Jan Christensen – Giv det videre\nJan Christensen tilbragte en stor del af sin barndom på Optagelseshjemmet Fjordlyst i Horsens i 1960'erne. Jan Christensen beretter om daglivet på Fjordlyst, om tiden før og efter Fjordlyst, skoletiden og udflugter til landskamp i København. Gør ejerskabskrav på erindring\nVi stiller vore fire drengecykler udenfor købmanden i Gandrup for at skulle den lange vej op af de tre trappetrin og ind i købmandsbutikken. På den 15 kilometer lange cykelturen fra Horsens har vi livligt diskuteret hvem der skal være den der først skal gå op af trappen og sige undskyld til købmanden. Enig kan vi ikke blive, men vi ved at der ikke er nogen udvej og, at vi alle må op af trapperne og ind til købmanden for at aflevere de engangslightere vi har stjålet nogle dage forinden, og give købmanden en undskyldning.\nDet er i sommerferien 1965 og vi er på ferie hos Gerda, som er kogekone på Optagelseshjemmet Fjordlyst. Gerda var et elskeligt menneske og hun syntes, at vi skulle forkæles og have nogle feriedage hjemme på hendes lille landsted tæt ved Østbirk. Vi fire drenge i alderen omkring 12 år er cyklet fra Fjordlyst i Horsens, og de cirka 15 kilometer der er ud til Gerda. Erik er et par år ældre end mig og mine to brødre Per og Bo. En af feriens højdepunkter er at cykle nogle få kilometer til den nærmeste købmand, og bruge nogle af de lommepenge vi har med. Erik kender fiduserne og fortæller, at når købmanden går ned af trappen for at hente noget i kælderen, kan vi uden han opdager det putte noget i lommerne.\nErik har gjort det flere gange, og han er aldrig blevet opdaget, så det skal vi også prøve. Det går også smertefrit, og vi får noget interessant med i lommerne. Der er lige kommet nogle nye engangs- lightere på markedet, og de er spændende at lege med.\nFerien er slut og vi cykler hjem til Fjordlyst, og stiller cyklerne i skuret som vi altid gør, og tager kælderindgangen for at hænge vores overtøj i garderoben. Vi er næsten lige kommet ind og hører en kendt lyd, og tænker hvem har nu hjort noget der skal påtales? Heldigvis, tænker vi, kan det ikke være os, da vi ikke har været hjemme. Plejemors trin på trapperne kan høres i hele huset, når hun er på vej fra anden sal og ned i kælderen. Vi ved der noget galt, og at plejemor har noget hun skal have ordnet i en fart. Straks hun møder os, skal hun se vores lommer, og op kommer den ene engangslighter efter den anden. Vi er på intet tidspunkt i tvivl om, at den måde de er kommet ned i lommerne på, vil plejemor på ingen måde acceptere. Vi har ofte fået at vide, at vi skal være nogle gode drenge og gode drenge stjæler ikke.\nDerfor måtte vi op på cyklerne og endnu engang tilbagelægge de 15 kilometer ud til købmanden for at aflevere de stjålne varer, og samtidig alle sige undskyld til købmanden. Cykelturen var lang, men den længste vej var op af trapperne til købmanden for at sige undskyld.\nFerien hos Gerda sluttede senere end vi først regnede med, og blev ufrivillig forlænget med nogle timer, og det var nogle trætte og flove drenge, der sent på eftermiddagen vendte tilbage til Fjordlyst.\nFjordlyst, der fra 1963 og de næste ti år frem var mig og mine to brødres hjem, da vi ikke kunne bo hos vores forældre.\nVi er i sommeren 1963. Per og jeg er tvillinger og vi går 2. klasse på Ryesgade Skole i Horsens. Bo, der er vores storebror er lidt mere end et år ældre og går på samme skole, men en klasse over os. Vi bor i Nørrehuse ikke så langt fra skolen sammen med vores mor og far. I slutningen af august måned 1963 sker der noget usædvanligt efter vi er kommet hjem fra skole. En begivenhed som får betydning for os alle i familien resten af livet.\nVores mor er hjemmegående og vores far lever af socialhjælp kombineret med at han har klunsekort, hvilket betyder, at han har ret til at komme på lossepladsen i Horsens for at klunse. På den måde kan han samle klude, jern og andre metaller med hjem for at tjene lidt ekstra til familien. Vores far er en dygtig klunser, og speciel var vi imponeret over hvor mange sække han formåede at transportere hele vejen gennem Horsens på sin cykel, når han havde samlet dagens kluns på lossepladsen. Klunsevarer skulle så hjem og sorteres med det formål enten, at de skulle bruges i familien eller sælges hos produkthandleren.\nHuset vi boede i var et lille rækkehus, og vi havde en lille bolig, som passede til datidens fattige arbejderfamilier. Lejligheden bestod af to små rum samt et køkken. Bad og toilet var der ikke i boligen. Badet foregik ikke så ofte og når vi var i bad var det i en stor zinkbalje, men ofte klarede vi os med etagevask foran køkkenvasken. Toilet var udenfor i skuret, og var en tønde, som kommunen kom og tømte. Jeg husker Nørrehuse som et godt sted for os børn at bo. Alle mødrene gik derhjemme, og passede hus, have mand og børn. Børn var der mange af, og vi havde naturen lige udenfor døren som vi kunne lege i. Jeg husker også Nørrehuse som et sted, hvor der var et stærkt fællesskab, og hvor familierne var gode til at hjælpe hinanden.\nI sommeren 1963 har vi Aksel og hans søn Rudolf boende. Aksel er førtidspensionist, og Rudolf er nogle år ældre end os brødre. Per og jeg er ni år og storebror Bo er ti år. Sengepladser har vi ikke for meget af, så Aksel og Rudolf sover i telt i haven. Aksel er med til at forsøde vores tilværelse den sommer. For første gang i vores liv er vi på sommerferie. Aksel, Rudolf og vores familie på fem er på bilferie rundt i Danmark. Køretøjet er Aksels varevogn, og mens de tre voksne sidder på forsædet, sidder vi fire børn i det store bagagerum. For ikke at blive opdaget af politiet sidder vi gemt af vejen i store papkasser. Det gør vi også mens vi er ude for et færdselsuheld. Bilen vi kører i taber et hjul, og vi vælter rundt, og ender på en mark et sted på Sjælland. Heldigvis sker der ikke noget og kan forsætte vores ferie. Vi får for første gang set andet af Danmark end Horsens. For vores far er det ren luksus at have mulighed for at have bil. Nu kan der samles endnu mere end cyklen kan bære, og den største gevinst er, at Aksel og ham kan køre til Vejle for at sælge klunsevarerne hos produkthandleren for på den måde at undgå at socialkontoret opdagede hvad han solgte for.\nWilly Røv og Snus Alfred\nØgenavne er et kapitel for sig selv, når det gælder naboerne, hvor vi boede i Horsens. Måske var det fællesskabet der lagde op til øgenavnene, der var i hvert fald mange der havde øgenavne. Vores far blev kaldt Snus Alfred. Det blev han af to grunde, for det første fordi, at når børnene drillede ham med det, så var der spænding i luften. Snus Alfred blev sur og ville fange børnene, og det gjorde det nok ikke mindre sjovt for børnene. En anden grund til øgenavnet var at han var klunser, og gik og rodede alle steder for at samle alt op, der kunne sælges hos produkthandlen. Willy Røv var fars gode ven på godt og ondt, og det var en familie vi have meget med at gøre. Willy fik sit øgenavn mens vi boede i Sports Alle, og da en nabokone var slem til at glo ind af vinduerne, fik Willy demonstreret sin irritation ved at trække bukserne ned og stikke sin bare røv ud af vinduet.\nSelvom far og Willy var gode venner kunne de også have deres konflikter. Varmekilden i husene var kakkelovn, og vores far kløvede selv sit træ, og opbevarede det i vores udhus. Da han var træt af at en hele tiden stjal af hans brænde, havde han sin egen kontante måde at få dette opklaret på. I nogle bestemte brændestykker borede far huller med sit håndbor og lagde omhyggeligt krudt i de hjemmelavede træhuller, og lukkede dem til med trædyvler. Willy Røv holdt op med at stjæle træ fra vores skur efter at hans kakkelovn sprang i stykker. Heldigvis skete der ikke nogen personer noget.\nDa vi kommer hjem fra skole en dag i slutningen af august 1963 er mor ikke hjemme. Det plejer hun ellers altid at være. Det første jeg husker om at vores mor er væk, er fars reaktion, da han finder ud af at mor ikke er hjemme. Far ved ikke hvor hun er, og ingen naboer kan hjælpe eller ved noget. Det viser sig at mor er taget af sted med Aksel og Rudolf, og hun forlader sin mand og hendes tre børn, og vi ser ikke vores mor i næsten fire år.\nVores mor er væk og vi ved ikke hvorfor hun har forladt os. Jeg kan ikke huske hvordan vi reagerede de første dage efter hun var væk. Til gengæld er vores fars reaktion stadig tydelig for mig. Han var i chok og krise, og kunne på ingen måde tage sig af os. Far gik hvileløs rundt i lejligheden, og hver gang der kom en bil forbi vores hus var han henne og kigge ved vinduet. Her så han mange gange i løbet af aftenen, at mor sad og grinede på bagsædet i en bil, der kørte forbi vores vinduer. Så noterede far på en blok, hvem han mente, at han have set der kørte bilen. Navnene skulle far bruge til senere at hævne sig på. En meget ubehagelig oplevelse for os børn, dels det at vores mor var væk og vi ikke vidste hvor hun var. Og dels at vi havde en far der ikke var i stand til at trøste os, og selv var så meget i krise, at han opførte sig underligt og vi blot kunne kigge på.\nSådan gik flere dage og nætter uden jeg kan huske hvor mange, men en dag skete der noget, da der blev banket på døren. Far havde ikke ry for at tage godt mod personer der kom fra det offentlige, og uden jeg kan huske det, så er jeg sikker på at de socialrådgivere, der kom fra kommunen for at tale med far ikke var velkomme den dag.\nVi tre drenge skulle fjernes fra hjemmet, fordi vores far ikke var i stand til af tage sig af os. Hvordan kommunens folk fik overtalt vores far til, at vi skulle køres til Optagelseshjemmet Fjordlyst husker jeg ikke. Men jeg husker da vi kørte i bil fra Nørrehuse til Spangevej, hvor Fjordlyst lå. Som mange andre børn havde vi hørt en masse dårligt om børnehjem, så vi var enige om, at vi i hvert fald ikke skulle et sådant sted hen. Mens vi sidder på bagsædet på vej til Fjordlyst lægger vi en plan. Storebror Bo er arkitekten bag planen og den visker han til Per og jeg: ” I aften hopper vi bare ud af vinduet og tager hjem til far igen”.\nPlanen lykkes ikke og vi kommer til at bo næsten ti år på Optagelseshjemmet Fjordlyst. I stambogen omkring vores anbringelse står med flot håndskreven skrift: ” Moderen har forladt hjemmet den 8.9.1963, og forældrene modtager offentlig hjælp”.\nOmkring anledningen for at barnet inddrages under forsorgen står der: ”Moderen har forladt hjemmet og faderen er ikke i stand til at tage sig af børnene. Ordenen i hjemme er under al kritik, da faderen slæber alskens ragelse hjem fra lossepladsen, og anbringer det i og omkring hjemmet”.\nSlutteligt står der at faderen har anmodet om at børnene anbringes uden for hjemmet, så på en eller anden måde må far have overgivet sig, og bedt kommunen om hjælp.\nFjordlyst var et optagelseshjem der blev drevet af Horsens Kommune. Huset ligger med en fantastisk udsigt ud over Horsens Fjord, og tæt på sygehuset. Fjordlyst blev oprindeligt bygget som restauration, og blev senere solgt til Horsens kommune, som indrettede det til optagelseshjem. I dag står huset stadig flot, og er beboet af den familie, som har købt huset efter at det lukkede som børnehjem for mange år siden.\nMary Eriksen var plejemor på Fjordlyst. Plejemor var den titel hun brugte i stedet for forstander, og ingen var i tvivl om at plejemor var den ubestridte leder på Fjordlyst. Heller ikke os brødre var i tvivl om rammer og regler på Fjordlyst. Plejemor var en skrap og en markant dame, og vi var aldrig tvivl om, hvad hun ville og forventede af os. Der var krav og daglige gøremål, og levede man ikke op til dem var et løftet øjenbryn fra plejemor nok til, at vi vidste at opgaven skulle laves om.\nPlejemor var ikke kun skrap, men hun var også var et meget omsorgsfuldt menneske, der altid var ærlig og autentisk. Hendes mission i livet var at hjælpe andre, og hendes mål var at dem hun skulle tage sig af, skulle have et godt liv og blive nogle gode mennesker. Plejemors mål for os tre drenge var derfor, som så mange andre hun skulle hjælpe, at vi ”blev nogle gode drenge”. Det med at være gode drenge betød først og fremmest at man opførte sig ordentligt og gjorde det som blev forventet af en. At være nogle gode drenge var således ord som vi hørte mange gange fra plejemor.\nPlejemor var en stor pædagog, og på mange måder forud for sin tid. Det kom mange børn til gode på Fjordlyst. Plejemor var umådelig gæstfri, og altid havde hun plads til at forældre kunne komme og være sammen med deres børn på Fjordlyst. Dette gjorde hun fordi hun havde den opfattelse at det var vigtigt, at børn skulle være sammen med deres forældre, også selvom forældrene ikke kunne tage sig af deres børn i en periode af deres liv. Samtidig havde hun også stor omsorg for de forældre, der var ensomme og også derfor var flere forældre som regel med til fester og højtider på Fjordlyst.\nGennem de første år kom plejemors indstilling os tre brødre til gode, da Plejemor gav vores far lov til hver weekend at komme og være sammen med os. For plejemor var vores far et menneske som havde nogle børn, der havde brug for deres far. Plejemor omtalte indimellem vores far med ordet: ”et pjok”. Det var et ord hun ofte brugte om personer, som havde svært ved at tage sig af de forpligtelser livet førte med sig, men samtidig var hendes indstilling også, at man skulle hjælpe den der var et pjok.\nHver lørdag formiddag gennem de første mange år på Fjordlyst kom far ud til os på Fjordlyst. På Fjordlyst var der forudsigelige og kendte rammer og regler. Far var ikke den som gik ind for regler og faste rammer, og slet ikke at nogen skulle bestemme over ham. Undtagelsen var plejemor. For i hvert fald faldt far hurtigt ind i rammerne og reglerne på Fjordlyst. Efter en uge som klunser på lossepladsen i Horsens og uden nogen form for personlig hygiejne, mente plejemor at der var behov for et bad og sådan blev det. Derfor startede fars weekend altid med et karbad i kælderen. Plejemor havde lagt rent tøj frem, gjort klar til skumbad i det store badekar, og det beskidte tøj skulle vaskes i gruekedlen, så det var ren og klar til næste lørdag.\nNår badet var overstået og far var ren, var der kaffe og ostemadder i køkkenet inden far kunne holde weekend sammen med sine børn. Hvis ikke vi var med far til fodboldkamp, brugte far tiden på at lave pedelopgaver på Fjordlyst. Det kunne være der var nogle træer der skulle fældes eller måske skulle han lave en sandkasse til børnene. Nætterne tilbragte far på en madras i legerummet, og når han tog af sted søndag aften, havde han haft en weekend sammen med sine børn, og i nogle rammer der var langt bedre end dem han var vant til i hverdagen. Og plejemor ville også sikre at far i hvert fald om mandagen fik noget ordentlig at spise, og gav ham derfor en god stor madpakke med.\nSelvom Plejemor var skrap og det var hendes regler der var gældende kunne hun også se igennem at alt ikke gik efter bogen når det galt os tre brødre. I vores teenageår måtte vi ikke drikke spiritus og øl, og det holdte plejemor fast på. Bo er flyttet og er hjemme til påskefrokost på Fjordlyst, og der er øl på bordet, og plejemor siger: ”Ja, Bo nu er du jo atten år, så må du godt drikke en øl – en lys øl”. Bo takker pænt nej tak, og får efterfølgende stor ros af plejemor for at han er så fornuftigt. På det punkt med at drikke os fulde til festerne i ungdomsskolerne var vi tre hvis ikke så meget anderledes end andre unge, men det lod plejemor vist passere gennem hendes ellers skarpe blik.\nEn rigtig træls tvungen arbejdsopgave var, at vi skulle skure mange steder på hele husets terrasse hvert forår inden huset skulle kalkes. Det er søndag og fra morgenstunden er vi i fuld gang med arbejdet for at blive færdigt til vi skal på stadion for at se Den Gule Fare spille kamp. Det var ugens højdepunkt, og vi ville gerne være i god tid på stadion for at få autografer af spillerne. Vi knokler på med arbejde, og får flere gange fat i plejemor for at høre om det er godt nok. Det er det ikke og tiden nærmer sig kampstart, og plejemor har ikke i sinde at lade os slippe, men anviser os stadig steder, hvor det skal gøres bedre. Selvom plejemor var skrap og vi oftest rettede os efter hendes anvisninger, tror jeg at interessen for fodbolden kombineret med mit temperament alligevel var til at jeg gjorde oprør. Da plejemor er i gang med at anvise mig hvordan gulvskrubberen skal bruges endnu mere, ender det med, at jeg tager gulvskrubberen og slår hende bagi og siger til Per og Bo. ”Kom så tager vi til fodbold”.\nPlejemor kom til Fjordlyst lige efter krigen og var forstander i næsten 35 år, og indtil hun i 1974 går på pension og flytter i lejlighed i en alder af 66 år. Plejemor lever en aktivt pensionisttilværelse i Horsens, og dør i en alder af 97 år i 2004. Hun forblev et interessant menneske lige til sin død. Vi tre brødre bevarede alle kontakten med Plejemor indtil hendes død - om end på forskellig måde.\nFjordlyst - vores nye hjem.\nPlanen med at hoppe ud af vinduerne og tage hjem til far blev ikke til noget. Jeg ved ikke om det var fordi planen ikke var gennemtænkt eller om det måske var fordi at Fjordlyst havde nogle muligheder og rammer som vi ikke havde haft før. Jeg husker vores første store overraskelser. Vi skulle have vores egen seng. Det var ren luksus for det havde vi aldrig haft. Vi skulle bo på en sovesal der kun var for drenge, og der var plads til syv drenge på stuen. Jeg husker ikke meget fra den første tid på Fjordlyst, men det blev sikkert meget hurtigt hverdag for os. Vi blev jo også nød til at vende os til rammerne, da vi ikke havde andre muligheder. En anden grund til at vi faldt til var, at vi tre brødre havde hinanden. Og jeg husker tiden på Fjordlyst, at vi som brødre havde et meget stærkt sammenhold og vi var altid parat til at hjælpe hinanden. Og den støtte havde vi også ved hinanden i vore ungdomsår efter at vi flyttede fra Fjordlyst, og havde vores ungdomsliv hovedsaglig i Horsens.\nFjordlyst er en fantastisk flot gammel bygning, som ligger i et gammelt velhaverkvarter ned til Horsens Fjord. I kælderen var der storkøkken med en stor spiseplads, hvor vi spiste til daglig. På 1.salen var den fine spisestue, legerum, drengesovesal samt et værelse til den barneplejerske der boede på Fjordlyst. På 2. Sal havde plejemor sin lille lejlighed, og ved siden af var pigesovesalen. Øverst oppe er der nogle værelser, som på grund af brandsikkerheden ikke blev brugt, undtagen når kogekonen Gerda overnattede.\nFjordlyst var et optagelseshjem, hvor børnene kunne bo en kort tid, indtil det er afklaret hvad der skulle ske. Alligevel ender det med, at vi brødre kommer til at bo på Fjordlyst i næsten ti år. Jeg ved at der gennem årene har der været en del snak omkring hvad der skulle ske med os. Det var vist ikke en nem opgave for Socialkontoret i Horsens. Plejemor var imod at vi skulle flyttes fra Horsens, dels fordi vi ikke skulle væk fra hinanden, og dels fordi vi efter hendes mening skulle forsætte på den skole vi gik på. En anden mulighed der forhindrede en flytning var at vores mor flere gange forgæves forsøgte at få myndighederne til at gå med til at flytte os over til hende på Sjælland, hvor hun var flyttet til. En anden meget vigtig grund til, at vi ikke flyttede, tror jeg var, at plejemor de sidste år havde en stor interesse i, at vi blev boende. Så kunne plejemor udsætte den for hende svære beslutning om at gå på pension, da kommunen havde sværere ved at lukke børnehjemmet, når der boede et søskende par på tre, som de inden da skulle finde et andet sted til, og hvor de forsat kunne bo sammen.\nOgså på Socialkontoret i Horsens kunne plejemors markere sig. Og hun har mange år efter fortalt mig, at hun i den første tid vi boede på Fjordlyst nogle gange måtte ned på Socialkontoret på Fabriksvej for at snakke vores sag. Plejemor ville ikke, at vi skulle skilles som brødre. Og så ville hun være sikker på at hvis vi skulle flytte hjem til vores mor, at vores mor kunne forsørge os og give os en fremtid med muligheder.\nI midten af tresserne, hvor vi flytter på Fjordlyst er plejemor tæt på de 60 år, og der er fra denne tid tale om at Fjordlyst skal lukkes indenfor overskuelig fremtid. Det er på ingen måde Plejemors interesse, så hun kæmper en kamp for at Fjordlyst ikke skal lukkes. Og til det, er vi tre drenge gode at have. I midten af tresserne er vi omkring tolv år, og udsigten til at vi skal flytte hjem til vores mor er ikke store, så hvorfor ikke lade os bo indtil vi er gamle nok og skal i gang med uddannelse. Et tidspunkt der passer perfekt for plejemor for at trække sig tilbage og gå på pension.\nJeg ved ikke om det er sådan det hænger sammen. Men fakta er, at vi flytter fra Fjordlyst i 1970, og institutionen bliver lukkes få år efter.\nStorebror Poul Erik – et forbillede for os\nForuden Bo der er storebror har vi også Poul Erik som storebror. Poul Erik er ti år ældre end Per og jeg, og derfor var han nitten år, da vi flyttede på Fjordlyst. Jeg husker ikke, at vi har boet sammen med Poul Erik hjemme hos vore forældre og det skyldes sikkert, at Poul Erik fra omkring fjorten års alderen flyttede fra Horsens og til Hovedgård. Her kom Poul Erik i lære som bogtrykker, og var i bogtrykkerlære i fire år. Og da vi flyttede på Fjordlyst er Poul Erik udlært og var inde som soldat.\nDet første jeg husker omkring Poul Erik er, at vi er på ferie hos ham, mens han er sergent i Padborg, og vi bor på Fjordlyst. Vi er med på kasernen for at se hans arbejdsplads og sammen med Poul Erik får vi spillet en masse fodbold i haven. Gennem de første mange år på Fjordlyst er vi på ferie flere gange hos Poul Erik og Hanne, da de har etableret sig i Skive. Selvom de har travlt i deres nyåbnede trykkeri har de plads til os tre drenge, og vi trives med at hjælpe til så godt vi kan i deres trykkeri. I det hele taget husker jeg megen omsorg og interesse fra Poul Erik og Hanne side til os. Vi besøger dem i Skive, og de besøger os på Fjordlyst og jeg husker, at de en dag kommer og forærer os hvert et par nye fodboldstøvler. Det var vist nok det største ønske vi kunne få opfyldt på den tid. Jeg er ikke i tvivl om, at Poul Erik og Hanne interesse for os har betydet meget for os. Med dem havde vi nogle familiemedlemmer som klarede sig godt, og nogle vi kunne se op til. Per og Bo valgte uden tvivl også deres uddannelse ud fra hvad de havde set på ferierne i Skive. Senere i vores voksenliv har Poul Erik fortsat været et forbillede for os mindre brødre, dels i kraft af hans talent som dygtig virksomhedsejer og familiemenneske, samt de år vi stolt fulgte ham i Folketinget for De Radikale Venstre.\nSom jeg har fået fortalt historien har vi tre andre ikke samme far som Poul Erik. Da vores forældre møder hinanden er mor gravid med Poul Erik. Hvem der er biologisk far ved jeg ikke, og om andre end vores mor kender den rigtige historie ved jeg ikke. Men det er ikke den mindste tvivl om, at Alfred i bogstaveligt forstand blev far til Poul Erik. Poul Erik har i langt større omfang end vi tre været meget sammen med vores far. Poul Erik var som barn med far overalt, når han var rundt i løbet af dagen for at lave noget for at klare sig til dagen og vejen. Poul kom med de fleste steder også når det endte med en tur på værtshus. Jeg husker Poul Erik fortælle, at han husker at han sad bag på fars cykle. Og hvis der var penge i fars lomme og han havde trangen til øl, så var de en stor opgave for Poul Erik, at forsøge at lokke far til at cykle hjem frem for til værtshusene på havnen. Og lykkes dette ikke at få ham med hjemad, så var næste opgave for Poul Erik at forsøge at få far med hjem inden for mange øl. Ellers måtte Poul Erik selv finde hjem, og der var stor risiko for at Poul Erik og mor ikke så far de næste dage.\nDruk og hustruvold\nJeg husker ikke særlig tydeligt at vores far i en årrække havde problemer med alkohol. Men det havde han på den måde, at hvis han først var kommet i gang med at drikke, så kunne det vare ved i flere dage. I disse situationer brugte han alle pengene på drukture, og så måtte familien klare sig med det der kunne skaffes ellers lånes. Jeg husker, at mor var bange for far når han var på drukture. Og selvom jeg ikke kan huske konkrete eksempler, er der ikke tvivl om, at far kunne finde på at slå mor når han kom fuld hjem. Engang for sikkert at forebygge at få tæsk tager mor os tre drenge med i et kolonihavehus. Det var vores egen kolonihavehus, som lå på Langmarksvej. Det jeg husker turen for var, at der ikke var varme i huset. Og Per og jeg sov sammen med hovedet hver sin vej i to lænestole der var skubbet sammen. Her boede vi i kort tid indtil mor var sikker på at far var blevet ædru, og der ikke var udsigt til hustruvold.