzin i blodet, og det betalt jeg for den dag, selvom jeg faktisk slap billigt. De første ture rundt i byen gik meget godt, men så slap heldet op.\nJeg skulle vende dyret, men kunne ikke få taget farten nok af til at vende på den snævre plads (det der med benzintilførslen havde lidt lang responstid) og i min vending valgte jeg at forsøge at stige af knallerten ved at sætte fødderne ned og lade dyret fortsætte op over en kantsten. Men knallerten havde altså også en knækket bagagebærer, som nu i stedet fungerede som en sløv kniv, der rev mit inderlår på højre ben op, så kødet væltede ud af en 10 cms flænge. Kødet lignede til forveksling hjernemasse, når man ser det på en af Silas´ tegninger.\nMed blodet løbende ned i sko og strømper fandt jeg de 100 meter tilbage til Tinas hjem. Turen gik til lægen, der lappede mig sammen med sommerfugle og plaster, og gjorde mig opmærksom på, at jeg havde været lidt for tæt på at snitte pulsåren. Lapningen var måske ikke den helt rigtige måde. I hvert fald har jeg i dag et meget synligt minde om min tur på en Velo, som næsten kun bestod af to hjul, et sæde og en motor (der sikkert også var tunet).\nAlt det og meget mere fik Tina og jeg snakket om, da hun og kæresten Morten kom forbi på deres vej fra Sydtyskland og hjem til hendes mor i Aarhus. Da Tina skrev til mig, tænkte jeg godt nok, om vi måske var vokset helt i hver vores retning. Tænk hvis vi slet ikke kunne finde noget at snakke om?!\nHvor er det bare sjovt, som man hurtigt kan dømme og konkludere på forhånd. Jeg var lidt forbeholden og tænkte, at når man lever af at ordne negle og ansigter på amerikanske kvinder og havde to taskehunde, så syntes jeg umiddelbart, at det virkede som om, vi var kommet meget i hver sin retning.\nMen endnu engang må jeg indrømme (og heldigvis for det), at fordomme kan være helt tossede, og jeg tænker tit over det, når jeg falder i fordomsfælden.\nTina var bare lige som dengang. Så dejligt et gensyn\nJeg var nemlig helt gal på den. Tina og jeg faldt bare total i hak med hinanden med det samme vi genså hinanden. Vi gik en tur rundt i haven snakkede løs, mens vi lavede en sammenføring af vores 5 tæver. Så kunne vi alle sætte os ind og snakke og hygge. Det var ikke at mærke, at vi ikke havde set hinanden i noget, der ligner 30 år. Det som vist først var tænkt som et smut forbi på en halv til en hel times tid for at sige davs, blev til flere timer. Meget hyggelige timer sammen med Tina og hendes kæreste Morten.\nDet var vildt fedt, at Tina tog initiativ til dette gensyn. Det var virkelig en super hyggelig aften. Tina og Morten efterlod også en invitation til at kigge forbi dem i Sydtyskland. Sådan nogle initiativer har vi da alt for få af i dagens Danmark. Tak fordi du tog initiativet til det, Tina.\nUdgivet i august 29, 2018 august 30, 2018 Forfatter Berit\nForrige Forrige indlæg: Lad os bare kalde det vinterhi\nNæste Næste indlæg: Succes, men vi har stadig et arbejdspunkt


3 Enkle måder at fakta kontrollere nyhederne ved hjælp af din telefon - da.fijngenoegen.be\n3 Enkle måder at fakta kontrollere nyhederne ved hjælp af din telefon\nHvis du har været opmærksom på det sidste år eller så har du sikkert hørt meget om falske nyheder, og sandsynligvis kommer over meget af det selv. Selv om ikke alt er politisk, har politikken en tendens til at være, hvad der gør folk mest ud. Generelt kan disse "nyheder" historier blive vist som forkerte ved blot at se på mere end én kilde, men det gør det desværre ikke altid, eller de føler, at de ikke kan stole på nogen nyhedsforretninger. Heldigvis er der et par værktøjer, du kan bruge til at være din egen personlige fakturakontroller, og du kan gøre alt fra din telefon.\n1. PolitiFact's Settle It!: Denne app giver dig mulighed for at se på forskellige emner og få de faktiske fakta om udsagn om disse emner. Den lille meter øverst på kravsiden viser, om udsagnet er sandt eller ej.\nFor eksempel søgte vi "Planned Parenthood" og fandt US Rep Carolyn Maloney's påstand om, at "mere end halvdelen af planlagte moderskabsfaciliteter er i landdistrikter eller medicinske undervurderede områder. "Da vi tappede på kravet, kom mere information op med en meter, der pegede på" sand "øverst.\nSett det! Det er en nem måde at sikre, at du får fakta, og den praktiske visuelle måler hjælper helt sikkert, hvis du leder efter et hurtigt svar. Du kan også tage den ugentlige PolitiFact Challenge, hvor du er testet på din viden om politiske påstande - fantastisk til at holde dig til kende!\nDL It: Gratis påiOS og Android\n2. GlennKessler: Glenn Kessler er en diplomatisk korrespondent og forfatteren af  Washington Post s "Fact Checker" kolonne. Denne app rangerer politiske påstande ved brug af "Pinocchios" - ja, ligesom at Pinocchio.\nPåstande får en Pinocchio for at have ingen "direkte løgn", to for "væsentlige udeladelser eller andre overdrivelser" væsentlig fejlagtig fejl og / eller åbenlyse modsætninger "og fire for direkte løgne.\nSjældent kan et krav få det, der kaldes et" Geppetto Checkmark "for at være" sandheden, hele sandheden og intet andet end sandheden. "Du vil ikke se mange af dem, men når du gør det, kan du være sikker på at kravet er helt sandt.\n3. Google: Nu når du søger bestemte krav på Google, vil de komme med en lille blurb under overskriften, der siger noget som "Faktisk kontrol af PolitiFact: Mostly True" eller "Faktisk kontrol af Washington Post: Four Pinocchios. "\nF.eks. Da vi skrev" Did Hillary Clinton vinde den populære stemme? "Og trykke på Søg, var det første resultat fra Snopes.com og rapporteret, at fakturaen er en blanding af resultater. Så hvis du finder dig selv ikke ønsker at downloade flere apps til din telefon, kan du altid bare bruge en god gammel Google-søgning.\nDet virker ikke for alle krav - hvis du vil gå mere indgående, d anbefaler bestemt en af disse apps - men det giver dig resultater på de store.\nHvordan kontrollerer du faktum? Fortæl os @fijngenoegenandCo!\nDen type ven du er, ifølge din stjernetegn\nEkspert tips til at forhindre en tømmermænd\nDownload nu: Ban.dos Brand New Desktop og Smartphone Baggrunde!\nLena Dunhams bedste OOTD er fra en butik du overvejer i indkøbscenteret


Billund Kommune har gennem de senere år arbejdet bredt med tiltag, der kan give et sundere liv for alle borgere i kommunen. Fortælle-Workshoppen er en del af dette initiativ, hvor to workshops – for henholdsvis ældre og børn – blev omsat til små skulpturer i stål. I projektet samarbejdede Billund Plejecenter og Børnehaven Trætoppen om at skabe et lille oplevelsesområde i nærheden af Plejecentret, der kan fremme fysisk bevægelse og oplevelser i naturen. Samtidig skabes en kobling mellem de mindste og de ældste, hvor generationer kan mødes i en fælles fortælling.\nSkulpturerne blev udviklet på baggrund af de to workshops – først afholdt for en gruppe ældre på plejecenteret, hvor vi skabte plads til at fortælle og udveksle minder og gode historier under overskriften ”sådan var Danmark i gamle dage”. Det blev til både fortællinger om skolen, om at arbejde i markerne, om hvordan man fejrede jul i gamle dage osv. Gode minder om livet, om de ting der har haft betydning og om historiens gang. Efterfølgende indsamledes de bedste historier, som blev løftet videre til en børnehaveworkshop, hvor historierne blev læst op. Børnene skulle nu selv danne sig billeder på nethinden, og efterfølgende tegne historierne.\nSom afslutning omdannedes børnenes billeder til de små skulpturer, hvor børnetegninger skåret ud i stål har gjort de ældres historier levende. Skulpturerne er stillet op i skoven nord for Skulpturstien i Billund. De ældres historier blev, sammen med nogle små natur-børne-opgaver, lagt ud ved skulpturerne, og lægger, sammen med de fortællende skulpturer, op til at børn og ældre sammen kan mødes om projektet, tegningerne og minderne.\nDeltagere fra Børnehaven Trætoppen i Billund og Plejecenteret i Billund


