Corona-aflastning har stået klar i et halvt år: Nu er den første patient rykket ind i Stadil | dbrs.dk\nFeriecentret er resultatet af en ombygning af det gamle plejehjem i Stadil. Arkivfoto: Johan Gadegaard\nRingkøbing-Skjern Kommunes coronafaciliteter i Stadil Fjord Resort er nu for første gang taget i brug, efter at de har stået tomme i mere end et halvt år.\n26 okt. 2020 kl. 16:22\nStadil/Herning: Efter at have stået tomt i mere end et halvt år er Ringkøbing-Skjern Kommunes kombinerede aflastnings- og isolationscenter nu taget i brug.\nBeboeren er en herningenser, der er smittet med coronavirus, men som ikke har haft mulighed for at isolere sig i sit eget hjem.\nDet bekræfter Ringkøbing-Skjern Kommune.\n- Vi har lavet en samarbejdsaftale med Herning Kommune tilbage i foråret, fordi vi som kommune skal stille sådan nogle pladser til rådighed. Det er en Herning Kommune-borger. Det er det, jeg kan sige, siger Anja Thoft Bach, der er fagchef for Sundhed og Omsorg.\nDet var oprindeligt meningen, at feriecentret skulle bruges som aflastning for sygehusene, hvis de blev presset af for mange coronapatienter.\nDet har dog foreløbig ikke været tilfældet, men Ringkøbing-Skjern Kommune har valgt at holde fast i sit aflastningscenter i Stadil, fordi kommunen er blevet bedt om at stille isolationsfaciliteter til rådighed, så coronasmittede har mulighed for at isolere sig uden for deres eget hjem.\nKabel-tv og brødrister\nFeriecentret er knap 1000 kvadratmeter stort og rummer 14 værelser, og det er altså et af disse, Herning-borgeren midlertidigt er flyttet ind i.\nIfølge feriecentrets hjemmeside er værelserne udstyret med opvaskemaskine, kabel-tv og køkken med køleskab, mikrobølgeovn, brødrister og opvaskemaskine, mens der på badeværelset er både vaskemaskine og tørretumbler.\nDet er den første, vi har derude, og vi har også tænkt: ”Gad vide, om vi får det i brug”, men det er jo et beredskab, vi har skullet have som kommune. Det har vi så fået etableret, og vi er glade ved at få det prøvet af nu også.\nAnja Thoft Bach, fagchef for Sundhed og Omsorg\nDet er altså et indflytningsklart feriehjem, den coronasmittede borger er kommet til. Maden står vedkommende dog selv for, fortæller Anja Thoft Bach.\n- Vedkommende kan bestille takeaway og få pårørende til at komme med en indkøbspose og stille ved døren eller ved vinduet. Vi har også mulighed for, at vedkommende kan bestille mad gennem Det Danske Madhus. Det finder vi ud af gennem dialog med den borger, der skal være der. Det er ikke en, der har et plejebehov. Det er en ligesom dig og mig, siger fagchefen.\nGlad for afprøvning\nHun glæder sig over, at kommunen nu kan få afprøvet isolationscentret, som er lejet frem til marts næste år. Til den tid vil det have kostet over en million kroner.\n- Det er den første, vi har derude, og vi har også tænkt: ”Gad vide, om vi får det i brug”, men det er jo et beredskab, vi har skullet have som kommune. Det har vi så fået etableret, og vi er glade ved at få det prøvet af nu også, siger Anja Thoft Bach.\nEt overslag har vist, at det ville koste omkring 400.000 kroner at indrette feriecenteret til det nye formål og efterfølgende retablere ombygningen. Derudover kommer husleje og brug, som til marts vil have kostet omkring 700.000 kroner.\nLejekontrakt er forlænget igen: Feriecenter kan runde et år ...\nBorgmester tvivler på at nødsygehus i Stadil kommer i brug\nKommunen lejer 1.000 kvadratmeter feriecenter: Det giver 14 ...


Søren Harnow Klausen | Dansk Skoleforening for Sydslesvig e.V.\nSøren Harnow Klausen - Gustav Johannsen-Skolen\n48 år, professor i filosofi ved Syddansk Universitet.\nGift med Karin Hildenbrand (Oberstudienrätin på Altes Gymnasium). Far til Wilhelm, 11 år, på Gustav Johannsen-Skolen og Anton, 15 år, på Jens Jessen-Skolen (efter ferien på Duborg-Skolen).\nJeg har været medlem af fællesrådet - og diverse samarbejdsråd - i de seneste 10 år, og vil nu gerne være med til mere aktivt at præge udviklingen i Skoleforeningen. Efter at have overdraget nogle ledelsesposter og tillidshverv nord for grænsen til andre håber jeg nu at have tid til at engagere mig mere i mindretallet.\nDer har forståeligt nok været meget fokus på akutte problemer og enkeltsager (ligestilling, institutionslukninger osv.) de seneste år. De mere langsigtede udfordringer og principielle spørgsmål har derfor ikke fyldt så meget, som de burde. Jeg håber, at vi i de kommende år kan få en bred og visionær debat om Skoleforeningens fremtid, gerne ved at flere spørgsmål kommer til diskussion i Fællesrådet. På det seneste har styrelsen allerede taget nogle af de spørgsmål op, som der bør være mere fokus på fremover: Undervisningsdifferentiering, præcisering af krav og forventninger til forældrene, samt skolernes og Skoleforeningens rolle i mindretallet generelt.\nDer er en oprigtig vilje til at inddrage forældrene på alle niveauer, og selv om der stadig er plads til forbedring, er man de senere år blevet bedre til at informere forældre og forældrerepræsentanter om udviklingen og baggrunden for beslutningerne.


Sterilisation af mænd – Bo Jacobsen\n27 83 87 81 - Telefontid man & tirs mellem 10-12 speciallaegebojacobsen@mail.dk\nOm Bo Jacobsen\nSterilisation udføres som svangerskabsforebyggelse ved fjernelse af et lille stykke af sædstrengen på begge sider, således at passagen for sæd afbrydes.\nDu skal have fået information fra din læge og have underskrevet den blanket, som din læge har givet dig. Medbring blanketten ved operationen. Barber hårene af pungen + lidt ud til siderne, dagen før. Sørg eventuelt for hjemtransport.\nDu vil få indsprøjtning med beroligende medicin. Indgrebet udføres i lokal bedøvelse. Der kan være et kortvarigt ubehageligt træk i pungen og op i bughulen, når sædstrengen skal frigøres. Der er ingen tråde at fjerne.\nMod smerter: Lokalbedøvelsen holder 2-6 timer. Herefter kan anvendes almindelig håndkøbsmedicin som for eksempel Panodil 500mg, 2 tabletter højst 4 gange i døgnet. Sygemelding: Tag den med ro den første dag. Bliv hjemme fra arbejde 1-2 dage. HUSK: Der skal tages en sædprøve 2-3 måneder efter indgrebet, hos egen læge. Der bør anvendes anden form for svangerskabsforebyggelse indtil sædprøven er negativ – det vil sige uden sædceller.\nSørg for hjemtransport.\nDet er ikke usædvanligt, at der kommer en blodansamling i pungen, eller at der sker en blodudtrædning under huden på pungen eller penis, som kan medføre mørkfarvning. Dette forsvinder igen af sig selv og er uden betydning. I sjældne tilfælde kan der opstå en lille knude på den afbrudte sædstreng. Skulle der opstå større blødning eller tegn på betændelse, kontakt da klinikken eller nærmeste skadestue.\nSpeciallæge Bo Jacobsen\nKongevejscentret 2. 1. tv\nTelefon: 27 83 87 81\nMan-tirs-og onsdag mellem 10-12\nCopyright Speciallæge Bo jacobsen. - All Rights Reserved


Nyhedsbrev fra universitetsledelsen nr. 10/2017\nDu er her: AU Medarbejdere Organisation og ledelse Nyhedsbrev fra universitetsledelsen 2017 Nyhedsbrev fra universitetsledelsen nr. 10/2017\nAU’s ph.d.-dimittender har høj beskæftigelse og stor faglig tyngde\nPh.d.-dimittender fra Aarhus Universitet har høj beskæftigelse, er videnskabeligt produktive og skaber værdi på deres arbejdspladser.\nDet viser tre undersøgelser, som Center for Forskningsanalyse har lavet af ph.d.ernes samfundsbidrag: henholdsvis en beskæftigelsesanalyse, en række arbejdsgiverinterviews samt en analyse af ph.d.ernes videnskabelige produktion.\nBeskæftigelsesanalysen viser, at 90-95 pct. er i beskæftigelse et år efter dimission, mens 95-99 pct. er i job fem år efter at have opnået deres grad. Godt 80 procent laver forsknings- og udviklingsarbejde, og analysen viser desuden også, at en tredjedel af ph.d.erne havde ledelsesansvar fem år efter dimission.\nInterviewundersøgelsen afspejler, at arbejdsgiverne især sætter pris på ph.d.ernes faglige tyngde og metodesikkerhed, men også på det faglige netværk, som dimittenderne tager med sig. Flertallet af arbejdsgivere vurderer, at forskerkompetencer også fremover vil få stor betydning for at sikre innovation og vækst i deres respektive brancher.\nAnalysen af ph.d.ernes publikationer viser blandt andet, at ph.d.erne har en anseelig videnskabelig produktion, der er relativt ens på tværs af fakulteter, men som kan variere på type og sprog.\nLæs de tre ph.d.-analyser\nAarhus Universitet har modtaget 3.676 ansøgninger fra udenlandske studerende til kandidatuddannelserne. Det er næsten 500 flere end sidste år.\nEndelige tal for årets kvote 2-ansøgninger klar\nDen samlede opgørelse over årets kvote 2-ansøgninger er nu tilgængelig. Det endelige antal ansøgninger er landet på 14.305, hvor over 5.100 har valgt AU som førsteprioritet – det er lidt flere end sidste år.\nDet er især Medicin, der med 2.062 ansøgninger oplever en stigning – svarende til 13 pct. Der er også en lille fremgang at se på den samlede søgning til de naturvidenskabelige ingeniøruddannelser. På Arts har man i år fire nye uddannelser, der alle har fået fine tal i deres kvote 2-ansøgningsrunde, herunder International virksomhedskommunikation i engelsk.\nDen 30. marts markerer Region Midtjylland en 90 mio. kroner stor satsning på klimatilpasning, hvor Aarhus universitet skal bidrage med forskning og uddannelse. Coast 2 Coast Climate Change er titlen på satsningen, og arrangementet foregår i MCH Herning Kongrescenter, hvor bestyrelsesformand for AU og tidligere klimakommissær Connie Hedegaard samt prodekan Kurt Nielsen er blandt deltagerne.\nAarhus Universitet har indgået et erhvervssamarbejde om et nyt rumprogram med en af verdens førende rumvirksomheder GomSpace A/S. Målet er at undersøge, hvordan såkaldte nano-satellitter kan anvendes til at foretage videnskabelige undersøgelser. Den første satellit har fået navnet AUSAT-1 og støttes af Aarhus Universitets Forskningsfond.\n65 mio. kroner til to AU-forskere\nProfessor Jens-Christian Svenning fra Institut for Bioscience og professor Bjørk Hammer fra Institut for Fysik og Astronomi har hver modtaget en bevilling under VILLUM FONDENs nye program ’VILLUM Investigator’. Tanken bag er at lade fremragende forskere på danske forskningsinstitutioner undersøge de emner, de brænder allermest for.


spildevandsledning og skel\nMin nabo og jeg er landet i en uheldig situation, efter vi har overtaget vores ejendomme efter de to tidligere ejere. Problemet er, at der pga. en tvist blev ændret i skelgrænserne mellem de to huse, en såkaldt arealoverførsel. Sagen kørte via en advokat og en landinspektør. Alle parter var enige i omlægningen, men ingen havde in mente, at der efter arealoverførslen opstod et nyt problem, da spildevandsledningen fra det ene hus nu løb via naboejendommens matrikel mod den offentlige tilslutning. Min nabo står over for at skulle sælge huset og ville allerhelst have, at kloakken slet ikke fandtes, hvor den ligger (og har gjort siden husets opførsel i 1960), da den er i vejen for en eventuel carport/skur bygning. Alle har anbefalet os at få lavet en deklaration på spildevandsledningen, men det er min nabo heller ikke opsat på, da den så bliver “legaliseret”, hvor den er, og igen, måske kan påvirke muligheden for opførslen af en bygning tæt ved spildevandsledningen.\nJeg har haft fat i kommunen, forsyningsselskabet, landinspektøren, advokaterne der var involveret i sin tid samt de tidligere ejere og ingen ved noget eller vil erkende, at de har sovet i timen.\nSagen er svær at løse, men hvilke regler gælder såfremt spildevandsledningen bliver liggende, hvor den er, uden deklaration?\nHvem har ansvar for vedligeholdelse/reparation for den del, der ligger på min nabos grund? Og er der en risiko for, at min nabo ville kunne finde på at nægte, at spildevandsledningen ligger på hans grund?\nIngen, jeg har talt med indtil nu, har erfaringer med en lignende sag, så håber, at en hos jer kan hjælpe.\nHvis det lægges til grund, at der er tale om en privat spildevandsledning, der afledes til et offentligt spildevandsanlæg, vil rørledningen i jorden på ejerens ejendom være ejerens eget ansvar frem til skel.\nKloakrør leder brugs- og spildevand væk fra din bolig. En ejer af en ejendom har vedligeholdelsespligten af alle kloakledninger på sin grund. Det betyder, at hvis der sker en skade på kloakledningen inden for ens skel, er det ejeren, der skal betale for, at skaden den udbedres.\nI det foreliggende tilfælde, hvor kloakledningen løber ind på nabogrunden, eller i et tilfælde, hvor flere deles om kloarken, er det en mulighed at lave en afløbsaftale, hvori der angives, hvilket ansvar den enkelte ejer har og hvor meget den enkelte ejer hæfter for. Denne ret til at have spildevandsledningerne placeret på naboens grund bør dog være stiftet som en del af udstykningstilladelsen. Da dette ikke ses at være (korrekt) behandlet, kan udstykningen ikke anses for at være udført hensigtsmæssigt. Jeg finder det derfor oplagt, at der rettes henvendelse til jeres sælger, der så eventuelt må medinddrage deres rådgivere i forbindelse med den gennemførte arealoverførsel. Da der imidlertid meget vel kan være tale om ændringer, der ligger mange år tilbage i tid, kan der opstå en udfordring i forhold til forældelse.\nDu bør kontakte en BOLIGadvokat, der kan være med til at foretage en nærmere vurdering af sagen, herunder indledningsvist i forhold til den adresserede potentielle udfordring omkring forældelse.