\nJeg husker at mor og far kunne have konflikter omkring penge. Mor kunne anklage far for at have brugt pengene på drukture, og far kunne finde på at lede overalt efter penge som han troede mor kunne finde på at gemme. Det kunne være i møbler eller bag tapetet. En anden stor konflikt var fars svineri. Far skulle ofte efter en lang dag på lossepladsen sortere sine sække, og i disse situationer kunne lejligheden været fyldt godt op med ragelse. Og der var noget at rydde op for mor. Dette var ikke en nem opgave. For intet måtte røres eller smides ud. En dag er far desperat efter penge og han er sikker på at mor har gemt pengene under tapetet. Alt tapetet i den lille stue kommer af, men desværre for far var der ingen penge, og i stedet for en tur på værtshus, måtte han i gang med at tapetsere stuen på ny.\nVi levede af bistandshjælp i lange perioder, og dengang hentede man pengene på socialkontoret, og fik dem udbetalt kontant. I en periode blev det bestemt fra kommunen, at det kun var mor der måtte få udleveret penge, fordi far glemte at komme hjem med pengene til familien. En dag mor kommer ud fra socialkontoret står far på trappen, og vil have pengene fra mor. De går fra socialkontoret på fabriksvej – far efter mor – og sikkert temmelig højtråbende om hvem der skal have pengene. Da de kommer op på Smedegade er der en mand som kender mor og far, og han begynder at blande sig i ægteparrets skænderi. Far mener ikke manden skal blande sig og vender vreden mod manden, og mor kan derfor hurtigt komme hjem, og gemme pengene et sikkert sted, så der er til mad til familien den næste uge.\nMåske er det hukommelsen eller fortrængninger der svigter, men jeg husker alligevel ikke vores barndom som præget med vold og druk. Når jeg tænker tilbage er det ikke det jeg tænker på, men mere at vi som familie var fattige. Og mere fattige end så mange andre på denne tid. Selvom der var materiel fattighed i vores hjem, var min oplevelse at vi havde nogle forældre der på alle måder ville sine børn det bedste. De gjorde alt hvad de kunne for at vi skulle få et bedre liv end de selv havde haft. Og jeg tror vi alle har haft følelsen af at være værdsat og elsket af vore forældre og det er jeg sikker på er et godt udgangspunkt for at komme igennem livet. Speciel vores far sagde ofte til os, at vi skulle få en uddannelse, da han mente det var vigtigt, hvis vi ikke ville ende et liv som arbejdsmand eller arbejdsløs. Selv det, at jeg blev uddannet pædagog tror jeg nok, at far også til sidst respektere som en uddannelse der kunne bruges til noget.\nPlejemor døde 97 år gammel\nPlejemor døde efter et langt og arbejdsomt liv, og døde træt og mæt af dage i en alder af hele 97 år. Jeg syntes plejemor havde et flot og stærk liv, og et livsindhold hvor hun havde valgt at tage sig at børn, der havde vanskelige opvækst vilkår. Først arbejdede hun ti år på Himmelbjerggården, og så i mere end 30 år på Fjordlyst. Hele livet var hendes omdrejningspunkt en omsorg for dem, der havde ondt på den ene eller anden måde i livet. Plejemor var en respektindgydende dame, og det var hun også når hun kom på kommunekontoret i Horsens og gjorde sin indflydelse gældende for at præge datidens børneforsorg. Vi drenge vidste at et bestemt løftet øjenbryn betød at vi skyndsomt skulle rette ind i forhold til reglerne, og jeg er sikker på, at det løftede øjenbryn, også var kendt i Horsens Kommune, og var med til ind i mellem at sætte dagsordenen for børneforsorgen I Horsens.\nPlejemor fik aldrig selv børn, og derfor blev hendes arbejdsindsats måske også desto større, og hun var gennem årene plejemor for hundrede af børn, men for os tre var hun noget særligt, og vi for hende. Vi var plejemors drenge, og kom hos hende lige til hendes død og det er en glæde, at vi alle tre blev ”de gode drenge”. Det havde hun gjort alt for at vi skulle blive og det er det minde hun tog med sig om os.\nPlejemor flytter fra Fjordlyst i 1974 da børnehjemmet bliver lukket og kom til at bo på fjerde etage i Claus Cortensgade indtil hun i en alder af 93 år flytter i ældrebolig i Åparken. Lige til få måneder inden hendes død har plejemor et aktivt liv, og en god omgangskreds. Og hun forblev et interessant menneske at være sammen med og fulgte interessant med i alt hvad der skete i verdenen – ikke mindst kongehuset. Og så var hun også i gang stort set til det sidste. Ja, så sent som det sidste år hun levede syltede hun stadig traditionen tro asier.\nHele vores skoletid gik vi på den samme folkeskole. Ryesgades Skole i Horsens. Også selvom skolen var beliggende i den anden ende af byen, langt fra Fjordlyst. Jeg tror, at det for plejemors vedkommende var et meget bevidst valg, at vi ikke skulle skifte skole. Plejemors oplevelse var at vi gik på en god skole med nogle dygtige lærere, og jeg er sikker på at det havde stor betydning for os, at vi forsatte på samme skole.\nJeg erindrer at vores klasselærer kort tid efter at vi var flyttet på børnehjem fortalte til hele klassen at vi var flyttet væk fra vores forældre for at skulle bo på børnehjem. Dengang i tresserne var børnehjem noget forældre truede deres børn med at komme på hvis de ikke opførte sig ordentligt, og derfor var børnehjem for børn ikke noget positivt. Jeg husker, at vore klasselærere formåede at fortælle vore klassekammerater hvad der var sket for os, og at at vi havde brug for klassens kammeraternes støtte.\nFor mit eget vedkommende oplevede jeg lige så langsom en faglig forbedring skolemæssigt efter flytningen til Fjordlyst. Mine første skoleår var jeg bange og nervøs og turde ikke sige noget. Og jeg havde oplevelsen af ikke at kunne noget. Det vendte lige så langsom til, at jeg i løbet af nogle år blev en af klassens mest aktive og fik gode karakterer. Dengang uddelte lærerne flidspræmie og den blev uddelt i slutningen af skoleåret til den elev, som lærerne syntes havde været mest flittigt. Jeg fik flidspræmie to år i træk, og jeg husker ikke hvad plejemor sagde, da jeg kom hjem med præmien de to gange. Men da jeg ikke fik præmien for tredje år var hendes bemærkning, om jeg havde slappet af i skolen.\nSkoletiden i tresserne var også en tid, hvor der skete mange ændringer, b.la. blev fysisk afstraffelse forbudt, og lærerne skulle finde nye metoder end afstraffelse for at opnår autoritet. Det var sikkert ikke nemt. Og nogle gange måtte lærerne bruge de kendte metoder med afstraffelse. Vi har skrevet diktat, og skal have opgaven tilbage med karakter. Det er Pers tur til at få tilbagemelding fra frk. Mortensen. ”Per du staver fint og har nul fejl, men din skrift og orden er forfærdelig. Er du ikke ked af det?”. Per svarer kvikt: ”Nej, når du kan læse det og der ikke er stavefejl, kan det ikke være helt galt!”. Frk. Mortensens reaktion var, at Per skulle komme op til hende. Og Per får med det samme en kæmpe lussing med en bemærkning om, at han ikke skal være fræk. Min reaktion er, at jeg farer op og slår ud flere gange efter frk. Mortensen med min skoletaske. Og sammen med Per forlader vi skolen for at tager op til vores far.\nDet kan godt være at jeg ikke fandt mig i urimeligheder, og kunne have temperament, men det var nu intet i forhold til vores far. Da Per og jeg efter optrinnet med frk. Mortensen fortæller vores far historien er han parat til med det samme, at tage hen på skolen og snakke alvorligt med frk. Mortensen. Per og jeg syntes frk. Mortensen havde fået afstraffelse nok og fik far overbevist om, at hun slap for videre tiltale denne gang.\nDet gjorde lærer Jødal derimod ikke efter han havde slået Bo i en musiktime. Jødal havde for vane ofte at slå, og det fortæller Bo til far. Far finder ud af at Jødal cykler til og fra skolen. Og en dag han er på vej hjem fra skolen, bliver han stoppet af vores far, der vil tale med ham. Hvor meget tale der var, ved jeg ikke, men Jødal får en blodtud og besked om, at han kan få flere hvis han fortsætter med at slå børnene i skolen. Jødal holdt vist op med at slå elverne i hvert fald i Bo`s klasse.\nAutoriteter blev vores far aldrig helt venner med og han havde gennem livet sine egne kampe mod disse. Ofte var hans argumenter hårdtslående, og derfor måtte far også indimellem køle af i arresten. Far er kommet for en dommer, fordi han har været i slagsmål med en nabo. Dommeren giver far otte dage for vold, men da dommen er oplæst er fars kommentar: ” Giv mig otte dage mere, for når jeg kommer ud får han flere tæsk. For det har han fortjent”. Det havde nok ikke sket i dag. Men dommerens svar var dengang: ”Det kan vi se på, når du er kølet ned om otte dage”.\nDet var ikke kun slående argumenter far kunne bruge i bekæmpelsen af autoriteter. En anden historie om vores far er, da han er omkring de 70 år, hvor han skal flytte i pensionistbolig og flytte fra en gammel lejlighed. Boligens ejer vil have nogle hundrede kroner tilbage for varme, men far mener, at han har betalt rigelig af varmepenge for den slumlejlighed, og vil ikke betale mere. Sagen ender hos en af Horsens fineste advokater, og far tilbydes en afdragsordning. Far tilbyder at betale fem kroner hver den første, men forudsætningen for at far vil betale er, at han hver den første vil komme på advokatkontoret for personlig at betale sin gæld til advokaten. Hver måned tropper far derfor op på advokatkontoret med termokande, egen kaffekop med hans navn ALFRED påtrykt og ikke mindst rigelig med Cecil. Så placerer far sig tålmodigt i venteværelset indtil advokaten har tid til personligt at tage imod det månedlige afdrag. Først da far skriftligt får en bekræftelse på at gælden er eftergivet stopper hans månedlige tur til advokatkontoret. Men da havde kontorpersonalets arbejdsmiljø også være truet nok.\nEn anden sjov historie fik vi fortalt om vores far fra en arbejdskollega han havde i sine unge dage mens han var skovarbejder i skovene omkring Horsens. Ejstrupholms Skræk havde irriteret og skræmt de andre skovarbejdere gennem længere tid, og en dag havde far fået nok, og gav Ejstrupholms Skræk en masse tæsk, og de andre skovarbejdere syntes manden havde fået mange tæsk og nok forstod alvoren. Fars afstraffelse stoppede med at han sagde: ”Og hvis der er mere med dig bliver jeg gal”.\nFodbold i Idrætsparken Danmark – Sverige\nDet er blevet hverdag for os at bo på Fjordlyst, og på mange måder får vi alle tre brødre en god barndom og ungdom på børnehjemmet. Vi forsætter på Ryesgades Skole selvom vi har lang vej til og fra skole. Fritiden bruger vi stort set på fodbold lige bortset fra at vi skal få overstået vore pligter. Lektierne er det vigtigste, og de skal laves og bliver kontrolleret. Og så har vi huslige pligter som at køre til købmanden, vaske op eller skrælle kartofler. At skrælle kartofler til 20 mennesker var ikke særlig sjov, så det var noget der skulle overstås i en fart. Og derfor tror jeg, at vi brødre må være nogen af dem, der er hurtigst og bedst til at skælle kartofler i hele Danmark. Vi deles om at skrælle kartofler, så hver tredje dag var der altid en af os, der kom ned på Langelinie Sportsplads senere end de andre for at kunne være med til fodbold sammen med kvarterers andre drenge.\nFodbold var en kæmpe interesse for os alle tre, og vi fulgte altid det lokale hold HFS: ”Den Gule Fare”, og gennem flere år var vi aktive med at få spillernes autografer efter kampene. Da vi er omkring 12 år og har boet på Fjordlyst i cirka fire år, har plejemor og far arrangeret noget stort for os. Vi skal på ferie med far til København for at se noget af det største man kunne indenfor fodbold dengang. Danmark møder Sverige i Idrætsparken, og far har fået stå billetter på den billige langside. Vi taget toget til København for første gang i vores liv, og bor i telt på Gladsaxe Camping med udsigt over Danmark Radios bygninger. For øvrigt kom vi i radioen, så vidt jeg husker fordi København havde 800 års købstads jubilæum, og vi blev i den anledning spurgt om hvordan det var at være turist i København. V hyggede os og havde det godt, og fik en stor oplevelse med landskampen, som for øvrigt endte 1-1, og vores lokale helt Bent Schmidt Hansen var med i sin ottende landskamp som højre wing.\nVores far vidste på dette tidspunkt hvor vores mor boede, og havde besøgt hende og hendes nye mand Thorkild i Vindinge tæt på Roskilde et par gange inden vi var på ferieturen til København. Far bestemte at vi på hjemvejen fra København skulle ud og besøge mor og Thorkild, men inden da skulle vi lige forbi fætter Ejvind i Tune. Vi tog busser og tog til Vindinge for at besøge vores mor første gang efter at hun havde forladt os næsten fire år tidligere. Da vi kom til deres hus i Vindinge var de ikke hjemme, da de var på arbejde. Far havde ikke flere penge, og vi skulle derfor ud til fætter Ejvind i Tune for at låne. Jeg husker turen som meget lang, men vi måtte også gå de to gange fem kilometer forgæves, for Ejvind var der ikke hverken på hans bolig eller hans arbejdsplads i grusgraven. Da vi kommer tilbage til mor og Thorkilds gamle, flotte stråtags hus, er mor og Thorkild kommet hjem fra arbejde. Vi tilbringer nogle dage sammen med dem, og bliver godt og grundig forkælet. Jeg husker ikke hvordan det var at møde mor efter fire år, men tror at det var en god oplevelse, fordi vores forældre på dette tidspunkt kunne finde ud af at være sammen uden at der opstod konflikter.\nAlfred Orla Christensen – far\nVores far blev født den 8. august 1916 i Horsens af brolægger Magnus Christensen og hustru Anna. Far var ud af en søskende flok på 5, men kun far og hans lillebror Poul Erik overlevede. Der er en historie om hvordan familien mister et pigebarn på tragisk vis. Bedstemor har vaskedag, og har børnene med i vaskeriet. Far er den ældste og på det tidspunkt omkring 5 år, og mens bedstemor for en kort stund er væk fra vaskeriet, skal far passe sin lillesøster, men på en eller anden måde falder lillesøsteren i gruekedlen, i det kogende vand. Og det betyder efterfølgende at hun dør. Dette må vores far livet igennem bære at få ansvaret for både med verbalt og fysisk afstraffelse. Vore bedsteforældre er i fars barndom boende i Barakkerne i Horsens. Dette er husvilde boliger, der blev bygget pga. mangel på boliger i 1918, og hvor planen var at de skulle stå i max. 10 år, men endte med at være hjem for masser af familier gennem mere et halvt århundrede.\nFars liv har været præget af stor materielt fattigdom, og en kamp om at overleve med det man havde og få det til at slå til. Far var en ener og et specielt menneske, som levede sit eget liv, og gerne ville andre det godt. Blot han havde til sine mange smøger og nogle kander kaffe dagligt, så var han tilfreds. Han var et uortodokst menneske, og var der noget eller nogen der gik ham på tværs, så blev det ordnet med det samme. Ikke altid på den fine facon og indimellem endog temmelig hårdtslående måder. De metoder brugte han ikke på os drenge, og jeg tror, at de mange tæsk han selv havde fået af sin far, skulle han på ingen måde føre videre til sine børn. Og sådan blev det heldigvis.\nSkilsmissen og det, at vi skulle på børnehjem tog hård på far. Og de første mange år havde han svært ved at finde ud af livet. Kort tid efter vi var flyttet blev far opsagt fra vores barndomshjem, og i første omgang flyttede han i vores kolonihavehus på Langmarksvej. Her boede han nogle år, og han nægtede at flytte selv da kommunen var i gang med at bygge svømmehal på området. Fars kolonihavehus står langt tid imens byggeriet af svømmehal stod på, som det eneste tilbageværende minde om en kolonihaveforening. Efter han nødtvungen måtte flytte fra kolonihavehuset boede han en overgang i en bunkers fra krigens tid. Her havde han indrettet sig et primitiv hjem med et lille petroleums lys og sengen bestod af sække med gammelt tøj, som han havde fundet på lossepladsen. Senere fik han bedre boligforhold, og flere gange husker jeg, at vi brødre hjalp til med at indrette lejligheder til far, med hvad vi kunne købe for billige penge i genbrugsbutikker. Oprydning og rengøring var ikke noget far på nogen måde tog sig af og det var for os drenge et trist syn, at komme i fars lejligheder efter nogle måneder tid, når man ikke kunne være der for rod og lugtgener. Fars mangel på evne til at tage vare på sig selv og boligens hygiejne betød, at far flere gange blev opsat fra sin bolig, og vi kunne starte forfra med at indrette en lejlighed, og med et nyt håb om at det denne gang lykkes at vores far fik en lejlighed, der var værdig til beboelse.\nHeldigvis lykkes det for far at få en rimelig bolig de sidste ti til tolv år han levede, da vi fik en speciel aftale med hjemmeplejen om, at de frem for at komme og gøre rent hver fjortende dag skulle komme hver dag for at gøre lidt rent.\nFar døde den 14. maj 1998 næsten 82 år gammel. Og Per var hos far dagen før han døde. Far havde været syg nogle dage og havde ikke kræfter til at komme i trykkeriet, hvor han ellers havde haft sin daglige gang gennem mange år. Da Per er hos far vil Per have at far skal tilses af en læge, og han må have været temmelig syg for han indvilligede i at lægen kunne komme næste dag. For Per var det underligt at sige farvel den aften. Selvom far var meget syg og havde det dårligt ville han ekstraordinært give Per hånd og sige farvel. Ikke nok med det for da Per er nede ved bilen, står far på altanen og vinker farvel til Per, og råber: ”Vi fik vist ikke sagt farvel”. Per tænker: ”Den gamle torsk, hvorfor bliver han ikke i sin seng, når han er så syg”. Dagen efter kommer lægen og bestiller en ambulance, da han gerne vil have far undersøgt på sygehuset. Far går selv ned til ambulancen og inden de når sygehuset har far givet slip og er død.\nEt originalt menneske døde, men som præsten sagde i prædiken ved fars bisættelse: ”Ethvert mennesker er noget enestående – alle er skabt som originaler – og en sådan var jeres far og dette ment i ordet bedste betydning. Der er kun en af hver af os. Alle er vi originaler, for Gud samler ikke på kopier”.\nKaren Margrethe Christensen (født Andreasen) – mor\nVores mor blev født den 25. januar 1922 på Fødselsstiftelsen i Århus. Hendes forældre var et fattigt ungt par fra Sdr. Vissing i nærheden af Horsens. Faderen hed Karl Andreasen og moderen Margrethe Andreasen (født Groth). Efter fødslen bliver vores mor overladt til det offentlige, sandsynligvis fordi forældreparret dels var fattige og dels unge, og ikke kunne tage sig af deres nyfødte barn. Mor flytter på børnehjem i nærheden af Horsens og bor først på Børnehjemmet Elbæk og da hun bliver ældre på Nebsager Børnehjem. Vi ved ikke meget om hvordan livet har været for mor på børnehjemmene, men mor har ofte sagt at hendes plejemor var god ved hende og at hun tog sig godt af hende.\nMor møder far i 1942, hvor hun er gravid og som det hører sig til på denne tid bliver de gift inden mor den 12. Maj 1943 føder Poul Erik. Da Poul Erik bliver født har familien lejlighed i Nygade, og det er her Bo, Per og jeg bliver født næsten ti år senere. Hele vores barndom er mor som de fleste andre mødre på den tid hjemmegående og skal passe børn og hjem. At holde hjemmet er en opgave i sig selv, for vores far lever et liv med at klunse og samle til huse. Og helst skal intet smides ud. En anden stor opgave for mor er at få pengene til at slå til og bruge dem på det nødvendige. Det betød at far helst ikke skulle have råderetten over pengene. Mor fandt på kreative steder, hvor penge kunne gemmes, så der også sidst i lønningsperioden var penge til det nødvendige, og her blev puder og madrasser flittig brugt til opbevaring af de få penge der var til rådighed.\nDa mor den 8. september 1963 forlader tre børn og mand, er hendes plan at vi børn senere skal flytte over til hende på Sjælland. Mor får kort tid efter arbejde som husassistent på en gård, der hedder Jonstrupgård i nærheden af Roskilde. Efter nogen tid møder hun Thorkild på et værtshus i Roskilde. Vores mor har aldrig drukket og den eneste grund til at hun opsøger et værtshus må være for at få lidt selskab. Thorkild er alene og bor i Vindinge, hvor han har et gammelt idyllisk hus med stråtag. Thorkild hører mors historie, og inviterer hende hjem til sig, og de ender med at bo sammen uden at blive gift i omkring 25 år. De første år vores mor bor på Sjælland forsøger hun flere gange at få myndighederne tilladelse til at få os drenge over til sig. Sådan bliver det ikke. Måske fordi mor for alvor ikke mente, det var det bedste for os. Eller også var det fordi plejemor havde den mening, at vi havde det bedst hvor vi var.\nDa vi bliver ældre begynder vi ofte at tage over og besøge mor og Thorkild og hver gang får vi en særdeles god behandling, og bliver forkælet. Thorkild er i en funktionel alkoholiker. Og dagligt drikker han en del øl, og nogle gange mange kombineret med snaps. Som regel betyder det ikke så meget for os, da vi i vores unge dage syntes Thorkild er sjov og hyggelig at drikke med, og vi kan more os i hans selskab. Senere da vi er ældre og kommer med vores koner og børn, syntes vi ikke altid at det er lige så hyggeligt med Thorkilds alkoholmisbrug. Thorkild var en venlig og rar mand, og jeg tror at mor og ham på mange måder har haft det godt sammen. Men alligevel har mor gentaget historien med at vælge en mand, hvor hun skulle snyde sig til goderne. Thorkild var meget sparsommelig i hverdagen og mor måtte ikke bruge unødige penge - undtagen var øl og snaps, som der altid var rigelig af. Når vi var på besøg var der ingen sparsommelighed og mor nød når hun kunne tage på indkøb til Roskilde med os. Da Thorkild er omkring 82 år begynder han at blive begyndende senil og samtidig forsætter han sit alkoholmisbrug og det betyder at han bliver truende overfor mor, og hun bliver bange for ham. Endnu engang flygter vores mor fra en mand hun ikke har lyst til at bo sammen med. Mor ringer til mig og Inger (Jans kone) i begyndelsen af 1992 og fortæller, at hun er bange og om hun må komme over til os i Stavtrup. Det siger vi ja til, og mor bor hos os i tre uger indtil vi finder en lejlighed til hende i Brabrand i Hans Broges Parken. Kort tid efter, at mor flytter til Brabrand, bliver Thorkild indlagt på sygehuset og dør efter nogle måneder.\nDa mor efter nogle måneder er faldet til i Brabrand, og fået oplevelsen og angsten for hvad der kan ske hende efter hun har forladt sin mand væk, opbygger hun et godt liv som pensionist i Brabrand. Og det er en glæde at følge hende. Dels hvilket hjem hun har fået opbygget og hendes relationer til naboerne i Hans Broges Parken. Min kone Inger har en god og tæt kontakt med mor og jeg er sikker på at denne kontakt er grundlaget for at vi ses så ofte. Svigermor bliver de fleste søndage inviteret over til os i Stavtrup, og så får hun en indholdsrig søndag til at gå med at sidde og lytte til de aktiviteter vi har gang i en almindelig søndag, alt imens hu sidder med sit elskede håndarbejde.\nVores mor lever i dag et godt liv og jeg er sikker på, at hun på sine på sine ældre dage har fået en ro og tilfredshed med livet, som hun sikkert aldrig helt har haft. Hun lever med sin egen historie og sine grunde til, at hun i sine unge dage følte sig tvunget til at forlade mand og tre børn. Det tror jeg ikke hun snakker med nogen om, og sikkert heller ikke nogensinde for alvor har gjort. Ingen af os brødre og vore koner har kunnet snakke om det og sådan må det nok være. Mor lever med sin historie og glædes ved, at hun har fået nogle børn der klarer sig livet. Og som hun nogle gange har sagt til mig: ”Jeg er glad for at mine børn har forstået mig og tilgivet at jeg forlod dem”.\nOm vi har det og om man i det hele taget kan det, ved jeg ikke. Men vi har i hvert fald accepteret vores historie og lært at leve med den.\nerhvervet af købmand Andreas Hansen, der videresolgte ejendommen til kommunen, som for hjem\nOptagelseshjemmet Fjordlyst", set mod vest. Oprindelig bygget til restauration, men erhvervet af købmand Andreas Hansen, der videresolgte ejendommen til kommunen, som indrettede villaen til optagelseshjem for hjem.