”Jeg føler mig ikke hjemme i iransk film” - Filmmagasinet Ekko\nDu er her: Artikler | Cannes 2022 | ”Jeg føler mig ikke hjemme i iransk film”\n23. maj 2022 | 13:13\nPå dagens store pressemøde på Cannes-festivalen understregede dansk-iranske Ali Abbasi, at han ikke har lavet en seriemorderfilm, men en film om et seriemordersamfund.\nAli Abbasi udfordrede filmkunstens rammer i det grænseoverskridende troldedrama Grænse, der i 2018 vandt en pris i Cannes.\nI år er han blevet forfremmet til hovedkonkurrencen med Holy Spider, der er med i toppen af Ekkos stjernebarometer. Den handler om en kvindelig journalist, som i den iranske by Mashhad er på sporet af en seriemorder, der slår kvindelige prostituerede ihjel.\nFilmen er inspireret af ægte begivenheder, da en familiefar i starten af 00’erne dræbte seksten prostituerede, før han blev fanget.\nMen instruktøren, der flyttede fra Iran til Sverige og siden bosatte sig i Danmark, hvor han blev uddannet på Filmskolen, har andre ambitioner med filmen end at fortælle om en seriemorder.\n”Det er ikke en seriemorderfilm, det er en film om et seriemordersamfund,” sagde Ali Abbasi på dagens pressemøde i Cannes.\n”Jeg er ikke fan af seriemordere – heller ikke af seriemorderfilm. Jeg går ikke op i krimi, men jeg fulgte nyhederne som alle andre, da jeg boede i Iran i starten af 00’erne,” fortsatte instruktøren.\n”Det blev interessant for mig, da en del af den iranske befolkning og presse omtalte ham som en helt, der ofrede sig for samfundets bedste. Den samtale var meget interessant, for så kom det til at handle om andet og mere end en syg mand, der slog kvinder ihjel.”\nEn blomst i vinden\nSelv om Ali Abbasi gjorde meget for at understrege, at Holy Spider ikke er en kritik af de religiøse myndigheder i Iran, delte instruktøren på pressemødet skarpe synspunkter om iransk film.\n”I de seneste 50 år har iranske film præsenteret en parallel virkelighed,” sagde den 41-årige instruktør på pressemødet.\n”Kvinder tager aldrig tøjet af. De sover indbundet i fem meter klæde omkring deres hoved. De har aldrig sex, de slår aldrig en prut. En kys på kvinden vises i stedet som en blomst, der blafrer i vinden. Det er ikke en inspiration.”\nAli Abbasi sagde, at han er mere inspireret af ”hvide, fede mænd” og instruktører som David Lynch og Luis Buñuel end af iranske filmskabere.\n”Jeg har stor respekt for iransk film. Der er mange, jeg ser op til. Men jeg føler mig ikke hjemme i iransk film, for de er så metaforiske. Jeg er for kantet til den slags,” fortsatte instruktøren.\n”Mine film handler mere om at vise ting end at skjule ting. I Iran bliver elendig propaganda gemt for eftertiden, mens kunsten skjules. Film har ingen grænser, hverken nationalitetsmæssigt eller kønsmæssigt.”\nTe med myndighederne\nHoly Spider har vakt opsigt i Cannes for sin meget eksplicitte skildring af både sex og vold i et iransk samfund, hvor den slags ikke kan vises i kunsten.\n”Er det ikke fucked up, at et kys på kinden er over grænsen?” spurgte Ali Abbasi ud i lokalet, da en journalist kommenterede på en scene, hvor den kvindelige hovedperson giver sin kollega et kys på kinden.\nInstruktøren fortalte også, at han havde prøvet at samarbejde med de iranske myndigheder for at få lov til at optage filmen i den hellige by Mashhad.\n”Jeg gik til ministeriet for kultur og islamisk vejledning, som det hedder, og drak en kop te med dem. Jeg viste dem manuskriptet – minus nogle scener – og jeg var klar til at finde et kompromis, fordi jeg gerne ville tæt på virkeligheden i det rigtige Mashhad,” fortalte Ali Abbasi.\nEt år senere, hvor han ikke havde hørt noget – men blev inviteret til en kop te mere – blev det dog besluttet at optage filmen i Jordan. Ali Abbasi havde dog ikke til hensigt at trækket tæppet væk under de iranske myndigheder.\n”Der er ikke noget kontroversielt eller hemmeligt i filmen. Den viser hverdagen for iranere. Der er prostitution i alle iranske byer ligesom i alle andre byer over hele verden. Var jeg den iranske regering, ville jeg sige: ’Den fyr har gjort sit arbejde!’”\nLæs også: Optøjer til dansk gallapremiere\nali abbasi, cannes, dansk film, holy spider, iran


Kirkelig vejviser | helsingoerdomkirke.dk\nKirkelig vejviser for Helsingør Domkirke\nFødslen - oplyses via www.borger.dk.\nFaderskab - oplyses via www.borger.dk indefor 14 dage efter barnets fødsel, når forældrene ikke er gift.\nDåb - Henvendelse sker til kirkekontoret i bopælssognet. Her oplyses barnets navn, samt navn og adresse på mellem 2 og 5 faddere. Faddere skal være døbt med den kristne dåb. Før dåben mødes familien og præsten. Kontoret sender en bekræftelse på dåbsdato samt navn på præsten m.m.\nNavngivning - sker på www.borger.dk inden barnet er fyldt et halvt år.\nNavneændring - anmeldes via www.borger.dk og koster et administrationsgebyr på 480 kr. Betalingen kan ske via www.personregistrering.dk .Ønskes en navneændring i forbindelse med vielse er den gebyrfri.\nPå www.familiestyrelsen.dk findes lister over godkendte drenge- og pigefornavne, samt efternavne, der frit kan tages.\nKonfirmation - I Domkirken finder indskrivningen til den kommende forberedelse og konfirmation normalt sted i marts måned. Oplysning om indskrivning står i kirkebladet samt indrykkes i ugepressen. Konfirmationsdatoer kan oplyses ved juletid året før.\nVielse - Har en af jer bopæl i sognet kontaktes kontoret for en aftale, hvorefter et brev vil blive fremsendt med bekræftelse af vielsesdato samt øvrige praktiske oplysniger. Efterfølgende går man ind på borger.dk og udfylder samt underskriver ægteskabserklæring digitalt forud for udfærdigelsen af en prøvelsesattest, der vil være gyldig i 4. måneder fra udstedelses datoen.\nDødsfald - Skal anmeldes til begravelsesmyndigheden eller kirkekontoret inden 2 døgn efter dødsfaldet. Nærmeste pårørende, der skal underskrive dødsanmeldelsen, skal medbringe en dødsattest samt afdødes personlige papirer (i de fleste tilfælde er det overladt til en begravelsesforretning at ordne de praktiske ting omkring dødsfald og begravelse).\nBegravelse eller bisættelse - Begravelseshøjtideligheden kan foregå enten fra Helsingør Domkirke eller fra kapellet på Helsingør kirkegård.\nMedlemsskab af Folkekirken - sker ved dåb. Ønskes genindtrædelse efter tidligere udmeldelse, sker dette ved henvendelse til en præst i ens bopælssogn.\nEn udmeldelse - angives på almindeligt papir med fulde navn, adresse og Cpr.nr., samt underskrift. Dette afleveres til den kirkebogsførende sognepræst i ens bopælssogn.\nPersonlig samtale - Der er altid mulighed for at tale med en af kirkens præster, hvis man har behov for dette. Præsten har fuld tavshedspligt.\nSognebåndsløsning - Ønsker man at løse sognebånd til en præst udenfor ens eget bopælssogn, tages kontakt til denne.\nPå Sogneportalen kan man se, hvilket sogn man bor i.\nPå www.personregistrering.dk findes udførlig anvisning på alt vedrørende ovenstående.


Kommunernes brug af servicelovens §§ 82 a-c — Ankestyrelsen\nKommunernes brug af servicelovens §§ 82 a-c Ankestyrelsen har undersøgt implementeringen af servicelovens §§ 82 a-c i kommunerne. Bestemmelserne giver mulighed for at yde forebyggende hjælp og støtte til voksne med nedsat psykisk eller fysisk funktionsevne eller sociale problemer, og personer der er i risiko for at udvikle funktionsnedsættelse eller sociale problemer. Undersøgelsen belyser blandt andet, hvordan kommunerne benytter den forholdsvist nye lovgivning, og om de oplever, at lovgivningen virker efter hensigten https://ast.dk/publikationer/kommunernes-brug-af-servicelovens-ssss-82-a-c https://ast.dk/logo.png\nBaggrunden for undersøgelsen er en revision af servicelovens voksenbestemmelser, som betyder, at kommunerne siden 1. januar 2018 kan bevilge forebyggende hjælp og støtte til voksne med nedsat psykisk eller fysisk funktionsevne eller sociale problemer, og til personer der er i risiko for at udvikle funktionsnedsættelse eller sociale problemer.\nI hvilket omfang kommunerne skønner, at de bruger bestemmelserne.\nHvordan kommunerne bruger bestemmelserne.\nTil hvilket formål og hvilken personkreds kommunerne bruger bestemmelserne.\nHvordan kommunerne visiterer og udreder borgerne til bestemmelserne.\nHvorvidt kommunerne oplever, at de kan bruge bestemmelserne efter hensigten, som den er beskrevet i serviceloven.\nHvad kommunerne registrerer elektronisk om de personer, som modtager indsatser efter bestemmelserne, og hvilke systemer de registrerer i.\nUndersøgelsens resultater er baseret på 92 kommuners besvarelse af et spørgeskema og kvalitative interview med ledere og sagsbehandlere i syv kommuner.


