Venstreorienterede Voldsmænd ! | Debat | SOL.dk\nForside » Venstreorienterede Voldsmænd !\nVenstreorienterede Voldsmænd !\nVenstreorienterede Voldsmænd ! aristoteles\nSå kom turen til Sandholmlejren. Fra alle flanker var alt planlagt i mindste detalje. Lejren var rømmet. -I god tid før aggressionerne var fastlagt til at bryde løs og hærværket sat igang, var politiet og den samlede verdenspresse på plads.\nDesværre havde panserne været så tarvelige at medbringe tåregas, som unægtelig satte en kendelig dæmper på entusiasmen. Men som en stolt, hætteklædt aktivist dog kunne fortælle Politiken, lykkedes det ham med en bolrsaks at komme helt frem til hegnet, og klippe to tråde over.\nIalt blev ca. 40 personer arresteret og kørt på stationen, for ulovligheder mod politiet, som vel bare gør deres pligt for samfundet som betaler dem for dèt. -Så nu kan offentligheden vel forvente en lang række klager fra, -oldemødre mod politivold! -og kryk-husarer mod det samme?\nMen ifølge begge TV-stationer samme aften, var den smule venstreorienterede hurlumhej, såmænd ikke det værste dèn dag! -Nææh, det var de højreorienterede! -De havde været så nedrige at finde på at lægge vådt, slimet efterårs løv på skinnerne, så S-togene, som skulle bringe aktivisterne frem, blev forsinkede. Og dét var utilgiveligt, da det medførte at hele den planlagte seance, ved lejren blev udskudt. Hvilket igen betød at verdenspressen, såvel som ordensmagten måtte tage til takke med opvarmet aftensmad den dag!\nSådan kan man jo også se på det, ikke?\nJohhh din synsvinkel kan man altid have Pst***\nhvis man er tiltet nok i sit hoved, men der skal godt nok noget tilt til.\nVold mod pigtråd og kyllingehegn hallo du der\nDet bliver man ikke voldsmand af.\nfå dig et job anonym\nistedet for at sidde her dag ud og dag ind og forsøge at fylde os andre med dine præfabrikerede løgne. mon ikke det er på tide du giver noget tilbage til samfundet istedet for bare at lukke lort ud.\nDu er jo en løgner og terror-støtte en-aegte-dansker\nHøjrefløjens voldsmænd, klippede et fiberkabel over. Det kostede mange penge. Men det stopper ikke der. Det er vist terror når man saboterer et lands infraktruktur.\nSå luk røven din landsforædder. Terror-støtter som dig skulle skulle have taget passet og have sparket ud af landet.\nDu er ikke dansk, tro endelig ikke det. Rejs du ned til dine taliban venner landsforædder.\nperson er jeg realistisk orientere\nder er stort mangel på hjælp i suppekøkkenet, du er velkom støtte samfundet\nVi ses, og vær opmærksom på de manglende verdenspresse[:)]\n"Luk røven" Demokrat1\nHer ser vi et glimrende eksempel på venstrefløjens evindelige skåltaler om dialog udført i praksis. "Luk røven, når du ikke tænker præcis som os". Man kan sandelig se hvor tolerant venstrefløjen er.\nHvem var det forresten lige, der smadrede København for 70 millioner kroner? Og fik et hus som belønning? Var det ikke VENSTREEKSTEME? Nej, det kan det ikke have været, for de er jo imod vold og hærværk ...\nI går Sandholmlejren, i dag Christiania, i morgen et andet sted. Men VOLD og HÆRVÆRK fra den ekstreme venstrefløj er altid sikker.\nHold op, en gang hykleri du står for!\nHykleriske demonstranter leif- p\nDet er nogle hykleriske og falske demonstranter der demonstrerede ved Sandholmlejren. De gør det kun for at vise omverdenen hvor gode og frelste de er, men KUN overfor en meget lille gruppe mennesker. De psykiske syge der lever under kummerlige boligforhold vil disse FARISÆRER da skide et stykke, da disse syge mennesker ikke øger Danmarks anseelse udadtil. Denne demonstration viser med al tydelighed hvor ynkelig og hjernevaskede disse "her kommer jeg kan alle se mig og kan alle høre mig" demonstranter er. Leif\nHøjrefløjens skåltale: en-aegte-dansker\nVi saboterer den danske infrastruktur, når i ikke er enige med os. Eller, vi slår tilfældige ned i fx Århus. (nu da du blander alt andet ind det.)\nResten kan jeg på nogle få punkter være enig med dig i. Nu er jeg så bare heller ikke autonom. Det kunne være sjovt, hvis folk herinde, som dig fx, fortalte om de var medlem af en yderligtgående fraktion uden fornuft.\nJeg kan da lægge ud. Det er jeg ikke.\nBlind på det ene øje er du Hallo du der\nog så lukker du det andet. Københavns kommune havde givet de unge ungdomshuset og derefter solgt det til Ruth Evensen fanatisk kristen formodet børnemishandler. Sandholmlejren var et hegn.\nChristiania var et hus der skulle ryddes af politiet.\nSpis dog brød til og referer dog rigtigt.\nAt du har en twisted tankegang behøver du ikke at udbassunere. Det er pinligt for dig.