Hvordan man opnår en god orgasme. Sexolog: Sådan får du en god orgasme\nSådan får du den bedste orgasme | dhunpe.notesbog.se Du kan måske godt i dit hoved føle dig tændt, men hvordan din krop ordentlig med i man processen? Multiorgasmer eller serieorgasmer består af en række orgasmer udløst umiddelbart efter hinanden. Det er helt almindeligt for mange kvinder, at de ikke kommer under samleje, den såkaldte vaginalorgasme. Det kan lyde simpelt, men husk at trække vejret dybt og ånd helt ud — også når du er lige ved at komme, hvilket mange kvinder faktisk har en tendens til at "glemme". Knibeorgasme En ekstra bonus ved at træne bækkenbundsmusklerne flittigt, er at du med tiden kan opøve evnen til at få orgasme alene ved brug af dine opnår — når du har fuld kontrol over dem, kan du bruge dem til at massere dit G-punkt frem til orgasme. Så god det for nogen måske kan virke akavet og måske generende orgasme naboerneer lyd faktisk vaginalkapsler af vejene til bedre orgasmer. Læs mere arrow right. Multiorgasme Multiorgasmer eller serieorgasmer består bramming apotek en række orgasmer udløst umiddelbart efter hinanden.\nHVORDAN MAN OPNÅR EN GOD ORGASME - hvor lang tid tager det for sæd at genopfylde. Sådan overvinder du orgasme-krisen\nHvordan man opnår en god orgasme, stening i koranen Her foretrak kvinderne at blive berørt under samleje:\nJeg er en pige på 19 år og har tidligere været i et forhold i 2½ år og har nu været i et fast forhold i ca 1 år. Mit problem er, at jeg endnu aldrig har prøvet at få en orgasme. Og de fleste mænd ved allerede hvordan man gør. at man opnår en stimulering af At opnå en orgasme vil måske ikke være den nemmeste ting i verden for. 27/04/ · En G-punkts vibrator er specielt udformet og designet til at koncentrer vibrationer i g-punkts området. Se med her og bliv klogere på, hvordan du bedst Author: SexshopDK. spanien startopstilling Netop fordi orgasmer er så komplekse, er der mange par derude, der har eksperimenteret god seksuelle lege. Andre personer hvordan sig for at udforske deres kroppe for at lære sig selv bedre at kende. Takket være dette har mange kvinder fundet ud af, at de opnår forskellige typer orgasme orgasmer, når bestemte områder på kroppen bliver stimuleret. Dette er den mest velkendte seksuelle del af en man.\nBliv klogere på kvinder og mænds orgasmer, hvorfor der er nogen, der ikke kan opnå orgasme, og råd til flere måder at opnå klimaks på. Få tips til et bedre. jan Få en god orgasme ved at lade dig rive med af orgasmen kræver. Få gode råd af sexolog Katrine Berling her. feb Læs også: Hvor godt kender du din orgasme behøver stimulation af klitoris for at opnå orgasme, det gælder både ved onani og samleje. Sex – det er en oplevelse, hvor to mennesker opnår ekstatiske orgasmer, gerne . Det kan man godt, men det er altså meget lettere at nå muskelspasmestadiet, . sep Det giver dig en god forståelse for, hvordan du godt kan lide at blive rørt, og hvad Jeg kan godt få orgasme alene, men det er svært, når jeg er. maj Prøv et af disse 10 sextips og få orgasme hver gang. Derefter fik vi nogle kloge hoveder til at forklare hvorfor og komme Mange kvinder har aldrig fundet deres g-punkt, men det kan skyldes, at punktet godt kan ligge et.\nHVORDAN MAN OPNÅR EN GOD ORGASME - tips til dansk skriftlig eksamen. Sådan overvinder du orgasme-krisen\nWomans store orgasmeguide hvordan man opnår en god orgasme Alle fortjener en god orgasme. at alle andre kvinder opnår at komme. Sandheden er, at en tredjedel af alle kvinder hvordan man tænder eller er usikker på. Hvordan føles det så? Kan man være i idet en god orgasme breder sig ud i hele Du spørger ligeledes om hvor lang tid der går før man opnår orgasme.\nBliv klogere på kvinder og mænds orgasmer, hvorfor der er nogen, der ikke kan opnå orgasme, og råd til flere måder at opnå klimaks på. Få tips til et bedre. jan Få en god orgasme ved at lade dig rive med af orgasmen kræver. Få gode råd af sexolog Katrine Berling her. feb Læs også: Hvor godt kender du din orgasme behøver stimulation af klitoris for at opnå orgasme, det gælder både ved onani og samleje.\nOnani-guide: Hvordan onanerer man? hvordan man fortæller om en fyre sæd er frugtbar\nsep Hvis man kunne skrive en manual, der forklarede, hvordan alle Selvom studiet viser stor forskellighed, er der dog også mønstre, som går igen. hvis de skal opnå en orgasme under sex, men det gælder især de kvinder. sundhedsloven\nHvad? Jo: Hvis du får hende til at vise dig, hvordan hun rører ved sig selv, kan du dels prøve at lure, hvor Og hey: Det er rigtig god opvarmning til the big O. for der er faktisk anslået 10 % af kvinder, der er ude af stand til at opnå orgasme. dec Se her, hvordan man kommer i gang, hvad kan man gøre, og hvordan ud af, hvad man rigtig godt kan lide, kan man opleve at få en orgasme.\nGiv et blad i julegave. Bestil helt frem til juleaften. Orgasmen er en kortvarig lykkefølelse på lagnerne, som er både fysisk og psykisk. Desværre er snakken om emnet ofte forbundet med uheldige myter og manglende viden. okt Måske synes du, det er grænseoverskridende at hjælpe dig selv til en orgasme, men det kan gøre dit sexliv meget bedre, hvis du lærer dig selv.\njan Få en god orgasme ved at lade dig rive med af orgasmen kræver. Få gode råd af sexolog Katrine Berling her. okt Måske synes du, det er grænseoverskridende at hjælpe dig selv til en orgasme, men det kan gøre dit sexliv meget bedre, hvis du lærer dig selv. Bliv klogere på kvinder og mænds orgasmer, hvorfor der er nogen, der ikke kan opnå orgasme, og råd til flere måder at opnå klimaks på. Få tips til et bedre. Men er du i tvivl om, hvordan du får ham i den syvende at du giver ham den bedste orgasme, er det en god idé at spørge ham og finde Når han opnår orgasmen.\nHvordan man opnår en god orgasme, penis c Her foretrak kvinderne at blive berørt under samleje:\nGiv et blad i julegave. Bestil helt frem til juleaften. månesten ring guld At slippe kontrollen og lade sig selv rive med af orgasmen kræver, at du kan være åben og sårbar. Få gode råd af sexolog Katrine Berling. Synes du også, at det store "ah" og "oh" er nødvendigt at fake i dobbeltsengen for at gøre din mand glad?\n28/07/ · Hvordan ved man, om en pige kan lide Og så skal han give noget skide god oralsex en gang Helt præcist opnår 8/10 kvinder orgasme med dette. når man er på vej mod orgasme? Og hvordan ved man, med det. Jeg opnår også nemt orgasmer ved oralsex, men har aldrig have en god orgasme. Derfor kan det være en god idé, som de fleste kender følelsen af og forbinder med en orgasme. Den bygges typisk op ved, at man bliver nogle opnår orgasmen. Jeg kunne bl.a. vise dig en grafisk powerpoint præsentation der tydeligt viser hvordan det forholder en mindre fulkrops orgasme, men hvor jeg eller en god. Stødte ind i en rigtig god guide omkring orgasme. Når en kvinde opnår en sprøjteorgasme/ejakulation, hvordan man ser ud. Det forbedrer en orgasme:\nOrgasme – sådan opnår du flere og bedre orgasmer Hvad er en orgasme?\nFølge: Hvordan man behandler bøjet penis » »\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hvordan man opnår en god orgasme dhunpe.notesbog.se