Smart smykke organisering // Jewelry organizer ⋆ BY DIANAWI\nDu er her: Forside / Hverdagsglimt / Anmeldelser / Smart smykke organisering // Jewelry organizer\nHalskæder – tykke som tynde – nærmest filtret ind i hinanden! Ørestikker, der mangler makker eller bagmekanik! Hvor er dit og hvor er dat?! Hvor lagde jeg den ring hen? Hvornår har jeg haft den halskæde på sidst, og hvor lagde jeg den hen?! Jeg ved ikke hvordan det er med jer andre, men jeg kender det alt for godt! Eller rettere sagt kendte, indtil for nogle måneder siden, hvor jeg besluttede at gøre noget ved det! LEAN er da også blevet så hot og effektivt, at jeg tænkte at implementere det i min hverdag. (Nu er det ikke, fordi jeg går med masser af smykker dagligt, men jeg synes det er ret irriterende at bruge tid på at lede, når man lige skal bruge et bestemt ét). Jeg har organiseret mine smykker således, at det er blevet overskueligt og nemt at finde dem. Det er blevet mere struktureret og har sparet masser af tid.\nStangen på det øverste billede med tilhørende hængekroge fandt jeg i IKEA. Stangen hedder Fintorp stang med tilhørende Fintorp kroge, som købes separat. Stangen er fleksibel og kan nemt gøres længere, hvis man ønsker det. Man kan hænge flere kroge op på stangen og flytte dem frit fra side til side, hvis man for eksempel har halskæder, der fylder meget eller hvis man skal hænge nogle andre ting op, som for eksempel saks, glattejern osv.\nDen nederste løsning med den “sorte smykkekjole” på bøjle fandt jeg helt tilfældigt i Imerco. De små gennemsigtige plastik lommer er fantastiske til små ørestikker, ørehængere og ringe. Disse gør det nemt, at finde de rigtige smykker i en fart. Denne “bøjle kjole” er fra Umbra og hedder Little black tee hanging jewelry organizer. Den fylder ikke ret meget og måler 41.3 cm x 64.8 cm. Der er 28 gennemsigtige plastik lommer på den éne side, og 19 velcro kroge (loops) på den anden. Denne “smykkekjole” er ret sød og praktisk. Og så koster den kun 89 kroner inklusiv bøjlen 🙂 Fin gave idé til en smykkeglad pige/kvinde!


Stort spilovertag, gav ikke point i det nordjyske. - Hvidovre Fodbold\nlørdag 20. nov 2021 - Michael Hentrich\nMandskabet fra Hvidovre tog fredag en "smuttur" forbi det nordjyske, hvor 2. pladsen skulle forsvares mod rækkens bundprop, Hobro IK (HIK). HIF blev mødt af en massiv mur, hvor HIK stillede op med 5 mand i forsvaret, og resten lige foran. Det starter fint, blot 3 minutter er spillet, da Chrisoffer Boateng går til baglinjen, og sender bolden godt i feltet, hvor Tobias Thomsen ikke kan få vristet sig fri, og HIK får afværget. Det efterfølgende angreb fra HIK bliver afsluttet fra kanten af feltet, og Filip Djukic får lige akkurat det alleryderste af fingrene på, og sender bolden på overliggeren. Tre minutter senere, boltrer Boateng sig igen på venstrekanten, og får spillet skråt tilbage i feltet til Thomsen, som desværre ikke får kontrol, og HIK får sparket væk. HIF formår dog at generobre og holder presset, og Frederik Carlsen er lige ved at komme til afslutning, men spiller tilbage til Martin Spelman, som desværre sparker over mål. I det 10. minut får HIK et hjørnespark. Filip Djukic bliver massivt pakket ind af HIK-spillere, og bolden sparkes højt til bagerste stolpe, hvor Kasper Høgh kommer højest og header i kassen. Noget af en spand vand efter en udmærket HIF-indledning. HIK forsøger de næste 10 minutter at stresse HIF-mandskabet, men stormen rides af, og HIF får et hjørnespark, efter Boateng endnu en gang har revet HIKs højre forsvarsside fra hinanden, men desværre kommer der ikke noget ud af dette, og HIK får målspark. 25 minut, HIF har fået styr på tingene igen, og lægger pres, som giver et par hjørnespark, der dog ikke udmønter sig i scoringer. HIF forsøger med en kontra, i det 43. minut efter et HIK-hjørnespark, men afslutningen bliver ramt helt skævt, og går til målspark. Og så sendes spillerne til pausen, med HIKs smalle føring.\n2. halvleg fortsætter. HIK stiller sig langt tilbage, og HIF har langt mest boldbesiddelse, men har stadigvæk svært ved at få dirket HIK-forsvaret op. Der bliver forsøgt med en tredobbelt udskiftning i det 61. minut, hvor Magnus Fredslund erstatter en småskadet Ahmed Iljazovski, Mohamad Fakhri Al-Naser (Mudi) erstatter Martin Spelmann og Marcus Lindberg erstatter Christoffer Boateng. HIK får en stor mulighed i det 67. minut, men heldigvis bliver indlægget fra baglinjen sparket langt ved siden af mål. Minuttet efter får HIF et fint angreb, hvor Tobias Thomsen får kastet sig frem og headet på overliggeren, men dømmes samtidig offside. To minutter senere er Thomsen igen på færde, men han får ikke ordentlig kontrol, og HIKs målmand kan kaste sig frem, og sikre sig bolden. Med 10-12 minutter tilbage af ordinær spilletid, begynder der igen at komme gang i kampen, efter en smule stilstand. HIK får en kontra, men Matti Olsen kommer godt tilbage og får en lang tå på, og giver hjørnespark. I den her periode, opstår også en situation, hvor flere, selv HIKs supportere, mener HIF snydt for et straffespark, da "Mudi" nedlægges i feltet. I det 89. minut, kommer Kim Aabech frem i helt fri position i feltet, men han sparker ved siden af - og så er det heller ikke nemt. Minuttet senere får HIK så en kontra, og fra spids sparker Mathias Kristensen bolden ind under en fremadstormende Djukic, og HIK er foran 2-0. HIF forsøger med et massivt pres i de sidste minutter, og Tobias Thomsen får en mulighed med hovedstød, der heades langt over mål. Og 4 minutter inde i overtiden, får HIF pyntet på resultatet, da "Mudi" får driblet sig fri i feltet, og lagt bolden ind i det lange hjørne, uden chance for HIKs målmand. Bolden når dårligt at blive givet op, da dommeren fløjter kampen af. Det var bare ikke Hvidovre-mandskabets dag i dag. Trods et kraftigt overtag, så bliver HIKs mur ikke overlistet. Så, selvom det er lidt fortærsket, så er det "bare op på hesten igen", eller, som General Desaix de Veygoux sagde til Napolen i 1800 efter nederlaget ved Marengo: "Et slag er tabt, det er tid til at vinde et nyt".\nCheftræner, Per Frandsen: Det var bare ikke godt nok i dag. Selvom vi havde bolden meget, så kæmpede HIK med de midler de havde, med omstillinger og standard-situationer, og det kunne vi så ikke lukke op.\nHobro IK - Hvidovre IF 2-1\nKasper Høgh 1-0 (11.)\nMohamad Fakhri Al-Naser (61.) (Martin Spelmann)\nMarcus Lindberg (61.) (Christoffer Boateng)\nMagnus Fredslund (61.) (Ahmed Iljazovski)\nMathias Nyggard Søndergaard Kristensen 2-0 (88.)\nMohamad Fakhri Al-Naser 2-1 (90+4.)


Illiyeen - Kunstkritikk\nAv Pernille Albrethsen\t 17.06.21 Intervju\tArticle in English\nEliyah Mesayer. Foto: Christian Marx.\n«Det er et godt tidspunkt, du kommer på, det er en vigtig tid for mig», siger Eliyah Mesayer, mens hun åbner døren ind til kælderen under et boligkompleks. Vi går i mørket, gennem først den ene, så den anden, lange kældergang, før hun standser foran en dør og åbner. Stemningen ændrer sig fuldstændig, da vi træder ind i en slags magikerens hule, et excentrisk værksted fra et helt andet sted. Vi befinder os i Vermundsgade i Københavns nordvestkvarter, men det kunne også have været New York eller Beirut. Det kunne også godt have været et helt andet årti.\nOver alt, på reoler og borde, står små og store abstrakte skulpturer, flest i sortbejdset træ. Det fortsætter i de tilstødende rum. I et hjørne, bag flere skulpturer, sidder en mand, bøjet over en computer. Kunstneren Galvin Harrison præsenterer sig og siger, at jeg bare skal spørge, hvis der er noget, jeg vil vide. Instrumental musik, sandsynligvis tonerne af en arabisk oud, lyder fra højttalerne, og jeg har allerede 300 spørgsmål på tungen.\nMesayer sætter kaffe over og viser mig hen til et rydeligt skrivebord, hendes plads. Her har hun været artist in residence siden foråret 2020. Det er Galvin Harrison, der har inviteret hende til at sidde i lokalerne, som er kernen i TNG (The New Generation), et kvarterløftsprojekt under kommunens helhedsplan, som skal give nyt liv til området omkring Krakas Plads.\nNu sidder Mesayer dér og arbejder med sine egne projekter, men møder også de unge fra området, der kommer forbi og for eksempel laver en skulptur. Det er bare en af de mange projekter, som foregår i regi af TNG og som på en særlig måde blander sig med Mesayers projekter. Man skal ikke tale længe med hende, før man mærker, at det er mere end bare en praktisk ordning. Det er familie, kolleger, samfund. Mens vi taler, bliver jeg introduceret til flere af dem, når de kommer forbi for at aflevere noget, aftale noget eller bare få en kop kaffe.\nFra statsborgerskab til Statens Museum for Kunst\nPå opslagstavlen over skrivebordet hænger et officielt dokument fra Københavns Politi med Eliyah Mesayers fulde navn på. Det er en anmeldelse af en demonstration den 12. november 2020, hvoraf det fremgår, at ruten starter på Krakas Plads, lige udenfor den bygning, vi sidder i, og at formålet er, at transportere en skulptur til Statens Museum for Kunst, hvor den skal placeres i et af gallerierne. Under materialer er anført ’trækvogn og lille højttaler på ladcykel’.