Foderforbrug i soholdet kan reduceres med 10 procent via huldstyring - PDF\nDownload "Foderforbrug i soholdet kan reduceres med 10 procent via huldstyring"\n1 Foderforbrug i soholdet kan reduceres med 10 procent via huldstyring SKALA TIL FODRING AF SØER EFTER HULD. Huldvurdering fungerer bedst, når man bruger sine hænder. Når ryg, ribben og hofter mærkes ved et fast tryk, er soens huld i orden. Hænderne skal løbende justeres. Derfor bør cirka 20 søers rygspæktykkelse måles med en skanner hver tredje måned. Søerne skal have mellem 15 og 20 mm rygspæk ved faring. Af projektchef Gunner Sørensen, Videncenter for Svineproduktion Foderets formål kan deles op i tre delmål: Vedligehold: Sikrer balance mellem basalstofskiftet og soens legemsvægt. Følgende daglige tildelinger er vejledende: Gylt på 150 kg = 1,5 FEso, so på 200 kg = 1,9 FEso og so på 250 kg = 2,3 FEso. Produktion: Dækker foder til fostertilvækst, mælkeproduktion, soens egen vækst og varmeproduktion samt energi til udskillelse af overskydende næringsstoffer - primært kvælstof. Mavesundhed: Foderets indhold af struktur og fibre De fede søer har ofte forlængede faringer og nedsat foderoptagelse i diegivningsperioden. Derudover er de dyre i drift, da de har et væsentligt højere foderforbrug end normale søer. Foto: Morten Thomsen skal tilpasses, så mavesår undgås. 1 Vedligehold Soens vægt har betydning for, hvor meget foder der skal bruges til vedligehold. Der er ligeledes et stigende energibehov til vedligeholdelse ved stigende alder. Dette skyldes en ændret kropssammensætning (gamle søer indeholder cirka 45 procent protein, mens unge søer indeholder cirka 39 procent protein). Søernes huld styres alene af den tildelte mængde foder. På forkant Nye muligheder og tendenser I drægtighedsperioden bruges cirka 80 procent af foderet til vedligehold, mens 20 procent bruges til produktion af fostre, varme mv. I diegivningsperioden bruges kun cirka 20 procent Søernes huld skal vurderes fire gange pr. cyklus ved faring ved fravænning ved drægtighedskontrol efter fire til fem uger ved cirka 70 dages drægtighed (typisk når gyltene vaccineres første gang før faring)\n2 af foderet til vedligehold, mens resten bruges til mælkeproduktion. Staldtemperaturen betyder meget for den fodermængde, søerne skal tildeles, men søernes fedningsgrad og stisystemet er også vigtige faktorer. Tynde søer har således et relativt større behov for foder end fede søer, hvilket muligvis kan forklares i deres manglende isolerende fedtlag. Hvis der er fugtige lejer eller træk i søernes opholdszone, stiger vedligeholdelsesbehovet yderligere, og søerne skal tildeles op til 1 FEso ekstra pr. dag. 2 Huldvurdering Figuren viser fire forskellige kategorier af søer. Kategorierne 'For fed' og 'For mager' bør overhovedet ikke forekomme i en velfungerende besætning. Søernes huld på løbetidspunktet spiller en stor rolle for, hvordan fodringen i drægtighedsperioden skal gribes an. De første fire til fem uger efter løbning har stor betydning for kuldstørrelsen. Tynde og magre søer kvitterer i form af bedre kuldstørrelse, når de får ekstra foder (4,0 FEso pr. dag). Middel eller fede søers Der SKAL anvendes drægtighedsblandinger og IKKE diegivningsblandinger til drægtige søer. Det gavner både din pengepung og miljøet kuldstørrelse påvirkes ikke af, om de får mere foder, end de har behov for, men kuldstørrelsen påvirkes negativt, når de får for lidt foder. Gyltene skal man derimod være mere opmærksomme på, da for meget foder i de første fire til fem uger efter løbning påvirker både kuldstørrelse og faringsprocent negativt. Det er derfor vigtigt, at gyltene kun tildeles mellem 2,2 og 2,4 FEso pr. dag i denne periode. Fra fjerde drægtighedsuge fodres søerne efter huld således, at de er i kategorien 'middel' (se figur) ved indsættelse i farestalden. Det er vigtig at huske, at der også bruges energi til fostertilvækst, fosterhinder, bør og yvervækst i drægtighedsperioden, så foderstyrken skal hæves med mellem 0,5 og 1,0 FEso pr. dag i de sidste tre til fire uger af drægtighedsperioden. De magre søer har større risiko for dårlige reproduktionsresultater og skuldersår i diegivningsperioden. Disse søer skal 'fedes op' inden de indsættes i løsdriftsstalde. Foto: Morten Thomsen 3 Foder til drægtige søer Der er minimumsnormer for aminosyrer, vitaminer og mineraler til drægtige søer. Aminosyrenormerne og normen for fordøjeligt fosfor til drægtige søer er betydelig lavere end normerne til diegivende søer. De fleste af normerne er veldokumenterede under danske forhold, men er gennemsnitsbetragtninger for både unge og udvoksede søer. Unge søer har et større behov for aminosyrer og mineraler end ældre søer i drægtighedsperioden, da de fortsat vokser. Denne situation er der taget hensyn til i normerne, og de kan således trygt bruges i besætningerne. Anvendes foderblandinger med et højt indhold af protein, vil soen både have en proteintilvækst (store søer) og bruge ekstra energi til at udskille det overskydende kvælstof. Der er ikke et eksakt tal på, hvor meget ekstra energi det kræver af søerne, men det vides fra slagtesvin, at for hver 10 gram ekstra protein pr. FEsv påvirker det foderudnyttelsen med cirka to procent. Derfor SKAL der anvendes drægtighedsblandinger og IKKE diegivningsblandinger til drægtige søer. Det gavner både din pengepung og miljøet. 4 Mavesundhed Drægtighedsfoderets indhold af fibre og stivelse samt formalingsgrad skal også være i balance for, at fordøjelse og bevægelse af foder i mave/tarmsystemet fungerer på en sund måde. Hvis det ikke er tilfældet, vil der ses maveforandringer, reduceret foderoptagelse i diegivningsperioden og i værste fald akutte dødsfald blandt søerne. Den optimale balance mellem fibre og stivelse varierer mellem besætningerne afhængig af opstaldningsform, adgang til halm mv., derfor kan der ikke gives en generel anbefaling. Foderet bør være simpelt sammensat og primært bestå af velkendte foderstoffer som byg, havre, hvede og sojaskrå. Fiberindholdet i foderet kan øges ved at bruge grønmel, roepiller og tørret pektinfoder. Konklusion Der er stor forskel i foderforbruget pr. årsso i danske sobesætninger, og denne forskel kan ikke forklares med antal grise pr. årsso og heller ikke ved forskelle i diegivningstiden. VSP har fulgt otte almindelige sobesætninger og kortlagt deres foderforbrug. Derefter er der foretaget en række fodringsmæssige ændringer i besætningerne, og foderforbruget er igen blev kortlagt. I alle besætningerne er huldstyring i drægtighedsperioden et indsatsområde, og det har handlet om at få mere ensartede søer og generelt at få slankere søer. Det er muligt at reducere foderforbruget med op til 10 procent ved at fodre med omtanke og have fokus på god huldstyring.\n3 Fem blandinger Torben Skov Ancker, produktchef Torben Jensen, produktchef Hvordan er forholdet mellem hvede og byg i blandingerne? Typisk er forholdet 50/50, og som udgangspunkt er der også mellem tre og fem procent havre i. Byg og havre prioriteres således, at blandingen får et tilpas indhold af træstof, som sikrer en god mavesundhed. Vores 'Struktur'-blandinger er de mest populære. De indeholder minimum ti procent syrebehandlet, valset byg, som tilsættes efter pelleteringen. Dette foder giver et mere sammenhængende maveindhold og derved færre/mindre maveforandringer i den hvide del af maven. Hvilke fedtkilder er der i blandingen? Palmeolie, fordi den har en fin fordøjelighed. Det er en råvare, der resulterer i en ensartet smag på foderet fra gang til gang, hvilket resulterer i en høj foderoptagelse. Prismæssigt ligger den ligeledes i et fornuftigt leje, hvilket gør den til et naturligt valg p.t. Hvad er indholdet af råprotein? Blandingerne ligger i intervallet fra 110 og 115 g fordøjeligt råprotein pr. FEso. Vores erfaring er, at kommer proteinindholdet højere op, øges risikoen for pattegrisediarré. Hvilke proteinkilder anvender I? I 'Super Die'-blandinger bruger vi kun sojaskrå. Vi har dog rigtig gode erfaringer med anvendelse af tre til seks procent rapskager i dieblandinger. Rapskager tilfører foderet protein og olie og gør samtidig foderet billigere. Rapskager er generelt en fin råvare, som burde anvendes mere, men i Danmark lider man lidt af rapsforskrækkelse. Hvad er indholdet af lysin? I vores enhedsblanding er det 6,0 g pr. FEso, mens det ellers ligger fra 6,2 til 6,6 g i diegivningsblandingerne. Søerne er blevet mere produktive, og derfor har vi vurderet, at tilsætning af ekstra lysin kan betale sig. Kunderne efterspørger det, fordi de ser det som en god sikkerhedsmargin. Hvordan er forholdet mellem hvede og byg i blandingerne? I den gennemsnitlige blanding er det halvt af hver. Mange vil gerne have et højt energiindhold, og så skal man fodre med en hvederig blanding. Der er aldrig mere end 40 procent hvede i disse blandinger. Andre blandinger ligger på 25 procent hvede og så sammenlagt 38 til 48 procent byg og havre. Kravet til energiindhold samt holdningen til strukturen i foderet bestemmer. Strukturen bliver god med byg - selv i pillefoder - og det giver en bedre mavesundhed. Det ved vi. Hvilke fedtkilder er der i blandingen? Vi bruger svinefedt, palmeolie eller lecithin-olie. Palmeolien bruger vi kun, når vi ikke har andet, for især de diegivende søer er ikke vilde med at æde det. Svinefedt giver en rigtig god ædelyst, mens lecithin er god til at emulgere, så det giver en god fordøjelse, fordi de fedtopløselige komponenter i foderet simpelthen optages bedre. En blanding indeholder ofte to af fedttyperne samtidig. Hvad er indholdet af råprotein? Fra 110 til 115 g fordøjeligt råprotein pr. FEso. Det afhænger af energikoncentrationen, og der optimeres på fordøjeligheden. Hvilke proteinkilder anvender I? Soja- eller solsikkeskrå eller scanola-raps. Sojaskrå er den dominerende proteinkilde i al vores sofoder. Hvad er indholdet af lysin? 6,4 g pr. FEso i de mest efterspurgte blandinger, svarende til 70 procent af det diegivningsfoder, vi leverer. Det ligger i luften, at det er fornuftigt at ligge over normen på 6,0 g lysin. Vi hører det i hvert fald tit fra de fodringsrådgivere, vi samarbejder med. Det giver en lidt bedre proteinprofil til soen, så hun bedre kan omsætte proteinet, og så er det bedre for smågrisene. Hvad er energiindholdet i blandingerne Mellem 105 og 107 Fe pr. 100 kg. Ingen ligger højere, fordi fodringsforsøg og vores egne erfaringer viser, at de meget energirige blandinger ikke giver en bedre produktivitet. De koster bare mere. Samtidig giver det heller ikke mening at fylde meget fedt, dvs. energi, i blandingen, samtidig med, at man vil have en god foderstruktur. Hvad er energiindholdet i blandingerne. Typisk 109 FEso pr. 100 kg, men det spænder fra 105 til 110 FEso. 53\n4 Overblik / diefoder Foto: Jens Tønnesen LAVENERGI VI TILBYDER NYHED Alt i ventilationsanlæg Inkl. Alt frekvens ventilationsanlæg regulering Inkl. frekvens regulering Naturlig ventilation Inkl. Naturlig vejrstation ventilation Inkl. vejrstation Foderautomater Foderautomater Multifasefodring Multifasefodring Veje-/Mixersystemer Veje-/Mixersystemer Højtrykskøling Højtrykskøling ROTOR A/S Industrivej Varde Tel Fax Tre blandinger Martin Lauridsen, direktør Hvad er forholdet mellem hvede og byg i blandingerne? En stor del af kornet er byg, så det er cirka halv byg og halv hvede i de tre standardblandinger. Grundlæggende mener vi, at nøglen til en optimalt fungerende so er god mavesundhed. Derfor starter vi altid med et besøg i stalden, hvor vi kigger på søerne og gødningen, når vi får en god kunde. 10 til 20 procent af kornet i al vores sofoder er valset byg, som er presset med i pillerne. Der er også mulighed for at få forpressede piller, hvor den valsede byg ikke bliver så findelt som i standardpiller. I en enkelt af blandingerne er fem procent af kornet havre. Hvilke fedtkilder anvender I i blandingerne? Vi bruger sojaolie i al vores sofoder, fordi det har en god smagbarhed, og ifølge resultater fra Foulum giver det den bedste mælkeydelse. Sojaolie i alt vores sofoder - smagbarhed, Foulum: kokos (federe råmælk), solsikke, soja olie (mere mælk). Hvad er indholdet af råprotein i blandingerne? Én af blandingerne har 110 g fordøjeligt råprotein, mens resten har 120 g pr. FEso. Hvilke proteinkilder anvender I? Hovedsageligt sojaskrå, suppleret med mellem nul og fire procent solsikkeolie. Lige nu er prisrelationerne sådan, at der er fire procent solsikke i. Vi bruger ikke raps. PanelTech Inventar til effektive svineproducenter Hvad er indholdet af lysin? I blandingen med 110 g fordøjeligt råprotein pr. FEso er der 6,4 g lysin pr. FEso, mens der i de øvrige med 120 g råprotein er 7,0 g lysin pr. FEso. PanelTech A/S T: E: Hvad er energiindholdet i blandingerne? Mellem 106 og 108 FEso pr. 100 kg. Vi har også en enkelt blanding med 112 FEso, men vi sælger næsten ikke noget af den. Hvis man laver en blanding, som sikrer søernes mavesundhed, så kan de sagtens æde nok og behøver ikke høj-energi-blandingen. 54\n5 Konsulentkommentar Tre nøgler til succesfuld fodring af diegivende søer Fodringen af søerne skal ifølge svinerådgiver Peter Mark Nielsen, LMO, være så simpel som muligt. I stedet skal man bruge sin energi på at passe dem. Af Jakob Ulstrup Retningslinjerne er få og simple, når det drejer sig om at nå de bedste resultater i farestalde. Overordnet set slår Peter Mark Nielsen, der er svinekonsulent hos LMO, til lyd for, at man ikke bruger mange penge på forkromede foderløsninger. I stedet skal man bruge tiden på at passe sine grise. Han udpeger hyppige huldvurderinger, foderjusteringer og overvågning af vandforsyningen som de tre nøgler til succes, når produktiviteten skal optimeres. Struktur er et must - både fysisk og med hensyn til råvarevalget. Med hensyn til fordelingen mellem byg og hvede er konsulentens råd simple. "Jeg anbefaler altid en strukturløsning. Der skal være 30 til 40 procent byg i blandingen. Ligger man i den lave ende, så er det godt at supplere med lidt havre, og fem procent kan fint gøre det," siger Peter Mark Nielsen. Enkelte besætninger kan have behov for endnu mere struktur. "En del af kornet i blandingen skal være valset udenom pillerne, og det må ikke være varmebehandlet. Det er ligegyldigt, om det er noget af byggen eller hveden, der valses, og 10 procent af det samlede indhold er normalt tilstrækkeligt," siger konsulenten. Han påpeger, at vådvalset, riffelvalset og syrevalset korn er lige godt, men, at der kan være procesmæssige årsager til, at foderfabrikkerne vælger den ene metode frem for den anden. "Derfor bør det heller ikke koste ekstra med tilsat valset korn," pointerer han. Nogle fabrikker kan lave en grovere formaling til søerne end smågrise og slagtesvin, hvilket, Peter Mark Nielsen mener, er en rigtig god ide, hvis der er problemer med mavesundheden. Flere slags fedt virker Med hensyn til fedtkilder, mener Peter Mark Nielsen, at der er flere valgmuligheder, der ikke påvirker resultatet i stalden. Palmeolie, svinefedt og sojaolie fungerer lige godt. "Kokosolien er også god, men hammer-dyr, så den vil jeg fraråde. Forsøg fra praksis viser absolut ingen effekt på pattegrisedødelighed," fastslår han. Der er tale om før-efter forsøg med flere hundrede søer fordelt på flere forskellige besætning. Peter Mark Nielsen 5 gode råd Husk strukturen! Både den fysiske og i forbindelse med råvarevalg Hold fodringen simpel og brug tiden på huldvurdering, foderjustering og vandforsyning! Undgå unødige tilsætningsstoffer, som syre-, gær- og bakterieprodukter Undgå ekstra vitaminisering Sammenhold pris og kvalitet, når du vælger foderleverandør Proteinnormen rækker Normsættet tilskriver 110 g fordøjeligt råprotein pr. FEso, og det bør under normale omstændigheder være tilstrækkeligt. "Men kan søerne ikke æde nok, skal man ikke bare tilsætte otte procent lysin over normen. Man skal have alle aminosyrerne med, og for at få det skal man samtidig gå op i råprotein," formaner Peter Mark Nielsen. Så vil man ende på 115 til 118 g fordøjeligt råprotein, afhængig af proteinkilderne. "Sojaskrå er fortræffeligt, men der kan sagtens suppleres med fem til syv procent solsikkeskrå og tre til fem procent rapskage. Men der er ingen grund til at bruge fiskemel eller andre dyre proteinkilder," siger han om valg af proteinkilder. Vurdér foderoptaget "Energiindholdet i blandingen er faktisk ikke så afgørende. Det er snarere folkene, der passer søerne," forklarer konsulenten med henvisning til, at søerne selvfølgelig skal have energi nok. Det vigtigste redskab i stalden er derfor hyppige huldvurderinger. "Taber søerne sig, så skal de selvfølgelig have enten flere kg foder eller foder med en højere energikoncentration." Peter Mark Nielsen understreger dermed også, at man ikke slavisk kan gå ud fra, at et gennemsnitsoptag i dieperioden på seks FEso pr. dag er nok. Et faktum som han tilskriver de stigende kuldstørrelser. "Æder søerne nok, så sikrer lysinnormen på seks g pr. FEso også tilstrækkelig lysinforsyning. Omvendt kan man sige, at otte procent ekstra aminosyrer jo er en billig forsikring. Men op i nærheden af de syv g er unødvendigt. Mange efterspørger høj-lysinblandinger, fordi de tror, at man ikke kan fodre med en normblanding. Det kan man godt, hvis man er omhyggelig i stalden." 55\n6 Foder og medicin Bedre foderstoffer kan reducere medicinforbruget i smågriseproduktionen Sæt fokus på hvad der ikke skal være i smågrisefoderet, lyder opfordringen fra Anders Hagemann, Hamlet Protein. Af Morten Thomsen For agronom Anders Hagemann, Hamlet Protein, er det ikke interessant, om der er 10,2 eller 10,4 gram fordøjeligt lysin i en smågriseblanding. Det er mere interessant, hvad blandingen indeholder af anti-nutritionelle faktorer, og i hvor høj grad proteinet i foderet er omsætteligt for den nyfravænnede gris. "Det er min erfaring, at de såkaldte ANF'er (anti-nutritionelle faktorer) har større betydning for smågrisenes produktivitet, end om der er lidt mere eller lidt mindre lysin i en foderblanding," siger Anders Hagemann. Han peger på, at en høj fordøjelighed af proteinet hænger sammen med et lavt indhold af ANF'er. Derfor opfordrer han til, at man lægger mere vægt på de enkelte råvarer end på det præcise indhold af for eksempel aminosyrer. Hos Hamlet Protein behandler man sojaskrå gennem en enzymatisk proces, der nedbryder en række af de ANF'er, som smågrise op til omkring 15 kg har svært ved at omsætte. Når smågrisene ikke får disse stoffer i foderet, falder forekomsten af diarré. "Vi har mange eksempler fra praksis på, at man kan reducere eller helt fjerne medicinske behandlinger hos smågrisene, når man erstatter almindelig sojaskrå med enzymatisk behandlet sojaskrå," forklarer Anders Hagemann. HP 200 og HP 300 Enzymbehandlet sojaskrå til smågrise Behandlingen fjerner nogle af de stoffer i sojaskrå, som nyfravænnede smågrise har svært ved at fordøje, og som derfor kan give diarré Prisen på HP 200 og HP 300 svinger i forhold til prisen på Chicago børsen og dollarkursen, men ligger omkring 600 til 700 kr. pr. 100 kg Fremstilles hos Hamlet Protein i Horsens Færre foderenheder Anders Hagemann ærgrer sig over, at Hamlet Proteins produkter ligger lavere end ekstruderede sojaprodukter, når man analyserer for foderenheder. Den nuværende energiberegning viser, at produkter som AlphaSoy Pig 530 fra Agrokorn og AGB Soja fra DLG indeholder omkring 107 foderenheder pr. 100 kg, mens produkterne fra Hamlet ligger på cirka 100 foderenheder. "Når vi sammenligner vores enzymatisk fremstillede HP 200 og HP 300 med soja- Anders Hagemann, Hamlet Protein. Foto: Morten Thomsen. 56\n7 produkter, der er fremstillet ved hjælp af ekstrudering, ligger vi cirka syv foderenheder lavere pr. 100 kg," siger Anders Hagemann. Han forklarer forskellen med, at processen hos Hamlet Protein er en enzymatisk proces, hvor enzymerne 'æder' nogle af de stoffer i sojaskrå, der er skadelige for grisen, men som også tæller med i energiberegningen. Det samme sker ikke, når sojaskrå ekstruderes, som derfor har flere foderenheder ved den analysemetode, der anvendes i Danmark. "Vi har påpeget problemet over for VSP, som godt kan se, at der er noget rigtigt i vores argument," siger Anders Hagemann. Han erkender, at man ikke overvejende køber HP 200/ HP 300 af hensyn til energiindholdet, men fordi produkterne er skånsomme over for smågrisenes maver. "Alligevel håber vi, at analysemetoden ændres, så produkterne bliver mere jævnbyrdige," siger Anders Hagemann. 26 procent sojaskrå? Selvom Videncenter for Svineproduktion siger ok til helt op til 26 procent sojaskrå til smågrise, er det Anders Hagemanns erfaring, at så høj iblanding kun går godt i meget få besætninger. "26 procent sojaskrå til smågrise giver diarré i rigtig mange besætninger," siger han og peger på, at mange smågrise er belastet af for eksempel sygdom, så de risikerer at få diarré, hvis de udsættes for så store mængder sojaskrå. "Men får smågrisene en god start med enzymbehandlet sojaskrå, kan de hurtigt komme over på en billig foderblanding. Samtidig undgår man diarré, så i sidste ende behøver det ikke bliver dyrere, selvom man bruger højværdiprodukter til sine smågrise," påpeger Anders Hagemann. Sojaprodukter erstatter i stor udstrækning fiskemel Af Morten Thomsen Når agronom Sønke Møller, Svinerådgivning Vest, optimerer fravænningsfoder, indgår specialbehandlet soja som HP200/300, Vilosoy eller Alpha- Soy 530 stort set altid. "Fiskemel er alt for dyrt at bruge som eneste proteinkilde," forklarer han. Sojaprodukter som HP 200, AlphaSoy 520/Vilosoy indgår også i blanding 2, men fra en vægt på omkring 15 til 16 kg er der normalt ikke længere behov for at bruge specialbehandlet fremfor almindelig afskallet sojaskrå. Når han skal sammensætte en god smågriseblanding, stræber han efter at bruge flere forskellige proteinkilder. "Sojaskrå, sojaproteinkoncentrat og fiskemel er normalt med, men kartoffelprotein og mælkepulver kan også indgå," forklarer han. Sønke Møller kender besætninger, der allerede fra ni kg udelukkende bruger et sojaproteinprodukt og altså kun bruger fiskemel, kartoffelprotein og andre dyre proteinkilder til den egentlige fravænningsblanding. "Hvis grisene ikke får diarré af det høje proteinniveau, vokser de ganske udmærket på en blanding uden fiskemel," lyder hans erfaring. Skal Sønke Møller vurdere forskellige specialbehandlede sojaproteinprodukter, lægger han først og fremmest vægt på indholdet af trypsin-inhibitorer. "Produkter som Vilosoy, AlphaSoy 530 og HP 200 ligger på samme niveau, og de har samtidig en god proteinfordøjelighed som tegn på, at de under fremstillingen ikke "Specialbehandlede sojaprodukter har i stort omfang erstattet fiskemel i smågrisefoderet," siger agronom Sønke Møller, Svinerådgivning Vest. Foto: Morten Thomsen. har været opvarmet for kraftigt," siger han og tilføjer, at han har gode erfaringer med alle tre produkter og, at de kan erstatte hinanden uden forskel i produktiviteten. 57\n8 Rug Rug i slagtesvinefoder: Foderbesparelse sættes til i lavere tilvækst Konklusion Med den viden vi har p.t., bør det være neutralt at anvende rug i svinefoder. Der er dog imidlertid behov for nye fodringsforsøg, der kan klarlægge potentialet for anvendelsen af blandt andet de nye sorter af rug i stalden. Et nyt fodringsforsøg er under afvikling til slagtesvin og forventes færdig efterår Af svinekonsulent Heidi Boel Bramsen, KHL Svinerådgivning Højt udbytte på marken, lave dyrkningsomkostninger og nem at passe - det er mange af de positive indgangsvinkler til rug i sædskiftet. Rug i svinefoder har desværre et ry for at give lavere tilvækst og forringet foderudnyttelse - men vil det på ejendomsniveau være en økonomisk fordel at anvende rug i svinefoder? I Danmark har vi et mindre dyrkningsareal af rug, primært på de lette jorde. Dyrkningsmæssigt er rugen meget nøjsom, da den kræver relativt mindre gødning og færre behandlinger. I 2009 viste et artsforsøg, at vinterrugen gav flere foderenheder end vinterhvede på uvandet sandjord og, at forskellen i omkostning - forbundet med dyrkningen - var 596 kr. pr. ha lavere for rug (se tabel 1). I 2010 blev der ligeledes gennemført artsforsøg på både sand- og lerjord, hvor vinterrugen endnu engang klarede sig bedre end vinterhveden. Økonomisk fordel at anvende rug? Med et højt udbytte selv på 'lette' jorde er rug blevet specielt interessant for svineproducenter, der selv blander foder på baggrund af hjemmeavlede råvarer. I praksis anvendes rug ikke af mange svineproducenter, og de, der dyrker rug, gør det ofte i et mindre omfang. Det anbefales at iblande rug med maksimum 40 procent i foder til slagtesvin. Det skyldes, at forsøg har vist forringede produktionsresultater ved høje iblandingsprocenter af rug, hvilket eventuelt kan skyldes det produktionshæmmende stof alkylresorcinol, som kan påvirke foderoptagelsen og foderudnyttelsen negativt. De svineproducenter, der i dag anvender rug, iblander typisk ikke med mere end 10 til 15 procent. 10 kroners gevinst Ved en forskel i salgsprisen på 18 kr. pr. 100 kg mellem vinterhvede og vinterrug vil der være balance i markdriften. Regnes denne prisforskel ind i en foderoptimering, vil der være en foderbesparelse på knap fem kr. pr. 100 FEsv ved en iblanding på 40 procent i en slagtesvineblanding, svarende til en gevinst på cirka 10 kr. pr. slagtesvin. Dette er en foderbesparelse, der er værd at få øje på, men så skal vi lige huske på, at rug, som tidligere nævnt, formentlig også har en negativ indvirkning på produktionsresultaterne. Nyberegning af forsøg Et fodringsforsøg tilbage i 1997 ('Rug i foder til slagtesvin', meddel. 374) viste, at der for hver 10 procent rug, der tilsættes fodret, blev en forringet foderudnyttelse på 0,02 FE pr. kg tilvækst og otte g lavere daglig tilvækst. Siden dette fodringsforsøg har der været en revidering af fodervurderingssystemet, hvor rug blev opvurderet i foderenheder, og sojaskrå blev nedvurderet i energi, og samlet set havde Rådgivning om fodring LRØ Svinerådgivning Svinerådgivning Vest LandboNord SvineRådgivning Syddansk Svinerådgivning LandboMidtØst Svinerådgivning Agri Nord Svineproduktion Centrovice Svinerådgivning Landboforeningen Gefion - Svin Patriotisk Selskab Midtjysk Svinerådgivning LandboSyd KHL Svinerådgivning "Vinterrug gav flere foderenheder end vinterhvede på landjord" Vintersæd FEsv pr. 100 kg Kerneudbytte, hkg FEsv pr. ha Udgifter, kr. pr. ha pr. ha To forsøg, JB 1 og 4, uvandet Vinterhvede, Frument , Vinterrug, Evolo , Vinterbyg, Zephyr , Triticale, Dinaro , (Kilde: Morten Haastrup, Landscentret). 58\n9 blandingerne med rug et lavere energiindhold. Hvis forsøget bliver genberegnet, viser resultaterne, at der ingen forskel er i foderudnyttelsen og, at den daglige tilvækst kun forringes med cirka fire g. Altså en betydelig forskel. Besparelse sættes til Med 40 procent iblanding i foder svarer det til en lavere tilvækst med 12 g pr. dag og ingen ændring i foderudnyttelsen. Den forringede daglige tilvækst vil betyde, at grisen i gennemsnit skulle have en ekstra dag i stalden for at kunne opnå den samme slagtevægt eller, at slagtevægten vil falde med knap 1 kg. Økonomisk vil det betyde cirka 10 kr. pr. slagtesvin. Umiddelbart ser det ud til, at den opnåede foderbesparelse vil blive sat til ved en lidt lavere slagtevægt. Behov for nye forsøg I dag anvendes der stort set xylanase i alt slagtesvinefoder, hvilket er med til at nedbryde opløselige fibre. Og netop opløselige fibre er der et højt indhold af i rug, så det er muligt, at et nyt fodringsforsøg kunne vise, at problemet med faldende foderoptagelse ikke har så stor betydning. Desuden er der behov for nye undersøgelser, der kan klarlægge betydningen af den større enzymaktivitet i vinterrug. Kan for eksempel vinterrugens højere fytaseaktivitet (op til 10 gange så høj som i hvede) biddrage til en øget fordøjelighed af fosfor i foderet? Det anbefales at iblande rug med maksimum 40 procent i foder til slagtesvin. De svineproducenter, der i dag anvender rug, iblander typisk ikke med mere end 10 til 15 procent. 59\n10 Udland I Tyskland har genetikken Tyskland Interview med konsulent Jacob Dall, ATR betydning for fodringen Tysk grovvarefirma skelner mellem LYD og LYP slagtesvin i foderprogrammet. Af Morten Thomsen Tyskland er i langt højere grad end Danmark præget af lokale traditioner og lokal genetik. Selvom de omkring otte mio. danske smågrise, der årligt eksporteres sydpå, genetisk set er ret ens, er de resterende tæt ved 50 mio. slagtesvin, der slagtes i Tyskland, langt mere forskellige, end vi er vant til. "Derfor er det svært at generalisere ret meget omkring den tyske svineproduktion eller om den tyske måde at fodre svin på," fastslår konsulent Jacob Dall, ATR. For et års tid siden blev han ansat hos det tyske grovvarefirme ATR, der også har et stort salg af svinefoder i Danmark. Han arbejder både med optimering for danske og tyske kunder og har bemærket en del forskelle. "Først og fremmest er langt hovedparten af de tyske slagtesvin LYP-krydsninger, som har noget anderledes egenskaber end danske LYD-grise," siger Jacob Dall. Dernæst lægger tyske slagterier stor vægt på skinkerne, som prioriteres højt afregningsmæssigt. Desuden varierer slagtevægten en del, men er generelt noget højere end den danske. "Både den høje slagtevægt og kravet om store skinker er en udfordring for danske LYDgrise," forklarer han. Appetitten er tit lav hos LYP-grise, når de nærmer sig "95 procent af søerne i det nordtyske område har Danavl genetik, men Piétrain dominerer klart på ornesiden," siger konsulent Jacob Dall, ATR. Foto: Morten Thomsen. Tyske slagtesvine-producenter skeler også meget til prisprognoserne, før de køber smågrise ind Jacob Dall. 130 kg levendevægt, så der er intet incitament til at begrænse foderoptagelsen gennem fodringen. Tværtimod må Jacob Dall tit øge energikoncentrationen i slutfoderet til P- krydsninger for at sikre en høj foderoptagelse. "Det er stik modsat danske LYD-grise, som har svært ved at klare den høje tyske slagtevægt uden, at det går ud over kødprocenten," siger konsulenten. Men en høj slagtevægt er nødvendig for, at skinkerne skal få den størrelse, som tyskerne efterspørger. Høj fravænningsvægt En anden forskel mellem Danmark og Tyskland er, at tyskerne generelt har en højere fravænningsvægt trods en fravænningsalder, der tit kun er 60\n11 ATR Landhandel Privatejet tysk grovvarevirksomhed Hovedkontor øst for Hamburg Foderproduktion fem steder, herunder i Husum 650 ansatte, heraf 18 i lige over tre uger. Det betyder, at der i Tyskland er meget opmærksomhed omkring pattegrisenes tilvækst i farestalden. I Danmark, hvor afregningssystemet stimulerer antal fravænnede snarere end fravænningsvægten pr. gris, er der ikke samme fokus på fravænningsvægten. "Mange tyske sohold bruger et yoghurtprodukt de første to uger i farestalden, og det giver pattegrisene en rigtig god start," siger han. Mens pattegrisene stadig får yoghurt, starter de omkring en uge gamle op med en god fravænningsblanding, der indeholder mælkepulver. Prislejet på disse blandinger er fra 550 til 850 kr. pr. 100 kg, men da forbruget Det er normalt med tre blandinger til smågrise op til 30 kg Jacob Dall. kun ligger omkring et halvt kg pr. pattegris, er udgiften til at overskue. Fravænningsblandingen bruges frem til nogle dage efter fravænning, hvor man gradvist skifter over til smågriseblanding ét. "Det er normalt med tre blandinger til smågrise op til 30 kg," siger Jacob Dall. De fleste bruger lavproteinblandinger i stil med de danske, men han mener generelt, at tyske svineproducenter er mere villige til at betale for dyrere råvarer end danske svi- "Tankegangen hos tyske slagtesvineproducenter er generelt meget økonomisk orienteret. Mere end jeg oplevede i Danmark," forklarer Jacob Dall. Foto: Morten Thomsen. 61\n12 Udland neproducenter. Blodplasma kan ikke bruges, da det ikke er opført på QS-listen over godkendte fodermidler. Tysk lands energiv urdering baserer sig på omsættelig energi og ikke fordøjelig energi som i Danmark. Energi-enheden er Mega Joule. Begge dele gør en direkte sammenligning lidt vanskelig. Tysk baghjul til danske slagtesvin Når man snakker fodereffektivitet i Tyskland, mener man næsten altid kg tilvækst pr. kg forbrugt foder, men med en højere slagtevægt og en lidt anden fdoersammensætning og fodervurdering svarer det i praksis ofte til, at tallet skal være det samme, som når danske slagtesvineproducenter snakker foderenheder pr. kg tilvækst. "Selvom tilvæksten hos LYP-slagtesvin er 100 g mindre end hos LYD-slagtesvin, Fodringsmæssige forskelle mellem Tyskland og Danmark Yoghurtblanding til pattegrise de første to uger i farestalden Hvedeklid har en høj energiværdi i det tyske system og indgår ofte med op til 30 procent i drægtighedsfoderet Rug er generelt mere værdsat end i Danmark og findes - trods stigende majsdyrkning - stadig i relativ store mængder Kornbærme fra etanolproduktion anvendes med op til 12 procent i slutblandinger til slagtesvin Havre bruges sjældent Højere indhold af lysin i slagtesvinefoderet: 8,2-8,4 g pr. kg i en enhedsblanding Langt hovedparten af de tyske slagtesvin er LYP-krydsninger, som har noget anderledes egenskaber end danske LYD-grise klarer tyske slagtesvineproducenter sig effektivitetsmæssigt lige så godt som deres danske kolleger," påpeger Jacob Dall. Jacob Dall. Det er der flere forklaringer på. For det første bygger tyskerne billigere og mere enkle stalde. En dør af vandfast krydsfinér, skillevægge af letbeton-blokke, større stier og mere enkle ventilationsanlæg er med til at holde byggepriserne nede. Dernæst fokuserer de meget på foderpriser i relation til den forventede notering trefire måneder fremme. Slagtesvin får normalt tre blandinger frem til slagtning og skifter til slutblandingen fra 70 kg og frem til slagtning omkring 130 kg. Dermed ligger to tredjedele af foderforbruget på denne blanding. "Tyske slagtesvineproducenter skeler også meget til prisprognoserne før de køber smågrise ind," siger Jacob Dall. Foderpriserne i Danmark og i Tyskland ligger meget tæt, når man ser på so- og slagtesvinefoder, mens der er tendens til lidt dyrere smågrisefoder i Tyskland, fordi de ønsker flere dyre råvarer. ATR Landhandel har 650 ansatte og foderproduktion fem steder, herunder på fabrikken i nordtyske Husum, hvor Jacob Dall bruger en del af sin arbejdstid. Foto: Morten Thomsen. 62