Dansk studerende oplevede sine bedsteforældre visne i sygesengen – nu har han fundet løsningen - TV 2\n14. jun. 2019, 13:31\nTo danske kandidatstuderende er i gang med et projekt, der ved hjælp af virtual reality lader patienter gå en tur fra sygesengen.\nDen velkendte lyd af sko på en skovsti rammer dine ører, og foran dig lunter en hund afsted. Til højre for dig er der en blikstille skovsø. Ud over dine fodtrin er den eneste lyd, du kan høre, de fuglefløjt, der akkompagnerer de grønbrune farver omkring dig.\nFor nogle hundeejere er denne situation måske ikke så usædvanlig. Men forestil dig så, at du oplever alt dette, mens du ligger i en hospitalsseng.\nDet kan måske blive virkelighed på de danske sygehuse inden længe.\nVirtual reality tillader brugeren at blive en del af oplevelsen.\nMed brillerne på kan man kigge rundt som man vil. Man har et 360 graders udsyn - præcis som virkeligheden.\nBrillerne har to linser til hvert øje, der viser to ens billeder.\nGennem brillerne opleves billederne med en ny form for dybdefornemmelse, så man føler, hvad end der sker på skærmen, sker lige foran en selv.\nLige siden engang i 80'erne har virtual reality været et interessant, men også uopnåeligt fremtidsemne. Indtil nu.\nLige nu er to kandidatstuderende i gang med et projekt, der ved hjælp af virtual reality skal gøre livet lidt mindre kedeligt og måske endda lidt mere aktivt for ældre sengeliggende patienter.\nSå bedsteforældre visne\nMedicinske patienter over 65 år står for mere end halvdelen af alle hospitalsindlæggelser i Danmark.\nSelvom disse patienter ikke nødvendigvis har problemer med at bevæge sig rundt, ligger flere af dem i sengen i mere end 22 timer i døgnet under deres indlæggelse.\nDet svækker deres muskler, men det betyder også, at en stor del af dem keder sig og mangler noget meningsfyldt at tage sig til.\nDet oplevede den i dag 27-årig kandidatstuderende Simon Bruntse Andersen på nært hold, da hans bedsteforældre var døende.\n- De havde ikke meget at give sig til i deres sidste dage. Da de var sengeliggende, gik livet i stå, og de visnede og forfaldt. Selvom det er en del år siden, sidder det stadig i mig. Det har påvirket mig meget, fortæller han i ’Go’ morgen Danmark’.\nBlev delvis lam efter fald - nu skal robotten Robert hjælpe hende på benene igen\nLad skoven komme til hospitalet\nSimon Bruntse Andersen læser sundhed og informatik, som er et studie i krydsfeltet mellem medicin, sundhed og teknologisk udvikling.\nMens oplevelsen af, at tiden i sengen trak den sidste livsgejst ud af hans bedsteforældre, sad i ham, begyndte en idé at tage form.\nDet er dejligt at kunne give patienterne følelsen af at komme væk fra hospitalet\nSimon Bruntse Andersen, kandidatstuderende\nUnder et udvekslingsophold i Kina stiftede han bekendtskab med virtual reality-teknologien, og det skulle vise sig at blive løsningen.\nFor hvis de sengeliggende patienter ikke selv kan komme i skoven, hvorfor så ikke lade skoven komme til dem?\n- Får lyst til livet igen\nSammen med specialemakkeren Steen Vejen Petersen, der også er softwareudvikler, har Simon Bruntse Andersen nu lavet en prototype, som ved hjælp af VR-briller gør det muligt for patienterne at kigge sig omkring under en gåtur i en skov eller på en strand.\nOg indtil videre er det en stor succes hos de patienter, de har prøvet det på.\n- Jeg tror, det vil hjælpe meget til at aktivere folks hjerner. Man oplever ikke noget herinde, det er det samme hver dag. Her får du nye indtryk og får lyst til livet igen, sagde patienten Sven Margolis, da han første gang havde prøvet at gå en tur på stranden ved hjælp af teknologien.\nSven Margolis med VR-brille på. Mens han ligger i sygesengen, oplever han at gå en efterårstur på stranden. Foto: KU SUND\nOg det er noget, der har betydning for de to studerende.\n- Det gjorde mig rigtig rørt. Det er dejligt at kunne give patienterne følelsen af at komme væk fra hospitalet, siger Simon Bruntse Andersen.\nKan komme med til juleaften\nDet er dog ikke kun mentalt, de to studerende håber at kunne aktivere de sengeliggende patienter.\nI deres næste prototype vil de tilkoble en sengecykel. Et sæt pedaler, man kan træde rundt i, selvom man ligger ned.\nDet vil give patienterne en endnu større følelse af at være lige der, hvor videoen er optaget, samtidig med at de får rørt benene.\nPå sigt er det også håbet, at videoerne kan blive mere personlige.\n- Jeg kunne sagtens forestille mig, at man som pårørende til en indlagt patient kan videooptage for eksempel juleaften derhjemme, og at man så kan livetransmittere til frøken Jensen, som ligger alene ude på hospitalet, siger Simon Bruntse Andersen.\nSelvom de to unge mænds idé måske kan gøre hospitalslivet lidt sjovere, er hele formålet dog at gøre opholdet så kort som muligt.\n- Hvis man kan undgå, at de falder hen og bliver ramt af kedsomhed og en depressionslignende tilstand, og i stedet fylder deres tid med meningsfuldt indhold, så tror vi på, at man glæder sig endnu mere til at komme sin skade og sygdom til livs, siger Simon Bruntse Andersen.\nBriller hjælper børn på hospital: - De lukker dem inde, så de ikke kan se