\n«Den hænger dér, fordi jeg blev statsborger samme år. Så det var min første officielle handling som dansk statsborger. Politiet havde dog regnet ud, at det ikke var en demonstration på den måde, de eksorterede os i vognen hele vejen», siger Mesayer og smiler.\nStatsborgerskab er et begreb, som nævnes hyppigt, når man taler med den unge kunstner. At Mesayer – der er født i Kuwait i 1987 af en mor, der kommer af en beduinslægt – først som 32-årig fik dansk statsborgerskab har ikke kun haft stor indflydelse på hendes liv og muligheder, det ligger også i kernen af hendes kunstneriske aktiviteter. Eksempelvis projektet Illiyeen, navnet på den nation for de statsløse, som Mesayer har udviklet over de sidste par år. Selve det arabiske navn ’Illiyeen’ betyder i sit koranske ophav ’de ophøjede’, ’de mest sublime’. Heraf stammer også navnet Eliyah.\nEliyah Mesayer, 50 uniformer og 50 digte og frimærker, 2020. Installation view, Afgangsudstilling fra Det Jyske Kunstakademi, Kunsthal Aarhus, 2020. Foto: Mikkel Kaldal.\nForeløbig har Illiyeen sit eget postvæsen, Mesayers afgangsprojekt fra Det Jyske Kunstakademi i 2020. Der er også Illiyeen-uniformer, og en Illiyeen-nationalsang, som blev uropført ved performancen på Statens Museum for Kunst. Der er også to sort-hvide, semi-abstrakte film (Illiyeen I, 2019 og Illiyeen II, 2020), som, ligesom Mesayers øvrige fotoarbejde, udspringer af en interesse for fotografiets grundelementer, de kemiske processer, der ligger bag – ikke mindst inspireret af præislamisk alkymi, særligt Abu Musa Jabir ibn Hayyan (721-815), også kaldet kemiens fader.\nNormalt bliver nationer defineret ved et fysisk sted, snarere end i forhold til tid og temporalitet. Men eftersom Illiyeen ikke er forankret i et afgrænset sted eller geografisk område, er de statsløse borgere kittet sammen af noget andet, eksempelvis mødet mellem mennesker eller kemiske forbindelser. Det er blandt andet det, som udfoldes i de forskellige dele af Illiyeen, der nu eksisterer.\nPå trækvognen, som det lille optog havde med sig fra Krakas Plads, stod en stor abstrakt skulptur af samme sortbejdsede skikkelse, som de mange skulpturer i værkstedet. Mesayer omtaler den som ’kapellet’, den ligner både en slags magisk orgel eller et helligt skrin. Ved ankomsten til museet blev den båret op i en sal med kunst fra 1890erne, deriblandt flere hovedværker indenfor dansk symbolisme; malerier af Einar Nielsen, Og i hans øjne så jeg døden (1887) og af Joakim Skovgaard, Kristus i de dødes rige (1891-94).\nDet er i disse omgivelser – hvor også Niels Hansen Jacobsens skulptur Døden og moderen (1892) er placeret – at Eliyah, sammen med to performere (Angel Wei Bernild og Stine Victoria), opførte en fem timer lang performance – alle iført sorte Illiyeen-dragter med, hvad Eliyah kalder, ’royale detaljer i blå og guld’. Mesayer og Angel havde desuden et par lange stave i hånden. Fra en knitrende båndoptager blev nationalhymnen afspillet, igen og igen, mens Angel sang og Stine Victoria delte hymnens tekst ud til publikum.\nDu ønskede specifikt, at din performance skulle foregå i dette rum. Hvorfor?\n«Det hele handler om død og genfødsel og det gør det også i denne sal, for eksempel den utrolige Niels Hansen Jacobsen-skulptur med den grumme død med leen på ryggen. Illiyeen-hymnens tekst handler om, at vi har behov for en politisk død, for at vi kan genopstå. Hver gang hymnen sluttede lød en række trommeslag, som gav os 7-8 skridt til at indtage nye positioner, som vi forblev i under hele hymnens afspilning. På et tidspunkt knælede jeg foran døden med leen. Min skikkelse med den lange stav blev en form for opråb. Folk blev der i lang tid, jeg tror de opfangede det, mit forsøg på at forholde mig til døden på en måde. Nationen eksisterer jo inde i mig, men skal også dø for, at den kan leve.»\nI den sidste del af performancen trådte Mesayer op i kapellet, der stod placeret foran Skovgaard-maleriet – et temmelig religiøst motiv, hvor Guds lys strømmer gennem Kristusfiguren og nærmest også gennem kunstneren selv. Den nærmest ophøjede stemning blev ekstra forstærket af den sidste strofe af Illiyeen-hymnen: «Our swords bend / Cutting into horizon / And the gates of death / will shine in awe / in awe of the mighty migrant.»\nDer var noget næsten sakralt over situationen til sidst, omkring den nye nation, omkring dig. Hvilken rolle indtog du dér?\n«Jeg var til stede som en persona, der beskytter kapellet, en vogter, ikke med en form for høj rang, men de sidste to timer skete der noget andet. Jeg tog staven på en anden måde, slog den i jorden og trådte op i kapellet, hvor jeg blev under resten af sangen. Kapellet stod præcis foran Jesusfiguren i maleriet, så jeg trådte på en måde ind på den plads og midt i maleriets lyskilde. Tror det så dramatisk ud, for jeg kunne mærke det på min egen krop.»\nDer er tilsyneladende mange forgreninger i den statsløse stat Illiyeen. Det gælder ikke kun de forskelige mennesker og institutioner, der er involveret på forskellige niveauer. Der er også flere æstetiske udløbere, eksempelvis glider Galvin Harrison og TNGs sortbejsede træskulpturer naturligt sammen med Illiyeens sorte kapper og ditto uniformer.\nHvordan er relationen mellem din og Harrisons æstetik?\n«Jeg ville gerne afspille hymnen fra en slags kapel og mange af Galvins skulpturer har lidt denne kvalitet, så han byggede videre på en anden skulptur, gjorde plads til vores båndoptager og indsatte et par trin, så jeg kunne gå op i den. Han lavede også vores stave sammen med nogle af de unge fra TNG. Men ja, det er lidt sjovt med min æstetik, som altid har set sådan her ud», siger Eliyah og peger ned af sit kulsorte tøj med tilhørende sorte militærstøvler.»\n«Galvin har lavet disse skulpturer længe, måske før jeg blev født, men vi har en fælles mission. Det er en dynamik, som kalder på at blive brugt. Det er den sortklædte beduin, der møder den hardcore skulptør med en matchende stil.»\n«Vi har været meget heldige med det møde, og der bliver ved med at komme nye folk indover. Det bliver så tæt et samarbejde, at vi til sidst kan læse hinandens kropssprog. Det er vigtigt, for selvom vi eksempelvis taler om scenen og stemningen før vi går igang, så har vi ikke nogen drejebog eller laver en generaløvelse, det er jo ikke et bryllup. På museet kunne vi bare nikke til hinanden, så vidste vi, hvad der skulle ske eller om jeg havde brug for vand. Jeg kan ikke lide at sige ’familie’, men det er det, vi er.»\nMen også lidt forfriskende at bruge ordet familie i stedet for ’kollektiv’, som måske har en lidt slidt betydning i kunstsammenhæng?\n«Sandt, men på den anden side er der også lidt corporate over ’we’re family’», siger Eliyah på drævende amerikansk, mens hun griner.\nNår man har man din beduinske baggrund i baghovedet giver ’familie’ også en ekstra betydning.\n«Nemlig, vi er også en stamme.»\nI er desuden klædt helt i sort, som er ret markant, nogen ville sige voldsomt, især når den optræder på uniformer i et optog. Hvad tænker du om det?\n«Den sorte farve betyder noget andet for mig. I beduinsk kultur er det farven for mod og stolthed. Det kan man også se i det portræt af min mor, som jeg har brugt i flere værker, hvor hun er iklædt traditionelle beduinske klæder, helt sorte.»\nEr der andre aspekter af beduinsk kultur, som indviede vil genkende i din æstetik?\n«Min arabiske dialekt er stadig beduinsk, jeg har ikke markeringer i mit sprog – det, der hedder ’kasra’. For mange arabere lyder det meget flydende, og der opstår nye fortolkninger i det. Det var derfor, jeg synes det var spændende at bruge det her på Krakas Plads, tæt på Mjølnerparken. Også fordi der er en ny generation med et nyt sprog.»\nSå hvad hører de, når de hører dig tale?\n«De hører den mest posh udgave af arabisk, svarende til det en slags rigsdansk, lidt a la Dronningens nytårtale. Fx siger vi ikke ’tak for mad’, men ’evigt bord’. Så det er meget poetisk og også lidt alvorligt. Man velsigner hele tiden, ikke sådan at man nævner Gud hele tiden, men mere en velsignelse af naturen, jorden. Det er mere ydmygt, man taler aldrig udover sig selv, fx hvis ikke man har et bord, så ville jeg aldrig sige ’evigt bord’.»\nHvad ville man så sige?\n«Så ville jeg sige ’sufra’, som forholder sig til, at man serverer på gulvet. Man drejer hele tiden sproget i forhold til den, der taler, så det er et meget personligt sprog.»\nSelve betegnelsen ’beduin’ er afledt af det arabiske ’badawi’, som betyder ’nomadiske beboere i ørkenen’. Det henviser til de nomadestammer, som bor i ørkenerne i Mellemøsten, på Sinaihalvøen og i Sahara. Dannelsen af stater og etableringen af faste grænser har dog generelt gjort det svært for beduinerne at bevæge sig rundt. Mesayer og hendes søskende er alle født i Kuwait, ingen af dem lever som beduiner længere, men andre dele af hendes familie lever stadig nomadelivet på den traditionelle måde.\nEliyah Mesayer, Illiyeen I, 2019, still.