Kolding: Kristen friskole udvider med dagtilbud - Udfordringen\nKolding: Kristen friskole udvider med dagtilbud\nAf Bodil Lanting\t 2. aug. 2019/31\nLykkegårdsskolens nye vuggestue og børnehave skal indrettes i en bygning, der indtil januar 2020 huser en kommunal institution.\nDen kristne friskole Lykkegårdskolen i Kolding vil fra det nye år tilbyde både vuggestue- og børnehavepladser.\nLykkegårdsskolen blev oprettet i 1988, hvor man startede med 34 elever. I dag har skolen ca. 200 elever fordelt på et spor fra 0.-9.klasse. Skolen er bredt repræsenteret kirkeligt – både personale og elever kommer fra en bred vifte af folke- og frikirker.\nPlan om ny institution\nI de senere år har skolens ledelse og bestyrelse haft ønsket om at etablere en kristen daginstitution og startede et forarbejde med at undersøge muligheder, lokaliteter, besøge andre lignende institutioner m.m.\nI mellemtiden besluttede kommunen at sammenlægge tre institutioner i området til en stor institution i nybyggede lokaler. Det blev derfor muligt for Lykkegårdskolen at købe en af de tre institutioners bygninger. Den ligger kun få hundrede meter fra Lykkegårdskolen, og beliggenheden er derfor velegnet for skolen.\nSkoleleder Niels Albinus.\nUd over institutionen og den tilhørende legeplads medhører også et grønt areal på 4.000 m2. Her skal der etableres naturlegeplads samt læringsmiljøer til naturfagene, så det bliver et område, som både daginstitution og Lykkegårdskolen får stor glæde af, fortæller skoleleder Niels Albinus.\nLykkegårdskolen overtager bygningen, så snart kommunens børnehave er flyttet videre til deres nye bygninger, hvilket de forventes at gøre primo januar 2020. Lykkegårdskolen forventer derfor at kunne åbne det nye dagtilbud ca. 1. februar 2020.\nDen nye institution vil bestå af både vuggestue og børnehave og have plads til 15 vuggestuebørn og 40 børn i børnehaven.\nKristent tilbud fra vuggestue til 9. klasse\n– Det er meget glædeligt, at vores ønske om at etablere et dagtilbud under skolens paraply nu lykkes. Vi ønsker med vores nye institution at kunne tilbyde børnefamilier i Kolding et samlet tilbud fra vuggestue til 9. klasse på et kristent værdigrundlag.\nVærdier, familiestruktur og børnefamilier er i disse tider under pres, og vi ønsker på denne måde at bidrage til gode rammer med tryghed og omsorg for børnene, siger skoleleder Niels Albinus.\nHaj-angreb har aldrig stoppet Bethany\nKom tilbage til god energi\nOvervind stress og depression – med bibelord og videnskab\nGospel i julebyen Frederiksværk\nJuleforestilling og julekoncert Kronjyllands Frimenighed\nKristne tv-kanaler kommer på MORE TV