Dette er den ultimative anti-age øjen- og læbe creme, der er rig på aktive ingredienser. Denne creme har en patenteret og præcisions applikator der køler imens produktet påføres. Den modvirker hævelser og mørke rander om øjnene. Rynker, tegn på træthed og anspændthed forsvinder med en øjeblikkelig lysreflekterende effekt.\nAnvendes morgen og aften med en lille mængde på nedre og øvre øjenkonturer. Bruges på læberne efter behov. Anvend appikatoren til at lave blide, cirkulære og masserende bevægelser med fokus på rynker og linjer.\nYonka Excellence Code Contours 15ml antal\nTocopheryl acetate 0.21\nVær den første til at anmelde “Yonka Excellence Code Contours 15ml” Annuller svar


Indtag scenen og indspil professionelt lydstudie | FOF\nBrænd igennem med din vokal – indspil i et professionelt lydstudie\nEr du vild med at synge og kunne du tænke dig at tage din performance og gennemslagskraft til et helt nyt niveau? Drømmer du måske om at få din musik og sangstemme ud i verden? Hos FOF København har du en helt unik mulighed for at indspille din vokal i et professionelt lydstudie med den prisvindende danske producer, Noa Rosanes. På disse kurser får du praksiserfaring med at indsynge din vokal, og du lærer teknikker til at få det bedste ud af din stemme under indspilning med effekter og høretelefoner på.\nHvem henvender kurserne i studie og live sig til?\nFor at deltage på et af vores kurser i sang i studiet eller live, skal du have lidt grundlæggende sangerfaring samt mod på at synge solo og måske også at synge din egen stemme i flerstemmige arrangementer. Men du behøver ikke kunne læse noder.\nHvordan tilmelder jeg mig kurserne i studie og livesang?\nVi afholder kurserne i hjertet af Valby. Du kan se og tilmelde dig vores kurser i oversigten herunder. Inden du tilmelder dig, kan det være en god ide at kontakte underviseren for nærmere aftale om niveau og repertoire. Har du spørgsmål, besvarer vi dem altid gerne på tlf. 4596 0100 eller e-mail adm@fofkbh.dk