\n«Jeg ved desværre ikke så meget om min familie for tiden, hvordan de har det under corona for eksempel. Tid er et helt andet koncept dér. Der er ikke noget internet, der kommer nyt, når det kommer. Min bedstemor bor i Bashra-området, hun har en grund nu, men midt i et kæmpe ørkenområde, så det er stadig meget isoleret. Min mor kan godt få fat på hende, hvis hun vil, men der er ikke nogen grund til det som sådan. De lever allerede i en boble og får ikke besøg udefra, så de lever egentlig ret sikkert og er allerede trænet i den form for isolation. Det har jeg tænkt en del på i denne tid, fordi jeg kender mange, der har haft det svært med ensomheden, mens jeg selv er god til at være alene. Jeg er vant til at forsvinde i en til to uger, måske en måned.»\nHvor tager du så hen?\n«Jeg tager helt væk fra kunsten og tager på en slags mental vandring, hvor jeg fokuserer på naturen og finder en accept i at tingene bare sker, som de sker. Når jeg siger ’natur’, så mener jeg også familie, børn, de mest naturlige dele af livet. Jeg forsvinder i hverdagens gøremål og finder en stor ro i det. Det er også ret stort at skulle bygge på en nation hver dag.»\nBodyguards og alkymister\nEn tidlig morgen, nogle dage før performancen på Statens Museum for Kunst, ser jeg et Insta-opslag fra Den Frie Udstillingsbygning, der annoncerer en performance af Eliyah Mesayer, der skal finde sted foran kunsthallen om en halv time. Jeg drikker hurtigt min kaffe på cafeen og cykler afsted. En særlig stemning af bissende trafikanter og højtidelig vagtparade præger Oslo Plads den morgen.\nForan kunsthallens corona-nedlukkede hoveddør står en Illiyeen-vagt iført uniform, kappe og maske. Den anden vagt, kunstneren selv, går runder på pladsen, hun paraderer frem og tilbage. Nogle af de travle morgencyklister vender hovedet, andre ænser ingenting. På ryggen bærer Mesayer en slags anordning, hvor syv sorte flag er fastgjort. De flagrer efter hende, når hun går. I en stat, som ikke er defineret af et geografisk sted, må nationens flag bæres af borgerne selv.\nDet var en fascinerende situation midt i den københavnske morgentrafik. I var en slags vagthold i flotte uniformer, nærmest som den ceremonielle schweizergarde, der beskytter paven i Vatikanet, men hvad betyder det at vogte foran Den Frie?\n«Vi var Illiyeen-vogtere, og vi havde besejret institutionen. Det var derfor, jeg gik rundt om bygningen og kaldte hæren hjem, jeg sagde: ’Vi har vundet!’. Vogterne passer på nationen, men de aktiverer den også. I den time performancen varede havde Illiyeen også en kunsthal. Den Frie Udstillingsbygning tilhørte de statsløses stat.»\nKan du fortælle lidt mere om vagterne, hvad vil det sige, at de både passer på nationen og aktiverer den samtidig?\n«Jeg kalder dem egentlig for ’bodyguards’, og de er blandt andet inspireret af den palæstinenske kunstner Khaled Hourani, som under meget besvær fik arrangeret et udlån af et Picasso-maleri fra Van Abbesmuseum i Eindhoven til The International Academy of Art Palestine i Ramallah. Det var første gang nogensinde, at et moderne mesterværk kunne opleves af et palæstinensisk publikum. Maleriet var under opsyn af to vagter under hele udstillingsperioden og i den korte periode havde Ramallah på en måde et moderne museum. Jeg var især fascineret af det, de to vagter symboliserede, at de fysisk legitimerede en palæstinensisk stat.»\nEliyah Mesayer, Seven Flags, 2020, performance foran Den Frie Udstillingsbygning, Købehavn, del af Den Frie Morgen. Foto: Malle Madsen.\n«Første gang jeg brugte mine bodyguards var i Lissabon i 2019, da jeg holdt en forelæsning på Hangar Residency, hvor jeg viste den første Illiyeen-film. Jeg havde på forhånd bestemt, at jeg ville møde op som alkymisten, som havde blandet alle disse billeder, tekster og lyde, alle disse stemmer. Men jeg ved af erfaring, at folk hurtigt begynder at stille personlige spørgsmål, ’Hvor er du fra?’, ’Hvad er din religion?’, og så går jeg lidt ind i mig selv, fordi jeg prøver at bevare denne her persona. Derfor havde jeg en bodyguard med, iklædt uniformen, så man kunne se, hun var en del af nationen. Hun var instrueret i at afbryde folk, der stillede personlige spørgsmål. Hun var så god, hun kunne nærmest høre på tonefaldet, når der var et på vej.»\nHvad kunne det være for spørgsmål?\n«Til en forelæsning i Bergen Kunsthall var der for eksempel en fyr, der sagde, at det var amerikanernes fortjeneste, at Golfkrigen sluttede. Jeg svarede, at historisk set var det ikke sådan, de kom bare i den sidste del af en krig, der havde varet meget længere. Det svar kunne han ikke lide, jeg kunne mærke, han gerne ville ha en konfrontation omkring det. Og her trådte bodyguarden ind, hun gik hen og stillede sig foran ham, kiggede ham i øjnene og nikkede til ham. Så vendte hun sig mod mig og nikkede igen. Det er ret intenst, det afbryder samtalen totalt. Folk kiggede lidt undrende rundt på hinanden Jeg havde aftalt med arrangørerne, at vi bare skulle gå videre til næste spørgsmål, det var meget kraftfuldt faktisk.»\nLigesom vagterne både vogter og aktiverer nationen, er bodyguarden så også en, der både beskytter alkymisten og faciliterer selve den alkymistiske proces?\n«Ja, alkymisten og bodyguarden er meget nært forbundne. Et grundmantra inden for alkymien er, at man aldrig oversætter, man transformerer. Bodyguarden muliggør helt konkret, at den proces kan finde sted. Og jeg har kæmpet længe for at få lov til at transformere – og ikke hele tiden at skulle oversætte og forklare.»\n«Det begyndte allerede længe, før jeg gik offentligt ud med min kunst. Da jeg studerede på Det Jyske Kunstakademi blev mine alkymistiske processer ofte kritiseret for ikke at være rigtig fotografi, men at det bare handlede om islam. Mange ville simpelt hen ikke acceptere, at det ikke handlede om det, så jeg brugte en del energi på at forsvare mig. Jeg husker især en undervisningssituation, hvor det spidsede til. Heldigvis var Yvette Brackman ekstern underviser den dag. Hvis det ikke havde været for hende lige den dag, tror jeg faktisk ikke, jeg ville have modet til at tale højt nu. Hun skar igennem og fortalte hele skolen, at alle har et ansvar for at løfte niveauet rent uddannelsesmæssigt og anstrenge sig for at sætte sig ind i, hvad andre studerende laver, især til en gennemgang.»\nEliyah Mesayer, Process no. 29, 2019, refleksion og aftryk af blå ild. Håndlavet negativ; Eliyah Mesayer, Illiyeen National blomsterkrans. Bundet af Senait fra Blomsterkomponisten II, København. Foto: I DO ART.\n«Det var også deromkring, FCNN (Feminist Collective No Name) kontaktede mig og vi lavede et videointerview omkring det at være et genfærd på hvide institutioner. Det åbnede så meget op. Jeg begyndte at bære en slags uniform, et jakkesæt, og herefter talte vi bare om det hele på et helt andet plan. Det har været så spændende en rejse, og nu lever jeg bare i sådan en fantasiverden. Jeg har ikke engang haft tid at kravle efter min afgang, jeg har bare fløjet. Det har altid været min drøm at arbejde politisk og poetisk på samme tid, og det er sådan, det er nu.»\nMesayerfonden for statsløse unge\nDet politiske aspekt af Mesayers arbejde udspringer ret konkret af hendes egen opvækst som statsløs indbygger i Danmark. Det har ikke mindst formet hendes uddannelsesmuligheder. Efter at have droppet ud af gymnasiet arbejdede hun et år på et færøsk mini-cruiseskib, som lagde til i Bergen, Aberdeen, Thorshavn og Seyðisfjörður.\n«Vi sejlede til Bergen hver onsdag og jeg blev helt forelsket i den by, så jeg søgte ind på Kunstakademiet i Bergen. Jeg lovede min mor at have en backup-plan, så jeg er uddannet blomsterbinder, mens jeg sparede penge op til at komme afsted. Selvom skolen gerne ville optage mig, kunne jeg ikke få lov, fordi jeg var statsløs. Utroligt nok var der to professorer på skolen, der holdt en plads til mig i de to år, det tog, før jeg fik tilladelse til at studere og tage SU med til Norge.»\n«I Bergen mødte jeg den fantastiske professor Eamon O’Kane, som inspirerede mig til at gå videre med mine alkymistiske processer. Andre undervisere havde sværere ved at forholde sig til det præislamiske, men Eamon satte sig ind i det og hjalp mig til at forstå, hvordan det kunne bruges til noget mere end bare at pege på min baggrund – at det kunne handle om kunsten og om kunstens historie i dag. Det havde jeg bare ikke sprog nok til selv at forklare dengang.»\nEgentlig ville Mesayer gerne have taget sin overbygning i Bergen, men ansøgningsprocessen skulle så gå forfra og hun risikerede at skulle vente to år igen. I stedet tog hun et år fri og kom derefter ind på Det Jyske Kunstakademi. Det blev også til et halvt udvekslingsår på Det Kgl. Danske Kunstakademi og et residency på Hangar i Lissabon, et af de steder i Schengen, som det var muligt for hende at opholde sig i uden statsborgerskab.\n«Jeg endte med at være meget lidt på Det Jyske Kunstakademi. Jeg troede egentlig, jeg skulle bo i Aarhus og være tættere på min familie i Nordjylland, men jeg fandt aldrig ro dér, så jeg flyttede til København og pendlede. Rektor Judith Schwarzbart hjalp mig, hun viste mig rundt i København, blandt andet viste hun mig Det Kgl. Bibliotek, læsesalen i Den Sorte Diamant, hun vidste, jeg havde brug for et sted, hvor jeg kunne sidde og fordybe mig.»\nEliyah Mesayer, Seven Flags, 2020, performance foran Den Frie Udstillingsbygning, del af Den Frie Morgen. Foto: Malle Madsen.