2 Brugere, 285 Gæster Online.\nYmer - episode III 0 Brugere og 1 Gæst læser i øjeblikket dette emne.\nForfatter Emne: Ymer - episode III (Læst 32773 gange)\n« : 24 Feb 2014, 17:39 »\nI: At komme i gang\nII: Mestrene fra Celje\nIII: Preseason og trupgennemgang\nIV: En trist start for Ymer\nV: Šampioni tilbage på sporet\nVI: Rekordholdet Šampion\nVII: Uventet besøg\nVIII: Blandede bolcher i resultatposen\nIX: Kampen om oprykning\nX: Naj sezona začne\nXI: Et forsvar af en tredjeplads\nXII: Sloveniens tredjebedste hold\nXIII: Der skrives historie i Sampion\nXIV: Ymers tredje sæson\nXV: Et farvel til Europa\nXVI: Jubilæum og nye rekorder\nXVII: En stime bliver brudt\nXVIII: Tilbage i Skandinavien\nXIX: Ymer er landet\nXX: En god sæson i det svenske\nXXI: 2017 del 1\nXXII: Europæisk eventyr og Allsvensk dominans\nXXIII: Gnaget napper guldet!\nXXIV: Adjö och tack!\nXXVI: En drømmestart!\nXXVII: Januar 2018\nXXVIII: Stoke tager point mod de store\nXXIX: Sæsonafslutning 2018\nXXX: Sæsonstart 18/19 (VM i Rusland)\nXXXI: Et efterår over Stoke og sten\nXXXIII: Ymers trofætradition\nXXXV: Sæsonstart 19/20\nXXXVI: Premier League præmiere\nXXXVII: En lang update!\nXXXVIII: Stoke i det fineste selskab\nXXXIX: Efteråret 2020\nXL: Ung, yngre, yngst\nXLII: Sæsonafslutning 20/21\nXLIII: Pre-season 2021\nXLIV: Ny skuffelse og ligastabilitet\nXLV: En legende takker af\nVundet: 219 - 70,6%\nUafgjort: 51 - 16,5%\nTabt: 40 - 12,9%\nMål for: 583\nMål imod: 299\nStørste sejr: 7-0 hjemme mod Everton 26/03/22\nStørste nederlag: 1-5 hjemme mod Monaco 4/10/18\n2017/18: FA Cup\n2018/19: Capital One Cup, Premier League\n2019/20: Charity Shield, Premier League, FA cup, Champions League\n2020/21: Charity Shield, Klub VM, Capital One Cup, FA Cup, Premier League, Champions League\n2021/22: Charity Shield, Europæisk Super Cup, Premier League, Champions League\n2022/23: Charity Shield\nIndtægt: 911.650.000 kr\nUdgift: 1.691.105.000 kr\nIalt: -779.455.000 kr\nVundet: 327 - 65,9%\nUafgjort: 103 - 20,8%\nTabt: 66 - 13,3%\nMål for: 1067\nMål imod: 519\nStørste sejr: 7-0 ude mod Everton den 26/03/22 med Stoke\nStørste nederlag: 2-6 hjemme mod Kalcer Radomlje den 18/8/13 med Sampion\n2013/14: Slovenske 2. division\n2014/15: Slovenske 1. division\n2015/16: Slovenske Super Cup, Slovenske 1. division, Slovenske pokalturnering\n2016/17: Svenske pokalturnering\n2017/18: Engelske FA Cup\n2018/19: Engelske Capital One Cup, Premier League\n2019/20: Engelske Charity Shield, Premier League, FA cup, Champions League\n2020/21: Engelske Charity Shield, Klub VM, Capital One Cup, FA Cup, Premier League, Champions League\n2021/22: Engelske Charity Shield, Europæiske Super Cup, Premier League, Champions League\n2022/23: Engelske Charity Shield\nIndtægt: 922.984.000 kr\nUdgift: 1.701.358.000 kr\nIalt: -778.374.000 kr\nVundet: 47 - 71,2%\nUafgjort: 14 - 21,2%\nTabt: 5 - 7,6%\nMål for: 167\nMål imod: 65\nStørste sejr: 6-0 hjemme mod Västerås FK 4/3/17\nStørste nederlag: 3-1 hjemme mod Dortmund 9/11/17\nIndtægt: 9.834.500 kr\nUdgift: 9.940.000 kr\nIalt: -105.500 kr\nVundet: 61 - 50,8%\nUafgjort: 38 - 31,7%\nTabt: 21 - 17,5%\nMål for: 217\nMål imod: 156\nStørste sejr: 6-0 ude mod Koper den 7/11/15\nStørste nederlag: 2-6 hjemme mod Kalcer Radomlje den 18/8/13\n2013/14: Slovenske 2. division:\n« Seneste Redigering: 25 Aug 2014, 15:57 af Ymer » Logged\nSv: Ymer - episode III\n« Svar #1: 24 Feb 2014, 17:49 »\nLækkert med et comeback, glæder mig til at se hvad du finder på.\n« Svar #2: 24 Feb 2014, 18:31 »\n« Svar #3: 24 Feb 2014, 18:38 »\nTroede aldrig jeg skulle sige det, men med Ymer bliver det ikke bedre\n« Svar #4: 24 Feb 2014, 19:49 »\nKnæhøj karse og bred Ymer, det er, hvad det er...\n« Svar #5: 24 Feb 2014, 20:44 »\nHan sad afslappet på terrassestolen hvorfra han sippede på sin espresso. Terrassen og den tilhørende villa havde han selv betalt. Morgensolen varmede hans nakke og hans hovede kastede en skygge ned på hans mave, der var blevet lettere polstret i de seks år han havde holdt sig fra fodbolden. Vandet putrede mod klipperne der adskilte Adriaterhavet fra terrassen. I horisonten synes han at kunne skimte Italien. Landet hvor han havde slået sine folder i hele sin professionelle karriere. Den danske herre på terrassen var kommet til landet som ung knægt med sine forældre. Nogen særlig gloværdig karriere var det ikke blevet til. Men en stabil spiller i Serie B og et par sæsoner i den bedste række var det da blevet til før han trak sig tilbage i midten af 30-års alderen. Han blev ovenikøbet udtaget til en landskamp, men måtte se sit fødeland tabe fra bænken. Endda til italien. Nu sad han der og tænkte tilbage. Kunne det være blevet til mere?\nFodboldspiller var han ikke længere. Det var tydeligt. Maven var et godt bevis. Hans slovenske kone (tidligere lingeriemodel, naturligvis) havde ofte spurgt ham, om ikke han savnede fodbolden, et arbejde? Han kunne jo ikke bare sidde der på terrassen resten af livet. Hun havde ret. Der skulle ske noget. Han tog iPaden fra det lille bord og gik straks igang med at se om der ikke skulle være en jobåbning. Han ville være manager!\nHan havde de fornødne licenser osv., men det skortede på erfaring. Nogen topklub ville det næppe blive til. Men dem er der heldigvis ikke så mange af i Slovenien...\n« Svar #6: 24 Feb 2014, 20:47 »\npssst! Wester, Spardle, NHL19 og Svartovich; tak for den fremragende opbakning allerede. Det er motiverende som bare pokker\n« Svar #7: 25 Feb 2014, 04:06 »\nYmer is back = det bliver et kæmpe ja tak herfra.\n« Svar #8: 27 Feb 2014, 11:46 »\nMestrene fra Celje\nDer var ikke mange jobs ledige her kort før sæsonen gik i gang. Faktisk var der kun et hold - den emi-professionelle klub Nogometni Klub Šampion Celje, fra den næstbedste række. En forholdsvis ung klub, grundlagt i 1995 der til trods for deres navn, der løst kan oversættes til FC Mestrene fra Celje, aldrig har vundet noget, andet en den fjerde bedste række. Det pjevsede renomé til trods er faciliteterne dog i top. Šampion holder til på Sloveniens største stadion, Arena Petrol med plads til 13.000 tilskuere som de deler med byens andet hold NK Celje der huserer i landets bedste række. Holdet består hovedsageligt af unge uslebne diamanter der bare venter på at blive pudset af. Udover dette har klubben også et bad-ass logo! Turen til landets tredje største by, Celje, ville ikke blive et problem for Ymer. Han havde intet imod at pendle lidt. Det drejede sig om en køretur på små to timer fra villaen på kysten. Han tøvede ikke et sekund, sendte CV og jobansøgning afsted til bestyrelsesformand Aleksandar Ceferin, krydsede fingre for positiv respons og gik ind og lavede en ekstra espresso.\nEt par dage senere kom svaret. Ceferin havde indkaldt Ymer til jobsamtale. Han slugte en kaffe og gik ud for at starte bilen og kørte så afsted mod Celje, ganske fornøjet og med et kækt smil på læben. Selvtilliden fejlede ikke noget. Det job skulle nok blive hans!\nFremme ved Arena Petrol blev han på parkeringspladsen mødt af bestyrelsesformande n og en assistent. Begge klædt i stramme sorte jakkesæt og friseret hår, ligesom han kendte det fra sin tid i Italien. De fulgtes ind på stadion hvor han fik en hurtig rundvisning, mens de snakkede løst og fast om ambitioner og økonomi. Det hele var meget uformelt, tøjet til trods. En time senere var de enige. Ymer satte pen mod papir og Šampion blev klubben hvor han skulle starte en forhåbentlig lang og succesfuld karriere. I første omgang var bestyrelsesformande ns ambitionsniveau dog ikke højere end overlevelse i 2. division. Den skulle Ymer nok kunne klare. Især med et så fornemt transferbudget han var blevet stillet i udsigt; 70.000€. Lønbudgettet blev fastlagt til 7500€ om måneden. Selv kunne Ymer se frem til at hæve 2700€ om måneden i det næste år, hvis han altså ikke klokkede i det!\n« Svar #9: 27 Feb 2014, 19:55 »\nMeget lovende blog. Ser frem til mere om selve fodbolden\n« Svar #10: 27 Feb 2014, 22:18 »\nPreseason og trupgennemgang\nEt stort arbejde ventede Ymer i opstartsfasen. Førsteholdstruppen i Šampion talte intet mindre end 25 mand (hvis man da fraregnede de fem spillere der for øjeblikket var udlejet andet steds). Der skulle ryddes op. Nogle måtte forlade skuden Celje og nye forstærkninger skulle hentes ind.\nYmers foretrukne opstilling, en offensiv 4-2-3-1, skulle implementeres på det unge hold. Heldigvis følt Ymer at han kunne forme den unge trup præcis som han havde lyst. De var unge og uerfarne og klar til at gøre som der blev befalet. Gennemsnitsalderen var på bare 19 år. Der var masser af potentiale der ventede på at blive forløst.\nAljaz Horvat - 7000€\nMiran Mihelic - fri\nMatic Cretnic - 26.000€\nRok Petric - fri\nGoshi Okuyama - fri\nDe første handlinger på transfermarkedet fra den nye managers hånd var et slag af den 22-årige målmand Matic Cretnik. Et af Sloveniens nok mest kendte hold i udlandet, Maribor bød 26.000€ og det var penge klubben kunne bruge. I samme ombæring fik klubbens ældste medlem, Rok Petric på 31, en fri transfer sammen med midtbanespilleren Goshi Okuyama, der med sit japanske pas, faktisk var eneste ikke-slovener i truppen.\nŠampioni (klubbens kælenavn - "The Champions") ender dog på 24 mand i truppen da Ymer vælger at hente den 20-årige midtbanespiller Aljaz Horvat i Stojnci for 7000€ og Miran Mihelic på en fri transfer. Mihelic bliver en af de mere erfarne spillere i truppen, med sine 22 år. Han kan forhåbentlig bidrage til holdet i stor stil fra sin plads på venstre bak.\nTruppen der tager hul på opstartsfasen med træningskampe og intense taktiske møder ser altså således ud:\nPå målmandsposten står valget mellem Jasmin Dizdarevic og Miha Borovnik. Førstnævnte ser ud til at vinde den kamp. Dog ikke med flere længder. Borovnik vil helt sikkert få chancen for at slå ham af pinden\nI forsvarets højre side har vi Jernej Schwarzmann og Gasper Vouk. Begge to kan også spille centralt hvor der vil blive tæt kamp mellem Denis Dzaferovic, Davor Rizner og Miha Goropevsek. Venstre back pladsen bliver delt mellem Miran Mihelic og Bojan Djuranovic.\nDe to pladser centralt på midten kommer til at blive fyldt ud af Milko Kovac, der også kan indtage rollen som OMC og angriber, Denis Smigoc og Aljaz Horvat. Kevin Toth har vundet en stensikker plads på bænken i den sammenhæng. Længere fremme på banen som OMC har vi udover førnævnte Kovac også Domen Janzic og Jure Srnec, der som det ser ud pt, vil være førstevalg på den position. Kampen om højre wing står mellem Ziga Anzelj, Gregor Cretnik og Marko Ilic. På modsatte side må Zan Horvat tage kampen op mod Lovro Splichal.\nHelt fremme som solo angriber ligger Ziga Skoflek. Som udskifter er truppens yngste mand Erik Gliha på 16 år og alderspræsidenten på hele 26, Milko Kovac.\n(For udvalgte spillerstats klik her)\nZan Horvat bliver tildelt anførerbindet. Denis Dzaferovic bliver viceanfører.\nArena Petrol på en skøn slovensk forårsdag.\nSom del af opstartsfasen bliver der spillet fem træningskampe. Vi får blandt andet besøg på Arena Petrol af ingen ringere end mægtige russiske Rubin Kazan, der giver os en forudset øretæve på 6-0. Et par dage senere kommer CSKA Moskva forbi. De kommer i første halvleg foran 3-0, men sover så i timen i de sidste 45 minutter og Zan Horvat og Ziga Anzelj får begge lov til at scorer mål. 3-2 er et meget flot reultat for klubben! Det bliver til endnu et nederlag, denne gang snævert, imod ZTE fra den næstbedste række i Ungarn. Heldigvis slutter vi træningskampene af med manér mod Tromejnik og Rakican, der begge har en tilværelse i de lavere slovenske rækker. De besejres hhv. 1-7 og 1-4.\nEt par gode resultater af den unge trup, der virker klar til at tage hul på sæsonen. Første kamp er hjemme på Arena Petrol imod Krsko, der sidste år endte på en fjerde plads i divisionen.\n« Svar #11: 28 Feb 2014, 09:28 »\nSuper fedt med en ny blog fra dig, den glæder jeg mig til at læse!\n« Svar #12: 28 Feb 2014, 12:12 »\nYmer is back, hell yeah\n« Svar #13: 28 Feb 2014, 12:53 »\n4. august 2013 - 8. september 2013\nEn trist start for Ymer\nDet var blevet tid for Ymer til at blive døbt i Šampionregi. Den første officielle turneringskamp ventede hjemme på Arena Petrol imod sidste års nummer fire fra Krsko. Ymer vidste ikke helt hvilke forventninger han skulle have til kampen. En sejr ville selvfølgelig være at fortrække, men samtidig måtte man være realistisk. Krsko ville komme med alt hvad de havde og Šampion kan nok bedst beskrives som den slovenske 2. divisions svar på SønderjyskE.\nYmers debut forløb fint. Drengene havde meget af spillet og en håndfuld chancer der desværre ikke blev omsat til mål. Det grønklædte udehold havde bedre held og fik bolden over stregen to gange, til stor frustration for Dizdarevic på kassen. Nyindkøbte\nŠampion - Krsko 0-2\nŠampion - Bistrica 0-1\nŠampion - Aluminij 0-2\nŠampion - Kalcer Radomlje 2-6\nmål: Skoflek, A. Horvat\nSmartno 1928 - Šampion 1-2\nmål: Dzaferovic, Cretnik\nŠampion - Sencur 0-0\nAnkaran Hrvatini - Šampion 0-2\nmål: Kovac, Z. Horvat\nMihelic pådrog sig desværre en skade mod kampens slutning.\nResultatet betyder at Ymers tropper befinder sig på den ene af de to nedrykningspladser i 2. division. Under os på tiendepladsen ligger Sencur. Verzej ligger nummer et med tre point. Aldrig før har Šampion været så tæt på oprykning!!\nNæste kamp for Ymer er i den slovenske pokalturnering. Bistrica, der spiller i 3. division kommer på besøg. Det burde være en let opgave. Kampen skulle egentlig have været på udebane, men den charmerende syd/østeuropæiske korruption viser sit kønne ansigt, da vi tilbydes hjemmebanefordelen for 140€. Bestyrelsen forventer at vi på den måde vil kunne tjene flere penge på billetsalg og der takkes derfor ja til tilbuddet. Hjemmebanepublikumm et får sig dog noget af en skuffelse da de må være vidne til et ellers fint spillende Šampion der lukker kampens enlige mål ind direkte fra hjørnespark. Ymer har stadig en officiel sejr til gode. Skuffende som bare pokker, mod en så ringe modstander!\nDet bliver ikke meget bedre i anden spillerunde hvor vi ude mod Aluminij må give bolden op to gange for meget. Ymer må tage endnu et nederlag på sin kappe.\nOndt bliver værre imod Kalcer Radomlje hjemme i Celje. Vi kommer lynhurtigt bagud og som første halvleg skrider frem bliver det ikke bedre. Det slutter 4-0 og pift og buhråb er velfortjent. Efter pausen kommer der lidt oprejsning for hjemmepublikummet da Skoflek skovler holdets første sæsonmål ind over stregen efter 54 minutters spil. Tyve minutter senere får Aljaz Horvat reduceret yderligere på et drøn af et førstegangskud på kanten af feltet. Noget stort comeback bliver det dog ikke til og kampen ender 6-2. Det er hverken sjovt eller let at være Ymer i Slovenien lige nu.\nMod Smartno 1928 er vi igen undertippede. Vi kommer (som ventet) bagud og der høres flere "hvad sagde jeg"-suk rundt på stadion. Men ganske kort efter erstattes fortvivlelsen med jubel da Dzaferovic udligner.\nEn halv time senere sker det - Šampion kommer foran for første gang i denne sæson! Det er Cretniks indlæg der er så skævt at det fuldstændig snyder målmanden og går i nettet. Men et mål er et mål. Det er tæt på at blive 3-1 efter en forsvarsfejl af Smartno, men vi må nøjes med 2-1 sejren og rykker dermed en plads op i tabellen mens dagens modstander nu indtager sidstepladsen.\nAles Luk - fri\nGregor Romic - fri\nTransfervinduet lukker snart i og Ymer vælger at styrke truppen yderligere. Om det er forsvaret der er umådeligt dårligt eller målmanden der ikke har lært at gribe (eller en kombination?) der gør at vi har lukket for mange mål ind vides ikke. Under alle omstændigheder hentes en erfaren 32-årig herre til at afhjælpe problemet. Han er målmand\nYmers taktiske oplæg før kampen mod Ankaran Hrvatini\nog hedder Ales Luk. Udover holdets nu absolut ældste spiller, hentes den 21-årige angriber Gregor Romic. Begge kommer til på fri transfer. De får mulighed for at vise hvad de kan i femte spillerunde imod Sencur der pt ligger nummer syv. Den kamp ender 0-0. Luk fik ikke rigtig lov til at vise hvad han duede til da dagens modstandere (heldigvis) ikke kom frem til nogen særlige chancer.\nMed fire point i de sidste to kampe er humøret højt i truppen. Der er en tro på at missionen om overlevelse kan lykkes. Næste modstander er Ankaran Hrvatini som med en sejr kan overhales i tabellen. Jernej Schwarzmann kan ikke spille kampen da han er ude at rejse med det slovenske u19 landshold og Gasper Vouk må overtage hans plads som højre back.\nKampen er kun to minutter gammel da Kovac stiger til vejrs og bringer os foran 1-0. En flyvende start! Resten af første halvleg er derefter en kedelig affære med ganske få højdepunkter. Publikum får lidt mere for pengene efter pausen, da begge hold kommer frem til flere chancer men kun en spiller formår at få bolden over stregen. Heldigvis er han klædt i Šampions blå farve og hedder Zan Horvat. Vi tager dermed tre point mere og sniger os op på en sjette plads efter sjette spillerunde. Ales Luk kommer på ugens hold i 2. division og Schwarzmann fik sin debut for u19 landsholdet. En god weekend for klubben!\nDer er 12 kampe tilbage af sæsonen. Ymer, hans tropper og de få men trofaste fans har troen på at det nok skal lykkes!\n« Svar #14: 02 Mar 2014, 12:40 »\n9. september 2013 - 21. oktober 2013\nŠampioni tilbage på sporet\nDet er den 15. september og Arena Petrol ser tomt ud. 276 mennesker er dukket op for at se kampen mellem Šampion og NK Bela Krajina Cronomelj. Gæsterne ligger pt nummer tre men er de sidste tre sæsoner endt som nummer 7, 9 og 9, så de burde være til at tale med.\nSkoflek bringer os foran efter 19 minutter med et slattent spark fra kanten af feltet, der på mærkværdigvis volder keeperen problemer. Udligningen kommer i begyndelsen af anden halvleg. Et heldigt mål vil nogen mene. Krajina er utrolig tæt på at gøre det til 2-1 rigtig mange gange i løbet af kampen, men forsvaret kæmper til sidste blodsdråbe og belønningen er en uafgjort.\nŠampion - Bela Krajina 1-1\nŠampion - Dob 2-0\nmål: Z. Horvat, Goropevsek\nVerzej - Šampion 2-3\nmål: Vouk, Srnec, Z. Horvat\nKrsko - Šampion 1-2\nmål: Srnec, Cretnik\nŠampion - Aluminij 1-0\nŠampion - Smartno 1928 1-0\nTilskuertallet er stadig ikke noget at prale af. 233 har købt billet til ottende spillerunde på Arena Petrol mod Dob, der ligger en plads over os i tabellen. Med en sejr kan vi overhale dem med hele to point!\nFørste halvleg er kedelig som en daggammel leverpostejsmad fra bunden af skoletasken. Der sker ingen ting! I anden halvleg kommer der heldigvis to friske skiver agurk på, da først Zan Horvat får scoret et mål som afslutning på et velspillet angreb. Senere er det Goropevsek der helflugter en bold afsted efter hjørnespark. Begge skiver blev skåret af Jure Srnec der med rette kan kald sig kampens spiller. Både han og de to målscorere samt Djuranovic og Luk kommer på ugens hold.\nSejren mod Dob giver holdet en femteplads med 11 point og masser af selvtillid på kontoen før kampen mod Verzej. Verzej er oprykkere men har klaret sig forbilledligt. De ligger nummer et med hele 17 point. De bliver en hård nød at knække, men vi vil gøre alt for at knuse deres oprykningsdrømme og selv få point nok til en slutplacering på den gode side af midten af tabellen.\nVerzej ligger pres på fra start. Skuddene flyver afsted mod Luk der springer som gjaldt det hans liv inde på stregen. Efter seks minutter pringer han dog forgæves da Djuranovic for rettet et skud af der går i kassen. Kort efter sender selv samme Djuranovic en lang bold afsted mod Skoflek der snyder offsidefælden og er helt alene med målmanden, men han misbruger chancen på det skammeligste. Heldigvis er Gasper Vouk skarp på det efterfølgende hjørnespark og får udlignet. Lige inden pausen får Srnec sidste fod på et indlæg fra Cretnik og bringer Mestrene fra Celje foran. De fire medrejsende tilhængere tænder i den anledning op til flere romerlys. I anden halvleg går fyrværkeriet ud og Verzej får udlignet. Kort efter kan de dog tænde det igen, da Zan Horvat scorer sit tredje sæsonmål og bringer sit hold på 3-2, en stilling der holder helt til slutfløjtet.\nDe seks ubesejrede kampe i træk er ny Šampionrekord og det fejres på vejen hjem i spillerbussen med et par flasker rakija.\nCretnik brillierer atter med sit berygtede indlæg.\nYmer-effekten i fuldt flor.\nDet er blevet tid til tiende spillerunde og tid til at møde Krsko for anden gang. Ikke mindst er det blevet tid til at tage hævn for nederlaget sidst vi mødte dem. Jure Srnec tager efter et minut og tyve sekunder sagen i egen hånd og sparker udefra. Skuddet er af høj klasse og knækker på det helt rigtige tidspunkt og snyder målmanden og Šampion spillerne tiljubler den unge knægt, der har spillet forrygende på det sidste. Krsko forsøger forgæves at få udlignet, men Luk er en mur idag! Tyve minutter før tid smider Srnec en bold ind over og ved bagerste stolpe stiger Cretnik op og bringer de blå på 2-0. Kort før tid får Krsko reduceret på et straffespark.\nŠampion ligger på en femteplads i en utrolig tæt 2. division. Kun tre point adskiller os og den øjeblikkelige nummer et, oprykkerne fra Verzej. Der er en smule luft ned til nummer seks fra Ankaran Hrvatini, der med 13 point har fire mindre end Ymer og Šampioni. Dagens modstander er fjerdepladsindehave rne Aluminij, der sidste år spillede i landets bedste række.\nDet skal gå hele 60 minutter før der sker noget på Arena Petrol. Gregor Cretnik fyrer et af sine nu berømte skæve indlæg afsted der havner i netmaskerne på mystisk vis. Altid skønt at lave mål fra sidelinjen. Sejren kommer langsomt i hus og vi overtager Aluminijs fjerdeplads.\nŠampion klatrer endnu en plads op i tabellen efter tolvte spillerunde hvor Skoflek med panden sørger for en 1-0 sejr hjemme over Smartno 1928. Med 23 point i tolv kampe og en tredjeplads til følge, må man sige at Ymer og hans unge knøse fra Celje har spillet bedre end bookmakere, fans og bestyrelse havde forventet. Jeg tør godt sige at vi klarer målet for sæsonen, som var at undgå nedrykning. Der er seks kampe tilbage og med lidt held i vores retning og fortsat godt spil, kan en plads i oprykningskampen måske være på tale! Verzej er kun tre point foran!\n« Seneste Redigering: 02 Mar 2014, 12:44 af Ymer » Logged