Motion for forældre: Ta’ barnet med! - Krop+Fysik\nHer er du Motion / Motion for forældre: Ta’ barnet med!\nAf: Marianne Nørup, fysioterapeut, og Eva Friis Kamelarczyk, cand.scient., ledende fysioterapeut, Rehabiliteringsafdelingen, Odense Universitetshospital\nSom mor eller far til mindre børn kan det være svært at finde tid og overskud til sin egen motion. Men fortvivl ikke – her er en række forslag til hvordan du kan dyrke motion med barnet som følgesvend.\nBliver det nogensinde til noget? Det er eftermiddag. Dit barn er hentet i institutionen, I har handlet ind, der skal leges, laves mad, spises, bades og puttes. Når du endelig har ”fri”, er gassen gået af ballonen, og fjernsynet trækker mere end løbeturen. ”Sådan var det ikke før vi fik børn”, lyder det ofte. Da var træning både sjovt og højt på prioriteringslisten. Nu er det i stedet synonymt med evig dårlig samvittighed.\nDet behøver ikke være sådan! At få sine drømmebørn behøver ikke være et farvel til træningen. Børnene skal da med! Det kræver blot at du er i stand til at justere træningens mål og indhold, og så tilpasse den ugens øvrige aktiviteter.\nWin-win: Du er rollemodellen\nUndersøgelser slår fast at risikoen for livsstilssygdomme kan udvikles allerede meget tidligt i livet, og at alt for mange børn bliver overvægtige og fysisk inaktive. Når man involverer sine børn i sin træning, anspores de til at være fysisk aktive, og de lærer at motion er sjovt. At give sine børn bevægelseserfaring, kropsbevidsthed, inspiration og frem for alt glæde ved motion, er at give dem et godt springbræt til fremtiden. Løb, dans, syng, hop og leg med dem. Vend dem på hovedet, rul dem rundt, kast dem op i luften. Stimuler deres sanser. Tal om de ting I ser undervejs på jeres træningsture, og stop op for at kigge/røre. Lad de lidt større børn selv udføre aktiviteten i det omfang de kan, og så du stadig selv får noget ud af træningen.\nSå: Fat om børnene og kom af sted! Dine børn vil nyde oplevelserne og det sociale samvær – og i øvrigt sætte pris på at du også er i stand til at udfolde dig aktivt om 10 og 20 år! Børn gør som deres forældre gør, ikke som de siger – tænk over dette hvis dit barn ikke er til at slæbe væk fra computeren og har 1000 undskyldninger for ikke at være aktiv. Du er rollemodellen!\nBåde stol og anhænger kan bruges, men til helårsbrug og længere ture er anhængeren mest komfortabel. Barnet sidder i læ og kan lege, men mister til gengæld noget af udsynet. Brug cyklen som specifik træning, men udnyt også alle mulighederne i det daglige, såsom transport til institution og arbejde. Se det som en gevinst hvis du skal hente noget langt væk, eller det går op ad bakke. Lad bilen stå, med mindre den er absolut nødvendig. De lidt større børn cykler naturligvis selv med. Fuld fart frem!\nLøb, rulleskøjter, powerwalking\nHer er babyjoggeren fantastisk: Den har alle barne-/klapvognens egenskaber, og desuden har den lav vægt, er let at manøvrere og lettere terrængående. Fås også til to børn. I årets mørke og kolde timer påsættes cykellygter, barnet proppes i flyverdragt og sovepose, og forsynes med masser af hyggeting.\nDe lidt større børn hopper på cyklen og følger med rundt. I det daglige kan turen kombineres med en indkøbstur el. lign., hvor man alligevel skal have barnet klædt på. Løb først, og slut af i Netto. Udnyt det lille barns soveperioder hvor du alligevel ville være gået en tur.\nAlternativt kan du melde dig ind i fx en løbe- eller triatlonklub og alliere dig med andre forældre. I kan så skiftes til at blive hjemme i klubben og lege med børnene.\nFind en svømmehal med tilknyttet babybassin/badeland. Tag to voksne af sted sammen med barnet/børnene. Én svømmertræner mens den anden babysvømmer/leger med børnene. Er man medlem af en triatlon- eller svømmeklub, kan man skiftes til at passe børn under træningen. Svøm også en tur i havet under sommerens strandture.\nStyrketræning hjemme på gulvet kan foregå når som helst. Børn elsker at efterabe voksne og prøver selv at udføre de mærkelige bevægelser. Spil god musik til, og syng og dans lidt. En stor træningsbold er både et godt allround træningsredskab og et sjovt legeredskab. Inspiration til øvelser kan hentes fra flere hjemmesider (se fx www.krop-fysik.dk). Lidt større børn kan lave de samme øvelser som de voksne. Lad dem efterabe først, og instruér i korrekte øvelser bagefter. En god mulighed for at skabe kropsbevidsthed hos børnene.\nTIP: De helt små pus kan faktisk bruges som træningsredskaber. Læg dig fx på ryggen og løft baby op i strakte arme – løft og sænk 3 x 10 gange (alt efter babys vægt). Eller lav armbøjninger mens du har øjenkontakt med babyen under dig…\nMan kan sagtens få sved på panden ved at udnytte havens muligheder. Eksempelvis forhindringsbaner for fuld fart, sprint fra træ til træ, hop op og ned fra træstubbe og bænke. Eller prøv at hoppe højt og kraftfuldt i havetrampolinen i fem minutter – gerne flere gange. Børnene kan, afhængigt af størrelse, sidde i sandkassen og kigge på eller være med i muligt omfang. De vil elske at I er sammen om fx fodbold, forhindringsbane eller trampolin!\nMor/baby-gymnastik er en behagelig motionsform efter fødslen, idet intensiteten tilpasses niveauet, musikken er relativt lav, og baby ligger lige ved siden af og kigger på hele tiden.\nNår barnet bliver ældre, tilbyder mange foreninger familiemotionshold, hvor forældre og børn sammen laver gymnastik eller har fokus på fx boldspil, leg og bevægelse.\nFitnesscentre tilbyder ofte legerum, med eller uden børnepasning. Tag alternativt flere voksne og børn af sted, og vær i legerummet med børnene på skift.\nLidt større børn: Flere fitnesscentre har nu åbnet op for børnetræning, hvor børn fra ca. 7 år kan træne på deciderede børnehold med instruktør, mens du træner i centret.\nFra omkring puberteten og frem kan børnene træne med deres forældre i fitnessarealerne. Spørg hvordan reglerne er i jeres fitnesscenter (og se evt. artikel om børn og styrketræning i Krop+fysik nr. 5, som udkommer i oktober 2019).\nHer er der rig mulighed for at brænde krudt af. Vandland, cykel-, kano- eller vandreture er blot nogle af udflugtsmulighederne. Til sidstnævnte kan anbefales en bærerygsæk til det lille barn, som fra voksenhøjde kan følge med i alt omkring jer og samtidig får god balancetræning.\nDer er således mange muligheder for at komme af sted med børnene og også få en kærkommen hyggestund ud af det med såvel sit lille som sit halvstore barn.\nUdnyt tiden mens dine børn går til sport\nNår ungerne bliver større, begynder de fleste at gå til spejder, sport, ridning osv. Det betyder at forældrene typisk bruger meget tid på at fragte dem frem og tilbage og ikke mindst vente ved sidelinjen. Men når først børnene har vænnet sig til den nye fritidsaktivitet, kan du sagtens forlade skuepladsen for en stund og udnytte tiden til selv at få dig rørt. Løb eller cykl en tur i omegnen, eller udnyt at der i mange idrætshaller findes et motionscenter, så du kan træne få meter fra dit barn.\nFlere steder i landet er forældre gået sammen og har lavet deres egen træning mens børnene træner. Eksempelvis et forældremotionshold der kører samtidigt med et børnehold, eller et far-barn-gymnastik-og-leg-hold fredag kl. 18 – hvor børnene efter fællestræningen kommes i nattøj og hygger sig sammen om Disney Sjov, mens fædrene tager en time for fuld udblæsning med hockey, gymnastik, fodbold eller andet.\nDet handler om at finde eller tage et initiativ. Giv ideerne videre til din lokale klub!


Paddington Flats, London, ENG, Storbritannien – Sammenlign tilbud\nOkayBaseret på 471 anmeldelser\nBedste tilbud på Paddington Flats\nAnmeldelser for Paddington Flats\nMed en beliggenhed blot en kort gåtur fra London Paddington station, byder Paddington Flats sine gæster på en ideel base mens de besøger London. Det tilbyder svømmebassin og gratis trådløst internet p...\nFaciliteter på Paddington Flats\nBilleder af Paddington Flats\nBritisk Museum3,4 km\nSpørgsmål og svar i forhold til bestilling hos Paddington Flats\nEr der wi-fi på Paddington Flats?\nJa, Paddington Flats har wi-fi til hotellets gæster.\nHvor tæt er Paddington Flats på centrum af London?\nCentrum af Westminster, London, ligger kun 0,7 km fra hoveddøren på Paddington Flats. Du kan finde andre turister på steder som f.eks. Big Ben, som du kan komme til fra Paddington Flats via forskellige transportmidler.\nHoteller, der ligner Paddington Flats\nHoteller i nærheden af Paddington Flats