\nDet manglende statsborgerskab stod i vejen for et kursus i præislamisk kunst på Oxford University, som stod højt på ønskelisten, men som Mesayer dog endte med at få lov til at følge online uden at få credit for det. I foråret 2020 fik hun endelig sit statsborgerskab, kun et par måneder før hun afsluttede en uddannelse, som på mange måder er formet af netop den statsløse status. Det er ikke mindst erfaringerne herfra, som har ansporet hende til at oprette Mesayerfonden, som siden 2019 har hjulpet andre statsløse unge.\nHvordan fungerer Mesayerfonden?\n«Det er både rådgivning og økonomisk hjælp. De kommer her og sidder ved siden af mig med alle deres papirer. Jeg gør det ikke for dem, men hvis de sidder fast i noget, kan jeg ofte hjælpe med at finde ud af, hvem de skal spørge, så processen ikke går i stå. Jeg kan hurtigere overskue, hvor de er i processen, om de måske slet ikke kan søge før om tre år, når de er selvforsørgende, sådanne ting. Det tog mig selv 11 år at få statsborgerskab, så jeg kender til deres frustration, og nu har jeg overskud til at hjælpe lidt på vej.»\nDe penge, du indsamler, eksempelvis fra den kunstauktion, som Mesayerfonden afholdt på Instagram, hvad går de præcis til?\n«Det er især på grund af økonomien, at folk udskyder at ansøge. Det koster 815 kroner at tage indfødsretsprøven og 3.800 kroner at søge om statsborgerskab. Den sidste auktion indbragte nok til fire personer. Jeg synes, de unge skal søge, lige når de bliver 18 år, så de undgår at blive fanget i forbindelse med deres uddannelse, sådan som jeg selv blev. Det kan så hurtigt blive kompliceret, det kan bare være en coronasituation, hvor man ikke har noget job og søger om kontanthjælp og så kan der gå pludselig længere tid, før man kan søge om statsborgerskab.»\nIndrejsen til Københavns Havn for sorte sejl\nPå søndag afholder Mesayerfonden sin anden kunstauktion. Mesayer er næsten lidt overvældet over, hvor mange kunstnere, der har sagt ja til at bidrage med værker. Samtidig er der bud efter Illiyeen. En udstilling i en postboks på Frederiksberg, nærmere bestemt Kunsthal Aaarhus’ københavnske afdeling, er netop overstået og det næste bliver et bidrag til en performativ udstilling på Thorvaldsens Museum, hvor forskellige kunstnere er inviteret til at udstille på tre tomme sokler. Vinyludgaven af Illiyeen-hymnen og et Illiyeen-bordfødselsdagsflag bliver nogle af elementerne.\nHvad skal der ske med Illiyeen i fremtiden? Hvad drømmer nationen om?\n«Illiyen har nu et postvæsen, en nationalsang og uniformer. Fordi jeg arbejder med en hel nation, er min praksis lige pludselig meget omfattende, nærmest uendelig. Man kan jo også lave et bageri eller en nationalret, det kan blive ved. Galvin og jeg drømmer om noget rigtig stort – Illiyeen-flåden, der skal ankomme til byen, sejle ind for sorte sejl i Københavns Havn. Vi er allerede gået igang med at se på både til opkøb.”\nDet begynder at regne udenfor. Fra vinduerne er der udsigt til et smalt udendørs rum, som løber langs kælderrummet, hvor der står et par planter.\n«En del af kvarterløftsprojektet handler også om en have. Der er planer om at etablere en hel myntepark, der skal sno sig gennem hele området, det er noget beboerne har ønsket sig i mange år.\nAh, til at lave til te?\n«Ja, nemlig. Så det er godt med lidt regn for planterne. Jeg bor selv Sydhavnen i et haveforeningshus, min græsplæne blev helt gul sidste år. Jeg vil gerne have en jungle indenfor, en blåregn over min seng! Det kunne være skønt. Ah, hvad sker der, corona har nærmest gjort mig til romantiker, og farverig», siger Eliyah Mesayer og griner: «Snart ser I mig kun i hvidt.»\nEliyah Mesayer, Illiyeen stamp, 2020.\nVillads Claes,\t 30.06.21 kl. 15:06\nJeg skal lære noget mere om Illiyeen


Borgere må indimellem gå forgæves, når de går på apoteket for at hente den medicin, som lægen har udskrevet til dem. Meget tyder på, at problemer med medicin i restordre er stigende og Danmarks Apotekerforening har opfordret Lægemiddelstyrelsen til at få udarbejdet en tilbundsgående analyse.\nDer har i den seneste måned været historier fremme i medierne om patienter, der må gå forgæves, når de går på apoteket for at hente lægeordineret medicin. Apoteket har ikke kunnet skaffe medicinen, som har vist sig at være i restordre. Problemets præcise omfang er dog uvist, og årsagerne kendes heller ikke til bunds, hvorfor der er brug for en nærmere analyse. Det mener Danmarks Apotekerforening.\n"Hvis vi skal have nogen mulighed for at finde løsninger på restordreproblemerne, har vi brug for at få belyst omfang, konsekvenser og årsager til, at der opstår svigt i forsyningen. Vi har brug for mere viden for at kunne pege på løsningerne," siger administrerende direktør Anders Kretzschmar.\nForeningen har opfordret Lægemiddelstyrelsen til hurtigst muligt at foretage tilbundsgående analyser af problematikkerne om forsyningssikkerhed for medicin. Apotekerforeningen bidrager ifølge Anders Kretzschmar gerne til et sådant analysearbejde, som forventes gennemført i samarbejde med alle berørte parter i sektoren.\nDanmarks Apotekerforening og medicinalgrossisterne advarede allerede i begyndelsen af året Lægemiddelstyren om, at man kunne konstatere en stigning i antallet af restordrer. Også Lægeforeningen udtrykte bekymring, og det var anledningen til et møde i Lægemiddelstyrelsen i maj måned med de involverede parter. Det er som en udløber af dette møde, foreningen nu anbefaler en større analyse af området.\nStigningen i antallet af tilbagemeldinger om restordrer på medicin er ikke kun et dansk fænomen. En række andre europæiske lande er langt hårdere ramt af problemet med manglende medicin og har været det i længere tid.\nNår apoteket ikke kan skaffe den medicin, som lægen har ordineret, kan apoteket i langt de fleste tilfælde hjælpe patienten ved at bytte det præparat, som er i restordre, ud med et tilsvarende produkt - eller med hjælp fra lægen finde alternativer, indtil restordreproblemet er løst.\n"Det skaber dog en utryg situation for patienterne og en tidskrævende procedure for apotekerne og resten af sundhedssektoren. Det er derfor, der er behov for at få analyseret situationen, så der kan findes løsninger," siger Anders Kretzschmar.\nLæs på Via Ritzau\nLæs hele pressemeddelelsen på Via Ritzau her: via.ritzau.dk/pressemeddelelse/problemer-med-medicin-i-restordre-bor-kulegraves?releaseId=13577239


Grossisten Watski køber sig ind i AFI Marine butik i Egå - minbaad.dk\nSom den største butik i Jylland og med mere end 30 års erfaring står AFI meget stærkt indenfor marinebranchen. For få år siden lå AFI Marine på havnen i Aarhus. Foto: Troels Lykke\nWatski har købt en tredjedel af aktierne i AFI og som led i købet træder Hans V. Jensen ud af ejerkredsen. AFI er en af landets mest respekterede maritime butikker.\nKort Nyt | 09-11-2018 11:47 | Af Troels Lykke\nWatski har købt sig ind i den kendte og respekterede marineforretning AFI Marine (”AFI”) i Århus. AFI er i forvejen Watski Premium Dealer og forhandler Watskis kvalitetsprodukter i butikken.\nSom følge af partnerskabet vil kunderne hos AFI Marine nu også kunne finde flere produkter fra den danske importør Johs Thornam, herunder Yanmar indenbordsmotorer og tilbehør.\nStørre og stærkere set-up\nFormålet med samarbejdet er at fremtidssikre både AFIs og Watskis forretninger gennem et stærkt partnerskab, ligesom transaktionen sker som led i gennemførelsen af generationsskifte i AFI.\nVirksomhederne supplerer hinanden perfekt, og med samarbejdet sikres endnu bedre repræsentation af både Watskis og Johs Thornams produkter i Danmark til gavn for alle AFIs kunder, forklarer Watski i en pressemeddelelse.\nShowroom for Yanmar\nFremadrettet vil AFI – ud over at være butik, rigger-, motor- og serviceværksted – også fungere som showroom for Yanmar med udstilling af motorer og installationer.\nHermed skabes mere synlighed og en helhedsoplevelse for kunden – installation, udstilling, service og meget andet samlet på ét og samme sted.\nHans V. Jensen træder ud af ejerkreds\nWatski har købt en tredjedel af aktierne i AFI og som led i købet udtræder den meget erfarne Hans V. Jensen af ejerkredsen.\nHans fortsætter som tilknyttet forretningen.\nVil være førende martime butik\nWatski forklarer videre.\n- Som den største butik i Jylland og med mere end 30 års erfaring står AFI meget stærkt indenfor marinebranchen. Tilføjelsen af nye kvalitetsmærker, udvikling af butik og servicekoncepter samt tættere samarbejde om kampagner, markedsføring og webhandel, vil bidrage til at sikre positionen som værende den førende butik med det bedste og mest komplette sortiment til glæde for både kunder og samarbejdspartnere.\nAFI Marine er kendt for et stort varesortiment og for deres rådgivning om både og udstyr. Foto: Troels Lykke\nMød i videoen nederst den markante forhandler Hans V. Jensen, der i 2015, truede med lukning, hvis ikke AFI Marine måtte blive på havnen i Aarhus, men siden er det blevet en succes at flytte til Egå, hvor der er mere plads og endnu flere kunder. Minbaad.dk interviewer her:\nAFI Marine flytter fra Århus havn til Egå og udvider\nAFI Marine troede de skulle flytte på den anden side af vejen\nAFI Marine i Aarhus på vej til at lukke\nHjælp gerne med at finde den lille åbne motorbåd af mærket Olympic 460 CCF.