Scientologi Frivillige Hjælpere og internettet gør hjælp tilgængelig overalt\t+1-323-960-1949\nStartside » Nyheder » Scientologi Frivillige Hjælpere og internettet gør hjælp tilgængelig overalt\tDEL DENNE HJEMMESIDE\nScientologi Frivillige Hjælpere og internettet gør hjælp tilgængelig overalt\nScientologi Frivillige Hjælpere online-kurser hjælper tusindvis i 169 lande med at finde ud af ”Der kan gøres noget ved det”.\nEn kenyaner ønsker at hjælpe de unge kvinder, som bliver fanget i den spirende sexturisme i hans land. Et par fra Filippinerne ønsker at redde deres dødsdømte 22 år gamle ægteskab. En amerikansk farmaceut er bekymret om at være udbrændt på sit job. Deres venner og ”myndighederne” har fortalt dem, at der ikke er noget, de kan gøre ved det. Men de fandt effektive redskaber til at opnå deres mål og overvinde deres problemer ved at tage gratis online-kurser gennem Scientologi Frivillige Hjælperes hjemmeside.\nDisse kurser dækker de nitten kapitler fra Håndbog i Scientologi og leverer teknologi udviklet af L. Ron Hubbard, der kort sagt virker. Nogle mennesker søger efter løsninger på stofmisbrug, som enhver forælder, pårørende eller ven kan bruge til at hjælpe en person med komme af stoffer. Nogle har næsten besluttet, at det ikke længere er det værd, at finde et varigt forhold, men de ønsker at give det en chance mere. Andre lever et liv uden fremtid, fordi de simpelthen ikke kan lære de færdigheder, de behøver for at få bedre jobs.\nPå hjemmesiden http://www.volunteerministers.org/#/courses downloader folk hæftet til et af kurserne og starter. En uddannet Frivillig Hjælper i Los Angeles retter kurserne og sørger for, at de studerende ved, hvordan de anvender det, de lærer.\n”I dag, efter en søvnløs nat, hvor vi har givet vores ægteskab et eftersyn, anser vi os selv som vindere i endnu en kamp i livet,” sagde den filippinske mand, der tog kurset, om hvordan man redder et ægteskab. ”Jeg tilmeldte mig dette kursus, og indså, hvad der ødelagde vores forhold og fortalte det til min kone. Vi tumlede begge med det, og anvendte hvad vi læste i hæftet.” Oprindeligt forsøgte de kun at holde sammen på deres ægteskab på grund af børnene, men nu ved de, at de kan blive lykkelige sammen.\n”Jeg var i stand til finde problemerne og løsningerne omkring prostituerede i Kapsabet Town,” sagde den kenyanske mand, der brugte de færdigheder, han lærte fra kurset ”Det grundlæggende om public relations” til at nå ud til og hjælpe nogle af de unge, der var fanget i systemet. ”Dette kursus har åbnet et nyt kapitel i mit liv.”\n“Efter at have afsluttet kurset om ”Studieteknologi” har jeg indset, at hvad verden har brug for, er lidt mere sund fornuft. Jeg ville ønske, jeg havde taget dette kursus for flere år siden,” sagde en farmaceut, der også tog kurset, om hvordan man kommunikerer bedre. Hun har ikke bare fået fornyet interesse i sin karriere, men har nu færre klager fra kunder og ”kunder beder specifikt om at tale med mig i stedet for andre farmaceuter”.\nDa han skabte programmet for Scientologi Frivillige Hjælpere, skrev L. Ron Hubbard: ”En Frivillig Hjælper lukker ikke øjnene for smerter, ondskab eller tilværelsens uretfærdigheder. Tværtimod er han uddannet til at tage sig af disse ting og hjælpe andre med at opnå lindring såvel som ny personlig styrke.” Med online-kurser til rådighed på deres hjemmeside er der hver uge tusindvis, der finder ud af, at mottoet for Scientologi Frivillige Hjælpere er fuldstændig sandt: Der kan gøres noget ved det.\nFor at melde sig til på et af Scientologi Frivillige Hjælpere kurserne besøg www.volunteerministers.org/#/courses