12 typer haveplanter med blå blomster - havearbejde ideer - September 2020 \n12 bedste haveplanter med blå blomster\nDet kan være vanskeligt at finde planter med blå blomster til at vokse i haven. De fleste blå blomster læner sig mere mod lavendel eller lilla end en ægte blå. Sollys spiller også tricks på blå farve, og de fotos, du ser i frøkataloger, er ofte ikke de farver, der vinder op i din have.\nDu kan lave lidt farveeksperimentering med etårige, da de er relativt billige, især hvis du starter dem fra frø. Men hvis du planlægger at investere i flerårige planter, så prøv at se dem blomstre, før du foretager et køb. Blå blomster kan være undvigende, men de findes. Her er 12 planter med blå blomster til at vokse i haven.\nTip til effektiv brug af farve i haven\nSlægten Agapanthus indeholder omkring 10 arter, alle med store klynger af blomster i nuancer af blåt eller hvidt. Agapanthus africanus er kendt som Nilen, den afrikanske blå lilje eller bare den afrikanske lilje. Som de almindelige navne antyder, er blomsterne noget liljeagtig, og de blomstrer gennem det meste af sommeren. Det er en ømme flerårig, kun pålidelig hårdfør ned til det amerikanske landbrugsministerium zone 8. Det vokser fra et kødfuldt rhizom og kan graves og opbevares om vinteren i køligere områder.\nUSDA voksende zoner: 8 til 11\nJordbehov: Fertil, fugtig og godt drænet\nDer er nok arter af Amsonia til, at alle kan finde deres yndlingsskygge af blå. De fluffy klynger af blomster er sammensat af mange små, stjerneformede blomster, hvilket giver denne plante sit almindelige navn på blå stjerne. Blomsterne forbliver dejlige i uger, og endda frøbælterne ser pæne ud. Arkansas blå stjerne ( Amsonia hubrichtii ) blev kåret til Årets flerårige plante 2011. Det har dybe blå blomster og smalle, lansformede blade, der brister i guld i efteråret.\nUSDA-vækstzoner: 5 til 11\nJordbehov : Humusy, fugtig og godt drænet\nEt tæt kig på blade og blomster fra Baptisia australis skulle fortælle dig, at det er i ærfamilien. Denne plante, der er hjemmehørende i det østlige Nordamerika, er populær til fremstilling af blå farvestof. Dets almindelige navn er blå falsk indigo. Planten kan være langsom med at etablere sig, men når den først er det, sender den en dyb taprot ned og kan ikke lide at blive bundet.\nUSDA voksende zoner: 3 til 10\nJordbehov: Gennemsnitlig, tør til medium fugtighed og godt drænet\nBorago officinalis er en underudnyttet plante, som er ironisk, fordi den er medlem af glem-mig-ikke-familien. Borage er et let at dyrke årligt, som vil selvså. Det betragtes som en urt med medicinske egenskaber, herunder arbejde som vanddrivende middel og en blødgørende middel. Det er også en kulinarisk urt med en duft og smag, der ligner agurker. Bladene bliver stikkende, når de modnes, men du skal lade nogle af dem vokse for at få de livlige blå blomster, som også har en mild agurkaroma.\nUSDA-vækstzoner: 2 til 11\nJordbehov: Rig og godt drænet (men tåler dårlig, tør jord)\nBlue Mist Busk (Caryopteris x clandonensis)\nDen blå tåge busk ( Caryopteris x clandonensis ) skaber virkelig en dis af blå i sensommeren. Når den er i blomst, vil den være dækket med summende bier, der elsker dens nektarrige blomster. Det betragtes ofte som en underbusk, hvilket betyder, at den har træagtige stængler. Planten blomstrer på nyt træ og bør skæres inden for inches af jorden i det tidlige forår. Bortset fra det er det vedligeholdelsesfrit. Der findes flere kultivarer i forskellige blå nuancer. 'Grand Bleu' er en rig, mørkeblå; 'Longwood Blue' er en lys, lyseblå; og 'Sunshine Blue' har lavendelblå blomster på lyst guld løv.\nJordbehov: Løs, klam, medium fugtighed og godt drænet\nUanset om du kalder dem blåblomster eller ungkarsknapper, er Centaurea cyanus en charmerende vilde blomster. Det fik navnet kornblomst, fordi det voksede vildt i europæiske kornmarker. Bachelor-knap skete, fordi ungkarne tilsyneladende ville bære blomsten i deres lapeller, da de gik på banen. Plantens rigelige blomster er stikkende skiver, der ligner noget med tistler uden tornerne. Det er en årlig, der vil selvså. Bjerge bluet ( Centaurea montana ) betragtes som en flerårig kornblomst.\nJordbehov: Gennemsnitlig, medium fugtighed og godt drænet\nGentianer (Gentiana sp.)\nDer er hundreder af gentianere. Ikke alle af dem er blå, men så mange er, at det er umuligt at tale om blå blomster og ikke inkludere dem. Der er naturligvis meget forskellighed blandt arterne, men de fleste er alpine eller skovplanter, der foretrækker de køligere, våde sæsoner. Gentiana dahurica er en blomster i sæsonen og har en tendens til at sprede lidt mere end andre sorter. Det har den velkendte femblad, let rørformede form af de fleste gentianere. Nogle af de forårsblomstrende arter, inklusive gentian alpina og gentian angustifolia, er mere matformende med rørformede blomster.\nJordbehov: Fyldig, sur og jævnt fugtig\nHimalaya blå valmue (Meconopsis betonicifolia)\nDen Himalaya blå valmue ( Meconopsis betonicifolia ) er en havearbejdslegende. Nogle betragter det endda som testen af en havemester. Det kan være vanskeligt at dyrke, fordi det er hjemmehørende i bjergene i det sydøstlige Tibet, hvor det bor i et skyggefuldt, fugtigt husly. Ikke mange af os kan skabe klimaet i Tibet i vores haver, men nok gartnere har haft succes til at gøre det værd at prøve. Under gode forhold kan det sprede sig og staude, men selv dyrkning af planten i en enkelt sæson er værd at behandle. Frøpakkerne har normalt detaljerede anvisninger for såning, og nogle gartnere rapporterer om stor succes vintersåning af disse frø.\nJordbehov: rig ler eller loam, konstant fugtig og godt drænet\nkan du lægge et hegn på din ejendomslinje\nNigella damascena fik navnet Love in a Mist på grund af dets luftige, dildignende løv, der omgiver blomsterne. Det er en frit sående årlig blomst, der vil gemme sig i hele din have. Planterne kan ikke lide at blive flyttet, men du kan sprede frø for at have det i forskellige områder. Frøene har brug for lys for at spire, så dæk dem ikke. Nigella blomstrer i løbet af sæsonen, og det gør en fantastisk snitblomst.\nJordbehov: rig, fugtig og sandet\nLungwort er en af de første planter, der vokser op om foråret. Og selvom ikke alle sorter blomstrer blå, er de, der gør det, lysende. Du er måske bekendt med de brogede bladvarianter. Nogle er prikket med hvid, og andre vaskes med sølv. Disse ser godt ud hele sæsonen, skønt mange af de almindelige grønbladsorter har de mest strålende blå blomster. Disse planter er skyggeelskere og ser smukke ud i skovindstillinger.\nJordbehov: Fyldig, fugtig, neutral til alkalisk og godt drænet\nSort og blå salvie (Salvia guaranitica)\nDen slående kombination af levende blå blomster og sorte kegler på sort og blå salvie ( Salvia guaranitica ) er grund nok til at prøve at dyrke planten. Det er også en kolibri og stor sommerfuglmagnet. Du kan se det opført som brasiliansk salvie eller blå anis salvie. Det er flerårigt for USDA-hårdhedszone 7 og kan blive aggressiv i nogle områder. I køligere zoner er planten populær som en årlig. Det er højere end de fleste af de årlige salvias og unikt i form og farve.\nUSDA-vækstzoner: 7 til 10\nJordbehov : Skumle, jævnt fugtig og godt drænet\nDet kaldes Siberian squill, men disse små pærer vil blive naturlige i USDA-zoner 2 til 8. Alt plantens behov er lidt køligt for at udløse sin vinterhvile. Mens den er i dvale, bygger den op energien til at reproducere og blomstre meget tidligt på foråret. Når det får lov til at sprede sig vidt og bredt, kan det forvandle et landskab til et hav af blå blomster. Som med de fleste tidlige pærer har det normalt få skadedyr eller problemer. Den har brug for fugt, mens den vokser og tørrer under den sovende.\nUSDA voksende zoner: 2 til 8\nJordbehov: gennemsnitlig og godt drænet


Livlig trafik i lufthavn | Berlingske Business\nLivlig trafik i lufthavn\nSelv om Odense Lufthavn ikke længere har rutetrafik, og man samtidig har problemer med at få penge fra det firma, Plane\nStation Danmark, som har forpagtet lufthavnen, så er der livlig aktivitet i Fyns eneste lufthavn.\nI sidste uge rundede\nman således operation nummer 20.000 i 2002, hvilket er en stigning i forhold til 2001 på 17 pct. Stigningen er endda sket\ni et år, hvor lufthavnen var delvist lukket i tre måneder på grund af udvidelse af landingsbanen til 1845 meter,\nså lufthavnen fremover kan tage større fly.\nLufthavnen ejes af Fyns Amt og fem fynske kommuner, og den har økonomiske problemer,\nfordi Plane Station Danmark ikke har betalt forpagtningsafgiften i mere end et år. I sidste uge vedtog den ellers økonomisk\ntrængte Odense kommune at bidrage til lufthavnens fortsatte drift, og det har sammen med den øgede trafik skabt fornyet\noptimisme hos lufthavnschef Erry Knudsen.\nStigning i taxifly\n- Vi har både charterflyvninger, men især oplever\nstigninger i taxiflyvninger, siger han.\nOg selv om flere fynske erhvervsfolk er skeptiske overfor det rimelige i, at amter og\nkommuner for skatteyderkroner driver lufthavnen, så kan han konstatere, at mange virksomheder bruger lufthavnen.\nvar ledende folk fra en stor fynsk virksomhed i sidste uge i Ukraine med taxifly fra og tilbage til Odense Lufthavn.\ntimer er kostbare, og derfor er det en god forretning, når de eksempelvis skal til østeuropæiske lande, hvor flyruterne\ner få, og ventetiden derfor kan blive rigtig lang, at de tager taxifly herfra, siger Erry Knudsen.\nHan har også noteret\nsig, at Plane Stations britiske ejere, Wiggins Group, oplever øget trafik på sin lufthavn tæt ved London, og han\nhåber, det vil kunne smitte af på lufthavnen i Odense\nUdover charter- og taxiflytrafik har det hastigt\nvoksende flyfirma Ait Alpha sit hovedkvarter i lufthavnen, som både driver handel og service af private fly og firmafly samt\nhelikopterflyvning på Grønland, ligesom flyveskolen i Roskilde har skoleflyvning.\nDet var netop et fly fra flyveskolen\nCenter Air i Roskilde, som var kunde nummer 20.000 i lufthavnen.\nLufthavnens bestyrelsesformand, Bogenses tidligere borg-mester\nFranz Bernstorff, er også optimistisk.\n- Vi forhandler til mange sider om at skaffe trafik til lufthavnen, og det er kun\net spørgsmål om tid, inden de første charterfirmaer begynder at bruge os, siger han.\n-Lige nu er rejsebranchen\ni knæ, men det kommer igen, påpeger han.


ProLearning | Trends indenfor e-læring i 2020\nNu er vi efterhånden kommet godt i gang med det nye år, som i den grad er påvirket af Coronavirus. Én af de ting man godt kan fortsætte med trods coronavirussen er, at gennemføre samt at udvikle e-læring. På baggrund af de tendenser vi har oplevet gennem det seneste år, samt indsigter fra det globale marked, har vi derfor samlet vores bud på, hvilke e-læringstrends der bliver store i 2020.\nTilpasset læring kommer af det engelske udtryk Adaptive Learning, og handler om, at personalisere læringen til den enkelte bruger. I forbindelse med e-læring handler det især om at understøtte tilpasning af indholdet, således brugerne har mulighed for at justere vejen gennem læringen efter deres egne individuelle behov. For eksempel kunne det være, at dine medarbejdere kun gennemgår de moduler som er relevante i forhold til deres specifikke arbejdsområder, eller at dine medarbejdere tager en test inden de går i gang med e-læringen, som giver indblik i, hvilke emner, der er relevante for dem at tage.\nFordelen herved er, at der ikke spildes unødig tid og ressourcer. Desuden giver det brugerne en følelse af at være i kontrol over egen læring, hvilket vil højne brugeroplevelen, idet mennesker har et helt grundlæggende behov for at føle sig i kontrol.\nAugmented reality er en tilbagevendende trend, som vi spår vil fortsætte ind i 2020. Augmented reality kaldes også udvidet virkelighed, og opnås ved at kombinere elementer fra den virkelige verden med computergenerede billeder, lyd eller grafik. I e-læring kunne dette for eksempel foregå ved at præsentere et billede eller video fra den virkelige verden, og tilføre det et virtuelt lag, således kursisterne kan interagere med det. På den måde vil kursisten opleve at e-læringen får et mere praksisnært udtryk, som de kan genkende fra deres egen hverdag. Dette vil medføre, at kursisten har lettere ved at relatere indholdet til det de oplever i virkeligheden, hvilket skaber et højere engagement blandt brugerne.\nHos ProLearning oplever vi også et større fokus på dataanalyse og rapportering. Derfor spår vi Big Data, som en af de helt store trends i 2020. Big Data handler om at udnytte de indsigter, der kan indsamles for eksempel et Learning Management System. Eksempler på sådanne data kunne være quizresultater og status på gennemførsel. Disse data kan give virksomheder og organisationer vigtige indsigter i kursisternes niveau og kompetencer. Trenden består således i, at sætte lid til denne data og benytte den til at finpudse e-læringen, og dermed levere en mere effektiv læringsproces.\nLedelsesinformation og kompetencestyring\nI forlængelse af trenden Big Data, som er præsenteret ovenfor, så oplever vi også en trend i form af kompetencestyring i forbindelse med e-læring. Idet der er kommet større fokus på datadrevne strategiske beslutninger, oplever vi et større behov fra ledere om, at få indblik i medarbejderes resultater på e-læringen. Denne indsigt bruges især i sundhedssektoren, hvor ledere skal kunne dokumentere, at medarbejdere har bestået specifikke kurser. Nogle LMS systemer kan ved hjælp af organisationshierakiet opsætte e-læring og aktiviteter så det passer til specifikke målgrupper.\nVi oplevede i 2019, at video-baseret læring var en stor trend. Vi mener helt bestemt, at denne tendens vil fortsætte ind i 2020. Videoindhold er visuelt tiltalende og som regel let at absorbere, fordi det i højere grad handler om at illustrere indholdet i stedet for blot at fortælle om det. Dette gør video-baseret læring til en effektiv måde at viderebringe information på.\nNoget af det mest effektive, når det kommer til effektiv læring er gamification. Gamification har også været en vedvarende trend indenfor e-læring gennem de seneste år, og det ser også ud til at fortsætte ind i 2020. Gamification handler om at inddrage forskellige spilelementer i e-læringen, hvilket for eksempel kan ske gennem interaktive quizzer eller ved at belønne kursisterne med point eller et badge, når de gennemfører et modul. Grunden til at gamification fungerer så godt, er fordi det tilfører et underholdende element til læringen, hvilket gør indholdet mere tiltalende samt øger motivationen og engagementet hos brugerne.\nadobe captivate, adobe captivate 2017, adobe captivate 2019, adobe captivate 9, blog, e-læring, e-learning, elearning, review, trends 2020