Hvis du vil fravænne uden medicinsk zink, skal der skrues på | Maskinbladet\nSkal der fravænnes problemfrit uden zink, handler det både om hvad der er i foderet, og hvordan der fodres.\nDer er mindre end halvandet år til at EU forbyder brugen af zinkoxid i medicinske doser. Et af de store faglige temaer på efterårets møder bliver branchens vej ud af fodring med medicinsk zink. Både på "Fagligt Nyt" hvor rådgivere, dyrlæger og nogle svineproducenter har været samlet for at være på forkant med nyeste forskning, og "Viden på tværs" som er Seges svar på Svinekongressen i corona-tider, vil flere indlæg kredse om emnet.\nFodring uden medicinsk zink handler både om hvordan foderet tildeles, og hvad foderet indeholder, forklarer konsulent fra Seges Tina Sørensen, som er aktuel med flere faglige indlæg til disse arrangementer.\n- Vi har lige nu en afprøvning i gang, hvor vi har skruet et koncept sammen med mange af de erfaringer vi har høstet, gennem vores fokus på udfasning af medicinsk zink. Der er tre overskrifter for konceptet: Fodersammensætning, fodertildeling og smittepres, siger Tina Sørensen.\nSkru på proteinet og giv grisen de bedste forudsætninger\nKonsulenten slår fast at bedste bud ikke er ens for alle besætninger. Der skal skrues på flere parametre for at fodring uden zink kan ske nogenlunde problemfrit.\n- Det er forskelligt, hvad der virker fra besætning til besætning. Derfor kan det være en god idé at komme i gang i god tid, inden forbuddet træder i kraft om mindre end to år. Men vi har ret godt styr på at, hvis man har problemer med diarré ved fravænning, så er det proteinet der skal afbalanceres. Alle de besætninger der kører uden medicinsk zink, har skruet ned for råprotein, slår Tina Sørensen fast. Hun kan også se, at dem der har succes med zinkfri fodring, alle har rengøring, desinfektion og hygiejne inde i de faste rutiner.\n- Alle har fokusrutinerne omkring indsættelse for eksempel tjekker mange temperaturen i stalden før indsættelse og bruger desinfektion. De bedste er gode til at lave de samme, faste procedurerne - hver gang. Det kan vi ikke tjekke i afprøvningen, men her har vi reduceret sammenblanding og dermed reducere smittetryk i koncept-gruppen.\nOpblødt foder både før og efter fravænning\nSelv om afprøvningen stadig er i gang, så tror Tina Sørensen på at udfodrings-metoden får stor betydning for resultaterne.\n- Koncept-gruppen får tilbudt opblødt foder fra dag syv i farestalden til en uge efter fravænning. Vi kan se at grisene æder bedre, når de får tilbudt opblødt foder. Det er fravænningsblandingen der serveres opblødt i langtrug fire gange dagligt.\n- Det gør at grisene sikres væske umiddelbart efter fravænning og at de er vænnet til at alle kommer op og ædefra første fodring, når fodervognen triller igennem stalden, forklarer Tina Sørensen. Hun håber på at grisenes instinkt og sociale adfærd med at komme op og æde, når soen kalder, kan overføres til klimastalden med tildeling af opblødt foder.\n- Jeg tror at det er vigtigt, at trugene er være store nok til at alle kan æde sammen, det er de vant til i farestalden. Og det kan vi udnytte ved fravænning, og på den måde sikre at alle æderfra dag et. Derudover er det vigtig, at have fokus på hygiejne, så foderet altid er friskt og trugene rene.\nKan det zinkfri fravænnings-koncept klare sig?\nAfprøvningen af konceptet foregår hos en smågriseproducent, som har kørt uden medicinsk zink gennem et stykke tid. Besætningen er plaget af diarré, indenfor den første uge efter fravænning. Sokkeprøver fra samtlige stier med diarré viste E. coli F4+F18 i moderat forekomst. Før afprøvningen blev de fleste stier i klimastalden behandlet mod diarré med tre dages antibiotika.\nI alt 3600 grise skal køres igennem afprøvningen, som kører over ti runder med 60 stier pr. gruppe. Begge grupper fodres uden medicinsk zink, men med forskellige foderplaner (se tabel 1). Desuden er smittetrykket forskelligt idet koncept-holdene kun sammenblandes af maksimalt tre kuld, hvor kontrolholdet sættes sammen efter størrelse. Besætningen kører med fem ugers fravænning og sælger den største tredjedel af grisene. Ved indsættelse i klimastalden vejer grisene i gennemsnit 6,5kg.\nDer registreres tilvækst, diarré og medicinske behandlinger i afprøvningen. Der regnes dog ikke på produktionsværdi og priser, derfor bliver det måske svært at regne på, om konceptet kan klare sig.\nSeges afprøvning bliver færdig i oktober, og lur mig om vi ikke hører lidt mere om det til "Viden på tværs". Her har Tina Sørensen flere indlæg, ét hvor hun blandt andet gennemgår testen: Hvor klar er du til udfasning af zink?\n- På Viden på Tværs laver I testen samtidig med at vi holder indlægget. Det giver et resultatet med tre tiltag man kan tage med hjem og bruge. Det er bare om at komme i gang med at optimere foder og management og så ellers øver sig på at undvære medicinsk zink. Hun opfordrer til at gå ind på Seges hjemmeside med tips og tricks til at fravænne zinkfrit: https://zinkguide.dk/. Her er både konkrete råd og vejledninger - og samtidig er det en god samtalestarter til en dialog med ens rådgiver eller dyrlæge om, hvordan får en produktion uden medicinsk zink.\nSEGES Svineproduktion deler løbende ny viden og podcasts på svineproduktion.dk/zinkfri2022.


Gulf Terrace Hotel Ejendomme : Reservér nu\nBook Gulf Terrace Hotel nu & Spar op til 75%! Sikker og nem reservation, øjeblikkelig bekræftelse, hotelanmeldelser og -billeder.\nGulf Terrace Hotel, der er beliggende i Corniche, er det perfekte sted at opleve Al-Khobar og dens omgivelser. Med kun 6. Km til byens centrum sikrer dette hotels strategisk gode beliggenhed, at man som gæst hurtigt og nemt kan nå mange lokale interessepunkter. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nGulf Terrace Hotel tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. For gæsternes velbefindende tilbyder hotellet døgn-roomservice, handicapfaciliteter, trådløst internet i fællesområder, parkering, roomservice.\nTræd ind i et af 53 imødekommende værelser og glem hverdagens stress med det brede udvalg af bekvemmeligheder. På nogle af værelserne kan man finde fladskærms-TV, trådløst internet (medfølger), aircondition, opvarmning, opvækningsservice. Hotellets udendørs pool giver dig idéelle muligheder for at slappe af efter en travl dag. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Al-Khobar, så er Gulf Terrace Hotel dit hjem væk hjemmefra.