BOGANMELDELSE: Constance af Rosie Thomas | Bogrummet\nHvis barn - af Anne Marie Løn\naf Jette S. F. Holst d. 12. august 2009\nConstance er adopteret. Det finder hun ud af på den barske måde, samme dag som hendes far bliver begravet. Men allerede før sandheden bliver sagt højt, har Constance haft en fornemmelse af, at hun ikke hørte til i familien, som udover hende bestod af den døve søster, Jeanette, moderen Hilda og faderen Tony.\nSom børn var der en evig konkurrence mellem Jeanette og Constance. Constance følte, at Jeanette fik en masse fordele, fordi hun var døv. Helt galt bliver det, da Jeanette møder Bill, som hun senere gifter sig med – men som Constance forelsker sig inderligt i trods sine kun 16 år.\nDet ender med, at Constance flytter hjemmefra, og i de følgende år har hun kun sporadisk kontakt med familien, mens hun i stedet skaber en karriere i musikbranchen og flytter til Bali. Men så får Jeanette kræft, og med udsigten til at miste sin søster vender Constance hjem til England.\n“Constance” er en historie om kærlighed – om kærligheden mellem søstre, men også om kærligheden mellem mand og kvinde.\nBåde Constance og Jeanette stræber hele livet efter kærligheden og efter at høre til. Hvor Constance kæmper med at være adoptivbarn, kæmper Jeanette for at overvinde sit handicap og blive betragtet som et helt menneske.\nSøstrene elsker hinanden, men kærligheden må hele tiden slås mod andre omstændigheder, og derfor når de aldrig at få et særligt tæt forhold, før tiden er ved at rinde ud. Så sættes alt pludselig i et helt andet perspektiv.\nJeg har læst flere af Rosie Thomas´ romaner, og generelt synes jeg, at hun skriver godt. “Constance” bliver en lille smule langtrukken undervejs, men stadigvæk er det en god historie, og personerne er sympatiske trods deres fejl. En dejlig letlæst fortælling, som kan læses en weekend, når regnen slår mod ruden.