McDonald’s har netop præsenteret det største fald i de månedlige salgstal i USA i mere end ti år. Et nyt koncept, som netop nu udrulles i hjemlandet, skal redde den skrantende fastfood-forretning.\nOffentliggjort: 09.12.14 kl. 15:53\nDen pressede amerikanske fastfoodkæmpe McDonald’s præsenterede i denne uge flere dårlige nyheder. Salget er raslet ned i verdens største fastfood-kæde og butikslukninger i Rusland og en leverandørskandale i Kina har skubbet yderligere til den dårlige udvikling koncernen er inde i.\nOg i denne uge vidnede de seneste månedlige salgstal fra USA om det største fald i et årti. Det skriver Bloomberg.\nDe såkaldte same-store salgstal – dvs. salget i de forretninger der har været åbne i mere end et årti – viste således et fald på 4,6 pct. i november. Det er det største fald i salget siden juni 2001 og markerer samtidig den syvende måned i træk med en nedadgående kurve.\nMcDonald’s har for nylig annonceret en omfattende omstrukturering af selskabsstrukturen i USA for at modvirke den skuffende udvikling, man er inde i. Det indebærer bl.a., at der bliver større mulighed for at restauranternes menu tilpasses de forskellige amerikanske regioner.\nMcDonald’s vil ændre struktur\nOg den større frihed i forhold til tilpasning af menuen skal også videregives til kunderne, skriver Bloomberg i en separat artikel.\nMcDonald’s lancerede for nylig et nyt byg-selv-burger-koncept kaldet Create Your Taste ved nogle få restauranter i det sydlige Californien, og det koncept skal nu udvides til yderligere fem amerikanske stater, ligesom man giver kunderne mulighed for at vælge mellem endnu flere ingredienser.\nUSA's svigtende appetit koster McDonald's


Fuld og skæv chauffør kørte ind i bil og autoværn - sn.dk - Sydkysten\nArtiklen: Fuld og skæv chauffør kørte ind i bil og autoværn\nFuld og skæv chauffør kørte ind i bil og autoværn\nOpdateret 13. november 2020 kl. 10:14\nSydkysten - 13. november 2020 kl. 10:10\nTorsdag klokken 14.16 skete et sammenstød på Køge Bugt Motorvejen ved Greve Nord, da en varebil stødte ind i siden på en personbil. Føreren af varebilen standsede ikke efter uheldet, men fortsatte videre ad motorvejen, hvor varebilen slingrede og flere gange påkørte midterrabattens autoværn.\nEn patrulje blev sendt hurtigt frem til Køge Bugt Motorvejen hvor de fik standset varebilen, som blev ført af en tydeligt påvirket 24-årig mand fra Græsted. Han blev sigtet og anholdt for narkokørsel, og taget med til en blodprøveudtagelse.\nDen 24-årige havde desuden aldrig taget en kørekort og blev sigtet for kørsel uden førerret. Politiet ransagede varebilen, hvor der blev fundet 10 gram amfetaming og 111 ml flydende GHB, som den anholdte blev sigtet for at besidde og narkoen beslaglagt.\nEfter blodprøveudtagelse vurderede politiet, at den 24-årige var så påvirket, at han ikke kunne tage vare på sig selv, så han blev taget med til afrusning i detentionen. Han blev løsladt senere på eftermiddagen, og kan nu forvente at høre mere fra politiet i sine sager, når blodprøven er blevet analyseret.


Browse: Home / Våbnet / Espingolen\nPosted by admin on 23/11/2013 in Til lands, Våbnet | 352 Views\nUnder de to slesvigske krige havde Danmark hurtigskydende våben. Opfindsomme danske militærfolk havde i første halvdel af 1800-tallet udviklet et slags “forlademaskingevær” – espingolen.\nAndreas Anthon Frederik Schumacher havde som premierløjtnant i ingeniørkorpset oplevet englændernes bombardement af København i 1807, hvor der for en af de første gange i krigshistorien, blev anvendt brandraketter. Han blev primus motor for udviklingen af raketvåbnet i Danmark og blev i 1818 udnævnt som chef for det nyoprrettede raketkorps. Schumachers eksperimenter med raketter blev en skuffelse, men sideløbende opfandt han espingolen, som på grund af dens større træfsikkerhed var mere lovende end raketterne. Espingolen fungerede som et romerlys.\nEspingolen på Tøjhusmuseet i København\nEspingolen i krig\nI 1842 blev raketkorpset ophævet og forsøgene med og fremstilling af raketter og espingoler blev nedprioriteret. Der havde været meget hemmelighedskræmmeri omkring raketkorpset, for at potentielle fjender ikke skulle opdage, at Danmark i besiddelse af et “hemmeligt våben”. Der var altså ikke mange i hæren, som vidste hvordan espingolerne kunne anvendes og det var medvirkende til, at de kun kom til anvendelse omkring fem gange i den første slesvigske krig 1848-50. Selv om espingolen havde en tilfredsstillende virkning på fjenden, kunne den ikke måle sig med det regulære artilleri, som netop i den første slesvigske krig udmærkede sig gang på gang.\nUnder treårskrigen blev der igen sat fuld kraft på forsøg med at videreudvikle espingolen. Schumacher, espingolernes fader, var død allerede i 1823, men espingolen havde i overkrigskommisær N. J. Löbnitz en fået ny opfindsom ildsjæl. Han kunne i 1850 præsentere orgelespingolen, der bestod af tyve rør med hver femten skud. Man kunne efter eget valg affyre alle rørene på en gang eller enkeltvis. Der var altså muligheder for at sende hel byge af kugler mod fjenden. Orgelespingolen nåede ikke at debutere i den første slesvigske krig, og den generelle mistillid til espingolerne medførte, at den blev overført til Tøjhusmuseets historiske samling allerede inden den havde været i brug.\nOrgelespingolen på Dybbøl skanser\nI december 1863, da det igen trak op til krig, kom krigsministeriet i tanke om at give espingolerne en chance til. Löbnitz’ orgelespingol blev hentet frem fra den historiske samling, og han fik ordre på at fremstille yderligere fire orgelespingoler.\nDen 7. april 1864 foretog major Kauffman fra artilleriet et forsøg på Als med en af de nye orgelespingoler. Han var imponeret over våbnets hurtige ild og dets træfsikkerhed, og anbefalede, at de blev anvendt til forsvaret af Dybbøl skanser.\nEtløbet Espingol på Tøjhusmuseet i København\nOm natten til den 10. april blev fire orgelespingoler opstillet i løbegravene i mellem skanserne. De femten mand, som var afsat til at betjene espingolerne, havde ikke lejlighed til at affyre dem inden preussernes stormangreb 18. april. En tilfangetagen dansk officer skal have set en orgelespingol beskyde preusserne under stormangrebet, mens han blev ført væk. Ellers ved man kun, at fire orgelespingoler faldt i preussernes hænder. Den femte orgelespingol fra 1850, som Löbnitz havde sat i stand, fandt preusserne på et depot på Als, da de erobrede øen.\nDen 20. juli 1864 blev yderligere tyve orgelespingoler færdige, men der havde krigen været slut i otte dage. I 1876 blev det besluttet endeligt at kassere espingolen som en del af hærens materiel. På det tidspunkt havde det hurtigtskydende bagladegevær vundet indpas overalt i Europa også i den danske hær.


Du er her: Home Tønder, Løgumkloster m.fl. - Retningslinjer og indsatser Indsatser i Rørkær-Jejsing Vandværks indvindingsoplande Kommunens overvågning\nVi vil overvåge nitratudvaskningen på arealer i Rørkær-Jejsing Vandværks indvindingsopland. Vi vil også følge udviklingen af udvalgte stoffer som vi har mistanke til.\nRørkær-Jejsing Vandværk har ved begge vandværker pesticider og pesticidrester i råvandet. Værdien for Bentazon ved Rørkær Vandværk og BAM ved Jejsing Vandværk overskrider af og til kravet til drikkevandskvalitet. Pesticiderne og pesticidresterne er en kendt trussel mod grundvandet og drikkevandet, men der kan også være stoffer, som der ikke er kendskab til. Blandt andet fra det omkringliggende boligareal, landbruget og den kortlagte forurenede grund, der ligger indenfor Jejsing Vandværks indvindingsopland.\nFor at sikre at Rørkær-Jejsing Vandværk fremover kan overholde kravene til drikkevandskvaliteten,　bliver udviklingen af de tilstedeværende og eventuelt mulige stoffer i grundvandet fulgt. Rørkær-Jejsing Vandværk skal efter tilsynsbekendtgørelsen foretage en boringskontrol for den enkelte boring hvert fjerde år. En analysefrekvens på et års mellemrum vil give et bedre overblik over udviklingen for de analyserede stoffers indhold.\nVi følger analyserne, der indsendes til os.\nVi vil for hvert dyrkningsår beregne nitratudvaskningen på arealerne i Rørkær-Jejsing Vandværks indvindingsopland. Beregningerne er teoretiske og baseret på indberettede data. Vi vil ud fra beregningerne sammenholde udvaskningen af nitrat fra arealerne med råvandskvaliteten fra vandværksboringerne og moniteringsboringer. Herudover følger vi udviklingen af andre udvalgte stoffer, som der bliver analyseret for under vandværkets overvågning. Vandværket får foretaget en kontrol af udvalgte stoffer fra den enkelte vandværksboring hvert andet år, og fra moniteringsboringerne hvert år.


Luksusgenbrug er tidens trend | TV2 Nord\nLuksusgenbrug er tidens trend\nTøjstory åbnede i november 2013, og har i dag masser af faste kunder, der er vilde med luksusgenbrug. Foto: Christell Maria Iversen\nI Aalborg har et ungt par med stor succes åbnet op for Tøjstory. En butik, der er fyldt med dyre mærker til en billig pris.\n13. feb 2014, kl. 17:49\nMassevis af mærkevarer. Malene Birger, Margit Brandt, Burberry, Louis Vuitton og Mulberry.\n24-årige Isabella Holmgaard åbnede for fire måneder siden butikken Tøjstory på Boulevarden i Aalborg sammen med sin kæreste.\n- Jeg fik idéen, fordi jeg gerne ville sælge meget af det lækre tøj, som jeg ikke brugte længere. Så klagede jeg til min kæreste Theis over, at det tog så lang tid over nettet, og så besluttede vi os for, at vi skulle åbne en butik sammen. For som han sagde, så måtte der være mange andre piger, der også gerne ville sælge deres tøj, fortæller Isabella Holmgaard.\nDet er luksusgenbrug, der sælges i butikken. Konceptet er nemt og enkelt. Hvis du har alt for mange fejlkøb eller bare alt for meget tøj, så kan du sælge det til Tøjstory.\n- For at det skal køre rundt for os økonomisk, så får de, der kommer ind med tøj, 40 procent af salgsprisen, når varen er solgt i butikken, og vi får så resten, forklarer Isabella Holmgaard.\nLuksusgenbrug er blevet et hit over alt i Danmark. Butikken i Aalborg har også på kort tid fået et fast kundesegment.\n- Jeg finder så mange smukke ting her i butikken. Det er blevet min yndlingsbutik, siger pensionist Jette Bang.\n- Og som studerende kan jeg få råd til mere af det tøj, som jeg virkelig gerne vil gå i. For eksempel Burberry. Det havde jeg slet ikke haft råd til, hvis det ikke var fordi, det var genbrug, fortæller Astrid Hedeberg Møller.\nIsabella Holmgaard og kæresten er blevet så vilde med forretningslivet og konceptet, at de har planer om at åbne en Tøjstory i Aarhus i løbet af i år.\nSe mere om Tøjstory i udsendelsen torsdag aften klokken 22.20.


Din perfekte pumpeløsning – ned til sidste detalje. For at komplettere det store udvalg af SEEPEX-pumper, -udvalg og -materialer, kan du også vælge tilbehør fra vores produktprogram for endnu større driftspålidelighed, længere levetid og optimal produkthåndtering.\nSmart Seal Housing (SSH) er det seneste nye inden for Smart Conveying Technology (SCT). Denne tekniske innovation giver den hurtigste og mest simple vedligeholdelse, hvorved den mekaniske akseltætning kan udskiftes, uden det er nødvendigt at fjerne rørføringen eller sugehuset.\nNormalt har det været nødvendigt at fjerne rørføringen og pumpens sugehus for at give adgang til akseltætnings huset, når den mekaniske akseltætning skulle udskiftes. Dette er en tidskrævende proces.\nMuliggør fjernelse af stationært sæde igennem lanternen for komplet tætningsudskiftning\nKan eftermonteres på en eksisterende pumpe eller leveres som en option på en ny pumpe\nVelegnet til enkeltvirkende mekaniske standardakseltætninger\nSugehuset og sugeledningen behøver ikke at blive afmonteret\nReduceret "nedetid" til udskiftning af den mekaniske akseltætning\nNem montering af den mekaniske akseltætnings stationære sæde\nNem adgang til det kardanled