Når du klikker dig ind på herognu.com, indsamler Egmont Magasiner oplysninger om dig som person. Nedenfor kan du læse om de oplysninger vi indsamler, hvordan vi behandler oplysningerne og hvem du kan kontakte, hvis du har spørgsmål eller kommentarer til vores retningslinjer.Du skal være opmærksom på at du accepterer vores retningslinjer, når du besøger herognu.comVi indsamler ikke oplysninger, der ikke er beskrevet i vores persondata politik, ligesom vi ikke indsamler oplysninger, der kan henføres til dig uden at vi også fortæller dig om, hvordan du kan undgå det.Generelt skal du være opmærksom på, at du som internetbruger efterlader dig elektroniske spor, og at det giver andre mulighed for at følge din færden på nettet.fHvilken information indsamler vi om dig?Den information vi indsamler om dig kan deles i to kategorier:1. Oplysninger vi kan henføre til dig som person2. Ikke-personlige oplysninger\nVi indsamler aldrig personhenførbare oplysninger uden at du selv har givet os disse oplysninger. F.eks. ved at registrere dig, købe en vare eller deltage i en undersøgelse.Alle er velkomne til at besøge herognu.com , men for at få det fulde udbytte af alle funktioner og tilbud er det i en række situationer nødvendigt at du identificerer dig, fx hvis du vil købe i shoppen.\nFor at kunne modtage nyhedsbreve fra herognu.com er det nødvendigt, at du oplyser din e-mail adresse – ellers kan vi ikke sende det til dig.\n1.2 Login funktion og kommentarer til artikler\nVi beder dig om at identificere dig, hvis du ønsker at logge ind på herognu.com. Når du har logget dig ind kan du, bl.a. kommentere artikler, bruge vores markedsplads og løse krydsord. Vi modtager i denne forbindelse minimum følgende informationer: E-mail, brugernavn og køn.\nHvis du ønsker at købe varer på herognu.com er det nødvendigt at du som minimum oplyser dit navn, adresse, e-mail adresse og telefonnummer. Disse data bruges udelukkende til behandling af en ordre.I herognu.coms internetbutik anvendes Dansk Internet Betalings System (DIBS www.dibs.dk ), i forbindelse med brugernes køb af varer og betaling med kreditkort. Såvel DIBS som herognu.coms internetbutik er godkendt og certificeret af Pengeinstitutternes Betalings System (www.pbs.dk ).Ved email bestillinger fra brugerne gemmer herognu.com de oplysninger som brugeren har oplyst. Udover gennemførelsen af selve bestillingen, bliver de opgivne oplysninger kun anvendt hvis f.eks. brugeren henvender sig med spørgsmål eller der er fejl i bestillingen.Læs mere om salgsbetingelserne ved online handel på via link herunder:http://egmontmagasinershop.dk\nFor at vide mere om vores brugere gennemfører vi indimellem spørgeskemaundersøgelser på herognu.com Det er forskelligt hvad der bliver spurgt om i disse undersøgelser, men du kan altid vælge at deltage uden at oplyse hvem du er – ligesom det er helt frivilligt om du vil svare på spørgsmålene. Dit besøg på herognu.com eller dine muligheder på herognu.com afhænger ikke af om du deltager i undersøgelserne eller ej, men da vi gennemfører undersøgelserne for at forbedre brugeroplevelsen eller blive bedre til at lave herognu.com sætter vi pris på din deltagelse.Du bør aldrig svare på undersøgelser på herognu.com, der ikke har en tydelig og kendt afsender.\nFra tid til anden har vi konkurrencer eller særlige tilbud på herognu.com og vi indsamler i denne forbindelse typisk navn, e-mail og adresse. Hvis denne information deles med andre virksomheder vil dette klart fremgå af konkurrencen/tilbuddet. Det kan være en forudsætning for deltagelse at du accepterer, at herognu.com eller andre må kontakte dig efterfølgende. Dette vil tydeligt fremgå af konkurrencen/tilbuddet. Deltagelse i konkurrencer og særlige tilbud er altid frivillig. 2. Ikke personlige oplysninger\nPå forskellig vis indsamler vi digitale oplysninger om dit besøg på herognu.com. Ingen af disse oplysninger er det muligt at spore til dig som person, men alene til den computer, hvorfra du har opnået adgang.\nPå herognu.com benytter vi cookies til at gøre din oplevelse på herognu.com bedre.En cookie er en lille stump data, der gemmes i din browser og som kan læses af enten herognu.com eller en af vores partnere.En cookie indeholder information såsom f.eks. dine indstillinger på computeren, indhold af en indkøbskurv, interne serverdata eller andre data brugt af vores server. Cookies er ikke programmer, der kører på din maskine, men små stumper tekstdata, der sendes frem og tilbage til og fra din computer. Cookies er hverken spyware eller virus.Vi skelner mellem om cookien forsvinder, når du lukker din browser (sessions-cookies) eller om de bliver gemt på din computer (blivende cookies).Ligeledes skelne vi mellem om cookien har herognu.com som afsender (første parts cookies) eller en af vores partnere – typisk annoncører - som afsender (tredje parts cookies).Du kan i de fleste browsere ændre på indstillingerne for hvilke cookies, der bliver sat på din computer.Vi sætter kun blivende cookies for at kunne gøre dit besøg på herognu.com så godt som muligt. Vi bruger de indsamlede oplysninger til viden om adfærd på vores sites, visning af annoncer, levering af varer og services og i forbindelse med brugergenereret indhold.Sessions-cookies forsvinder når du forlader vores domæne, fx herognu.com.\nEgmont Magasiner er medlem af FDIM, Foreningen af Danske Interaktive Medier ( www.fdim.dk ) og samarbejder i den forbindelse med Gemius om trafikmåling.Via Gemius indsamles og offentliggøres løbende trafiktal på de førende danske internetsites.Egmont Magasiner samarbejder med virksomheden Emediate (www.emediate.biz) om brugen af systemet EmediateAD til styring af internetannoncer på herognu.comGoogle1600 Amphitheatre ParkwayMountain ViewCA 94043, USAFacebook1601 S California AvePalo Alto, California94304, USACrazy Egg, Inc.16220 E. Ridgeview LaneLa Mirada, CA 90638\nSpigo ApSSct. Leonis Gade 58800 ViborgDanmark\nNeovada Telecom A/S\nKaroline Kristiansens vej 2\nI forbindelse med brugen af ovennævnte systemer anvendes cookies.Bemærk, at i forbindelse med diverse konkurrencer og afstemninger kan videresalg af opsamlede Leeds forekomme. Vi indsamler aldrig personhenførbare oplysninger, uden at du selv har givet os disse oplysninger f.eks. ved at registrere dig.Bemærk, at listen over samarbejdspartnere opdateres løbende. For yderligere oplysninger om samarbejdspartnere, kan hostmaster@egmontmagasiner.dk kontaktes.\nIfølge 'Persondataloven' skal dine personlige oplysninger opbevares sikkert og fortroligt. Derfor har kun et mindre og relevant udvalg af Egmont Magasiners medarbejdere adgang til registrerede brugerdata på herognu.com.Egmont Magasiner videregiver eller sælger under ingen omstændigheder dine personlige oplysninger til tredjepart.Vi kan dog ikke garantere fuldkommen sikkerhed ved dataoverførsler via internettet. Andre kan uberettiget tiltvinge sig adgang til beskyttede data, når data sendes og opbevares elektronisk. Så selv om vi forsøger at beskytte oplysningerne bedst muligt, kan vi ikke garantere for sikkerheden af de afgivne oplysninger. Du sender derfor dine data på eget ansvar.\nDu accepterer ovenstående retningslinjer, når du besøger herognu.com.\nSe Marys gæster\nHer er Marys gæster » Se de kendtes søde unger\nForsommer-fornøjelser ude og inde »\nVind smykker til hjertet »\nHar du ugens sødeste kæledyr? »\n9 solcremer der ikke fedter »\n5 gode grunde til at ELSKE Norge »


Danmark er en del af to lodtrækninger i forbindelse med næste års EM-slutrunde.\nTirsdag d. 19. november 2019, kl. 05.32\nDanmarks fodboldlandshold kvalificerede sig mandag til EM-slutrunden næste år. Slutrunden spilles i København og 11 andre europæiske byer.\nBliv her klogere på EM 2020 set med danske briller:\nKampe i Parken\nDer skal spilles tre gruppekampe og en ottendedelsfinale i Parken.\nSom de øvrige værtslande er Danmark i tilfælde af kvalifikation sikret to kampe på hjemmebane. København og Sankt Petersborg er parret som værtsbyer for alle kampene i gruppe B.\nBåde Danmark og Rusland er kvalificeret, og begge nationer er sikret mindst to kampe på hjemmebane. Det skal afgøres ved lodtrækning, om opgøret mellem Danmark og Rusland skal spilles i Parken eller Krestovsky Stadium. Danmark kan altså i realiteten spille alle tre gruppekampen i Parken.\nDanmark kan ikke komme til at spille ottendedelsfinalen i Parken.\nDe tre gruppekampe - uanset hvilke hold, der skal i aktion - spilles 13. juni, 18. juni og 22. juni. Ottendedelsfinalen i Parken spilles 29. juni.\nLodtrækning til gruppespil\nDer trækkes lod til EM-grupperne 30. november, men det er en kludret omgang, da mange værtsnationer er kvalificeret og smidt i en gruppe på forhånd, mens flere først kvalificerer sig til marts.\nDanmark havner med sikkerhed i gruppe B med værtskollegaen Rusland. Af sikkerhedsmæssige hensyn må Ukraine og Rusland ikke havne i samme gruppe, og derfor kan det være, at Belgien bliver Danmarks modstander fra det øverste seedningslag, da de øvrige nationer fra det lag er værtsnationer. Det afgøres allerede tirsdag aften, når de sidste EM-kvalifikationskampe spilles, om Belgien havner i Danmarks gruppe.\nFra det nederste seedningslag er Finland en mulighed. Men det kan også blive et af de lande, der først kvalificerer sig til marts, når de afgørende playoffkampe i Nations League spilles.\nDer er 24 hold med ved EM. De fordeles i seks grupper med fire hold i hver.\nDe to bedste hold i hver gruppe går med sikkerhed videre til ottendedelsfinalerne. De får selskab af de fire bedste treere på tværs af de seks grupper.\nHvor skal Danmark spille i tilfælde af avancement\nHvis Danmark går videre fra gruppen, er der fire potentielle destinationer for en dansk ottendedelsfinale. Destinationen afhænger af, om Danmark går videre som gruppevinder, toer eller en af de bedste treere.\nDanmark kan komme til at spille ottendedelsfinale i Bukarest, Bilbao, Glasgow eller Amsterdam. Alt efter destination spilles ottendedelsfinalen mellem 27. og 30. juni.\nDisse 19 lande er indtil videre klar til EM\nKilder: Det Europæiske Fodboldforbund (Uefa).\nRane Willerslev: Det er på høje tid, at vi opgiver eskimo-navnet på Nationalmuseet\nNy DR-serie under hård kritik: Endnu en gang er den mørke mand forbryder, mens danskeren er prinsen på den hvide hest