Komplet arbejdsbord Solid 750, 1500x800 mm, egeparket, skuffesektion m/4 skuffer | AJ Produkter\nKomplet arbejdsbord Solid 750, 1500x800 mm, egeparket, skuffesektion m/4 skuffer\nPraktisk pakkeløsning, der kombinerer et stabilt og kraftigt arbejdsbord med let tilgængelig og praktisk opbevaring. Arbejdsbordet er meget velegnet til barske og krævende miljøer og har en ekstra høj belastningskapacitet på hele 750 kg jævnt fordelt. Den medfølgende skuffesektion monteres nemt under bordpladen, så du altid kan have værktøj og andre småting inden for rækkevidde. Den ekstra tykke bordplade er belagt med egeparket, hvilket giver en robust og stærk allround bordplade med et bredt anvendelsesområde. Den velegner sig til eksempelvis metalbearbejdning og montagearbejde og er forstærket med en beskyttende stålliste på forkanten. Det kraftige stel af stål er lakeret i en lysegrå farve. Det har manuelt justerbare ben, der giver dig mulighed for at indstille arbejdshøjden mellem 740 og 995 mm for at få så behagelig en arbejdsstilling som muligt. Husk, at komplementere med en stødabsorberende arbejdsmåtte på gulvet, som aflaster fødder, knæ, hofter og ryg ved stående arbejde. Skuffesektionen er fremstillet af kraftigt metal, der gør den robust og slidstærk. Den er udstyret med centrallås inklusive to nøgler, der låser alle skuffer på samme tid. Skuffesektionen er forsynet med fire skuffer med forskellige højder til opbevaring af værktøj og diverse arbejdsredskaber. Samtlige skuffer er monteret på kraftige glideskinner og er 105% udtrækkelige for at give nem adgang. De har en maksimal belastningskapacitet på 50 kg hver. Komplementér gerne med praktiske metalindsatser, der gør det let at sortere skruer, søm og andre småting og giver et klart overblik over skuffeindholdet.\nVægt: 65 kg , 77,3 kg , 86,3 kg


Sygdomme og skader i hjernen - Human First\nDu er her: Indsatsområder Sygdomme og skader i hjernen\nInden for indsatsområdet samarbejdes der om fælles forsknings- og uddannelsesinitiativer, der skal løfte den samlede indsats i sundhedsvæsenet over for mennesker med sygdomme og skader i hjernen.\nUdover Human First-parterne indgår også kommunale repræsentanter i indsatsen.\nHjernesygdomme er et globalt problem, som vokser i takt med den gennemsnitlige levealder.\nNår mennesker rammes af sydomme eller skade i hjernen, følger der ofte væsentlige funktionsnedsættelser og begrænsninger med, som rammer både det enkelte menneske og de pårørende.\nDe rammer også samfundsøkonomien i form af nedsat arbejdsevne og udgifter til langvarige behandlings- og rehabiliteringsforløb.\nOfte er mennesker med sygdom i hjernen ikke kun udfordret af selve funktionsbegrænsningen, men også af et samfund, der ikke altid forstår.\nEn styrket indsats for mennesker med sygdom eller skade i hjernen handler således ikke kun om behandling og forebyggelse, men netop om at skærpe fokus på mennesket, fremfor sygdommen.\nMidtjylland skal være et kraftcenter for uddannelse og udvikling af ny viden og ny praksis, der kan forebygge og hjælpe mennesker med sygdom og skade i hjernen.\nVores særlige styrke er, at vi ved at kunne praktisere en tilgang, der tager udgangspunkt i mennesket i stedet for i selve sygdommen.\nSammen kan vi skabe en vidensbaseret bevægelse, der rummer både basalforskning i laboratorierne, klinisk forskning, patientbehandling, folkesundhed og rehabilitering.\nEn bevægelse hvor drivkraften er et ønske om at blive klogere på de funktionsbegrænsninger, der opleves af mennesker med sygdom og skade i hjernen, på tværs af forskellige diagnoser.\nHuman First vil bibringe vores ambition en styrke og en åbenhed, der fremmer samarbejde med andre organisationer, kommuner og virksomheder, som lægger kræfter og ressourcer i arbejdet for at fremme sundhed for mennesker med sygdom og skade i hjernen.\nTræthed og dårlig søvn er en meget hyppig klage hos patienter og borgere med mange forskellige sygdomme og skader i hjernen og ses hos patienter og borgere både med neurologiske og psykiatriske sygdomme.\nProjektet vil fokusere på udvikling af både tekniske aspekter af søvnregistrering og en tilgang med kvalitative metoder til de mere patientnære forhold.\nI forhold til patienter og borgere med sygdom og skade i hjernen er det særligt relevant at undersøge mulighederne for at anvende simulationstræning i forhold til problemstillinger knyttet til ulighed i sundhed og anvendelse af teknologi.\nMålgruppen for tværfaglig simulationstræning er dels studerende ved sundhedsuddannelserne på universitet og professionshøjskole, dels medarbejdere der med forskelligt fagligt udgangspunkt, og i forskellige sektorer, arbejder med patienter og borgere med sygdom og skade i hjernen.\nFor at øge gennemslagskraften af ny og eksisterende viden i praksis skal afprøves nye metoder til at bringe viden frem til de fagpersoner, der møder patienter og borgere.\n(Bemærk: Det tværprofessionelle ambassadørnetværk er i bero)\nFormålet med projektet er at øge vekselvirkningen mellem basalforskning og klinik/praksis ved aktivt at engagere danske klinikere i forskning sammen med forskere fra basalforskningsmiljøerne og fra VIA University College.\nKonkret skal det ske ved at klinikere i en periode på 2-3 år frikøbes 30-50% til at lave forskning i samarbejde med basalforskere.\nFor mere uddybende oplysninger om tiltagene se også Hvidbog for sygdomme og skader i hjernen.\nKoordinationsudvalget er det overordnede og styrende forum for Human First-indsatsen for sygdomme og skader i hjernen.\nFormand og repræsentant for Aarhus Universitet\nDocent og forskningsleder\nSundhedsfremme og rehabilitering, Center for Forskning, fysioterapiuddannelsen\nUlla Primdahl Veng\nAt sørge for at den kommunale sektor er en aktiv medspiller i indsatserne\nKlik her for at se en oversigt over medlemmerne samt grupperne under "Sygdomme og skader i hjernen" (PDF - senest opdateret 12. november 2020).\nFagpersoner som indgår i udvalg eller grupper under indsatsen for sygdomme og skader i hjernen har adgang til fildelingsplatformen "MidtRum" (Sygdomme og skader i hjernen (MidtRum)), hvor medlemmerne kan dele relevant materiale på tværs af organisationerne.


Agia Barbara Apartments i Kreta til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nKournas, Gerogioupoli, Kreta, Grækenland, 73007 - Se på kort\nMere om Agia Barbara Apartments\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Agia Barbara Apartments et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Kournas. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nAgia Barbara Apartments tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. Hotellet tilbyder lufthavnstransport, familieværelse, grillfaciliteter, biludlejning, transportservice for at sikre, at gæsterne nyder deres komfortable ophold så meget som muligt.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Kournas, så er Agia Barbara Apartments dit hjem væk hjemmefra.\nAlle anmeldelser (2) Familie med små børn (2)


Sjæls healing - Energicirklen hjælper dig finde balancen igen\nPia på 35 år, mor til 2, mand og hus. Hun ønsker at gøre det bedste for børnene, for manden og for sig selv – i den rækkefølge. Der mangler bare noget! Pia kan ikke helt finde SIN vej og forstår ikke, hvorfor hun ikke føler fremskridt. Det går for langsomt, synes hun. Da hun kun tænker på de andres bedste, har hun skubbet sin egne følelser til side, (ud af kroppen) derved har hun sat en del af sjælen fri.\nKort og godt, helhedsbehandling er nu muligt, du kan kom videre i dit liv. Vil du vide om du har sjælen helt i kroppe!\nAlt for mange går rundt og har svært ved at komme videre i deres liv, ofte skyldes det at de kun har 40% – 60% af sjælen i kroppen. Derfor er det svært at gå fremad.\nPia på 35 år, mor til 2, mand og hus. Hun ønsker at gøre det bedste for børnene, for manden og for sig selv – i den rækkefølge. Der mangler bare noget! Pia kan ikke helt finde SIN vej og forstår ikke, hvorfor hun ikke føler fremskridt i livet. Det går for langsomt, synes hun.\nAt du bare ikke tør gøre / sige det, du brænder for – og du slukker flammen ved at gøre noget helt andet, som måske endda er mod din vilje i lang tid.\nEfter sjæls healing kan der komme reaktioner –\nHvis det sker, er det fordi du mærker den følelse der fik dig til (helt ubevidst) at udstøde en del af din sjæl. Følelsen kan forekomme ganske kort (5 min) eller vare i op til 3 dage. Drik altid rigeligt med vand, gerne tilsat lidt Himalaya salt, det plejer at kunne klare det.\nSend e-mail billde af dig selv


SIMONES BLOG: My day and my life..\nMy day and my life..\nDer er ikke mange af jer læsere, der ved det, men jeg er en person, der altid fejler et eller andet. Jeg er blandt andet multiallergiker, har astma og eksem. For en måneds tid siden var jeg hos min læge for at få taget en allergi priktest (på det nederste billede). Det har jeg efterhånden fået gjort mange gange, da jeg har været allergisk hele mit liv. Da jeg var lille fik jeg at vide, at jeg både ville vokse fra min allergi og min astma. Dengang var jeg på Herning sygehus hver Mandag i en periode for at tjekke op på hvordan det gik med min astma. Det er jeg dog ikke længere, og jeg har den dag i dag ikke nær så mange problemer med det som da jeg var barn. Min allergi og min eksem er derimod vokset sig større og større gennem årene. Priktesten på det nederste billede (er lidt tårligt taget, så man kan ikke så det så godt) viste at jeg var allergisk for alle ti ting, nogle mere end andre selvfølgelig. Den aller største, altså nummer 4 er Hest. Jeg er derfor skyld i at min klasse og jeg ikke kan køre hestevogn den dag vi bliver studenter, hvilket jeg er enormt ked af. Ikke fordi jeg gerne vil køre hestevogn, men fordi jeg tager et ønske fra 30 andre unge mennesker om at køre i hestevogn.. I dag har jeg været ved hudlægen for at få taget en udvidet allergitest (på det øverste billede), for at se hvad jeg ellers ikke kan tåle.. Jeg skal have det siddende på min ryg indtil kl. 13 på onsdag, hvor jeg igen skal til hudlægen og have det af, få resultatet at vide og have taget endnu en priktest. Samme dag skal jeg til Herning sygehus for at få taget en kikkertundersøgelse af maven (gastroskopi), da jeg har nemt ved at blive stresset og dermed også døjer med mavepine/mavesyre, så jeg skal have tjekket om der muligvis kan være andet i vejen. Den 1. juni skal jeg til øre, næse, halslæge for at tjekke om min nye næsespray har hjulpet, da jeg altid har haft vejrtrækningsbesvær gennem min næse, og hvis ikke, skal jeg eventuelt opereres i næsen. De ting jeg døjer med, kræver meget tid og mange penge til diverse mediciner, cremer m.m.\nDet har egentlig altid været min plan, ikke at involvere jer for meget i det her, men lige nu fylder det meget i mit liv. Jeg synes ikke jeg har lyst til at gemme det for jer, så nu ved i det. Nogen synes jeg lyder som en hypokonder, det har jeg lært at leve med. Men sandheden er jo den, at jeg ville ønske, at jeg kunne leve et liv uden at skulle være plaget af alt dette. Det er ikke en mulighed, så jeg har lært at leve med det, og det betyder altså ikke at jeg ikke har det lige så godt som alle andre.\nHer fik i et lidt mere personligt indlæg end normalt, som er noget jeg havde brug for at komme ud med. Et langt indlæg, I know. I er ikke forpligtet til at læse det, men nu ved i da besked om hvad jeg går og laver lige i tiden. Håber i vil modtage det pænt, for det er på ingen måde skrevet for at få jeres medlidenhed.. Hav en dejlig dag :-)


Danske kvinder arbejder sig til musesmerter - Contour Design | Denmark\n8. marts 2012 William\nFokus på den internationale kvindedag\nDe fleste danskere har svært ved at forestille sig et arbejdsliv uden computer, og det har især konsekvenser blandt kvinderne. For mere end seks ud af ti erhvervsaktive kvinder betyder arbejdet med computer samtidig et liv i selskab med musesmerter. Kvinder er i højere grad ramt af musesmerter end deres mandlige kolleger – til trods for at kvinder er mere opmærksomme på at komme musens bid til livs.\nSøvnbesvær, ubehag og smerter. Det er, hvad mere end seks ud af ti danske kvinder oplever som følge af musesmerter fra computerarbejde, viser en undersøgelse foretaget af Userneeds for Contour Design. Det samme gør sig kun gældende for under halvdelen af danske mænd. Og kvinderne oplever i særlig grad, at musesmerter påvirker deres velbefindende.\n“Når man udsætter kvinder og mænd for samme fysiske belastning, ser vi typisk, at kvinder hurtigere overbelastes, fordi mænd er bygget stærkere fra naturens hånd. Derfor er kvinder også mere tilbøjelige til for eksempel at blive ramt af musesmerter”, siger fysioterapeut Jacob Nordholt Hansen, der i mange år har behandlet danskere med computerrelaterede smerter i sin klinik.\nKvinder er forbilleder for forebyggelse\nSelvom kvinderne er hårdest ramt af musesmerterne, fører de alligevel an, når det kommer til forebyggelse. Undersøgelsen viser nemlig, at kvinderne er bedst til at gøre noget for at komme musesmerterne til livs.\nMange kvinder vælger at skifte den traditionelle mus – placeret ved siden af computeren – ud med en centralt placeret ergonomisk mus, der kan styres med begge hænder. Ifølge undersøgelsen bruger knap hver femte kvinde i dag et centralt placeret pegeredskab foran computeren. Det samme gør sig gældende for kun hver 20. mandlige kollega. Og effekten af at skifte computermus er klar: Mere end otte ud af ti, der benytter sig af det centralt placerede pegeredskab oplever en positiv effekt på deres fysiske velbefindende.\nKorrekt arbejdsudstyr gør arbejdspladsen attraktiv\nUndersøgelsen viser også, at det bliver sværere for mange danskere at skære timerne foran computerskærmen ned. Ni ud af ti finder det urealistisk at skære forbruget ned til under fire timer, der er det anbefalede niveau blandt læger og eksperter.\nIfølge Jacob Nordholt Hansen er det derfor vigtigt, at man bliver klar over risikoen ved fejlagtig brug af arbejdsudstyr. Der skal mere fokus på at få gode vaner som variation og pauser ind i arbejdsdagen. Men det er også vigtigt, at arbejdspladserne stiller redskaber til rådighed, som skaber velvære, og at de instruerer medarbejderne i brugen af redskaberne.\n“Vi ser ofte, at skader som musesmerter opstår, fordi medarbejdere simpelthen ikke gør brug af de hjælpemidler, de får stillet til rådighed i deres hverdag,” siger Jacob Nordholt Hansen.\nOg kvinderne sætter faktisk stor pris på korrekt arbejdsudstyr. Mere end seks ud af ti kvinder peger nemlig på, at netop arbejdsudstyret har betydning for deres valg af ny arbejdsplads.\nHer er gode råd, når du skal undgå musesmerter\nIndret din arbejdsplads på en måde, der passer godt til dig. Anskaf dig for eksempel nogle fornuftige arbejdsredskaber såsom et hæve-sænkebord, en korrekt indstillet stol og ergonomisk computerudstyr med en centralt placeret mus.\nBenyt stolens forskellige indstillingsmuligheder\nStil krav til leverandøren!