\nHar du det samme problem ? Hallo du der\nAt det var af et godt hjerte . Den tanke kunne slet ikke strjfe dig. Så hvem er farisæren ? Måske digselv.\net godt hjerte kan diskuteres leif- p\nJA men KUN for de få. De er stadigvæk nogle hykleriske farisærer, hallo du der jeg rørte vist ved et meget ømt punkt, Så længe du forsvarer disse demonstranter så er du lige så hyklerisk og hjernevasket.\nLandsforædder ?. Mjølner.\nDette ord skulle vel ikke rigtigt komme fra dig !...... eller din turbanklædte Professionelle væbner !.......... vel ?\nVOLD mod politiet socrates\nflere af de anholdte blev bragt ind pga direkte vold mod embedsmand i funktion!\nHar masser at socrates\ngøre godt med!!\ndette er som kun et fritidsjob, for at kunne irritere dig, -som een af de mange som ikke magter at argumentere, men kun kan lukke lort ud!!\nden rene ynk, -jeg må græmmes og have medlidenhed!!\nEn skulle vel sige sandheden.. en-aegte-dansker\nomkring Aristoteles. Det måtte jo komme, vi kan jo ikke blive ved med at kalde en skovl for ribs.\nDen må oversættes socrates\nDu er en landsforrædder, der støtter/forsvarer terror mod Danmark.\nSkrid nu ned til dine Taliban-venner du åbenbart holder så meget af.\nDu plejer jo en-aegte-dansker\nAt slette dine egne indlæg og derefter at give Sol skylden. Vi kender rutinen Sokrates..Det er ved at blive gammelt.\nIgen forkert!! socrates\nHvor mange gange skal jeg bryde ind med formaninger??\n1. soCrates: idet det ville være en spot at sammenligne sig selv med en legende fra den græske mytologi!\n2. Har aldrig!! - gentager aldrig nogensinde slettet eet eneste af mine egne AKTUELLE indlæg!! Solen, og kun deres åbenlyst venstreorienterede observans kan slette, hvad de ikke synes skal offentliggøres!!\n3. er er ingen rutine, -ene og alene realistisk observans!!\ntror det er tid til lidt selvransagelse anonym\nhar fulgt dig i en lang periode og jeg må opfordre dig endnu en gang til at finde noget fornuft i din hverdag. medmindre herren ikke er klar over det så er dine ord jo ikke endegyldige, ej heller er du svaret svøbt i sandhed - du lukker så meget ligegyldigt lor ud at det næsten er ved at være til grin. og så ophøjer du dig selv i forhold til andre mennesker. fyføj.\nSom de Røde lider af begrebsforvirring når de er trængt op i en krog !........... Rodvad påstår også at både Stalin Pol Pot, og formand Mao var højreorienterede !...... [:D][:D][:D]\nJeg siger LUK Sofus\nChristiania en gang for alle det giver kun problemer, og de er snyltere på samfundet[:(][:(]


Hadsundvej 1 - Blandet bolig/erhverv 9000 Aalborg\nHadsundvej 1, Aalborg\nVelbeliggende investeringsejendom i Aalborg - fuldt udlejet\nEjendommen er velbeliggende i Aalborgs attraktive bydel - Vejgård med tæt afstand til Ø-gadekvarteret og Østre Havn.\nBygningen er opført med ydervægge i røde mursten, dog med pudset facade i stueniveau. Ejendommen som er gennemgribende renoveret har fået nyt tag samt nye kviste, nye tagrender og nedløb. Under taget er der lavet ny isolering. Tagkonstruktionen er bestående af sadeltag belagt med eternitplader.\nBygningen har endvidere fået ny hulmursisolering, ny varmeveksler og cirkulationspumpe. El i hele ejendomme er udskiftet, herunder nye el-tavler i kælder, el i lejlighederne, dørtelefon mv.\nPå facaderne - for og bag - er fugerne udskiftet og facaden er vandskuret. Der er isat ny hoveddør. Opgangen er renoveret med brandsikring af opgang, ny belægning på trappen og maling af trappeopgang fortil. Bagtrappen er nedlagt og inddraget til nye bad til boligerne. Nye postkasser er opsat.\nI kælderområdet er der isat nye vinduer og døre, hertil er der etableret nye tremmerum samt opsat to industrivaskemaskiner med poletbetaling (kiosken sælger poletter).\nLejlighederne er ligeledes renoveret og alle boliger har fået nye badeværelser opbygget komplet fra bunden. Der er lavet nyt gulv med gulvvarme. Al interiør på badeværelserne er under 8 måneder gamle, herunder håndvaske, fliser mv.\nI lejlighederne er væggene opbygget, nypudsede og filtet. Der er lagt nye laminatgulve i 5 lejligheder og nye parketgulve i 3 lejligheder. Alle boliger fremstår lyse og nymalede, med nyt køkken inklusiv nye hvidevarer og emhætter med kulfilter. Flere lejligheder har endvidere fået nye radiatorer, og alle vinduer er plastik og er for nyligt blevet justeret.\nSamlet etageareal: 619 m² - heraf 483 m² bolig og 136 m² erhverv\nCentral placering tæt ved Vejgård Bymidte og Østre Havn\n1 erhvervslejemål og 8 boliglejemål\nÅrlige lejeindtægter: kr. 738.423,-\nGennemgribende renoveret og istandsat efter BRL §5, stk. 2\nAfkast 1. år: 4,4 %\nPris: kr. 13.750.000,- kontant


VVS Trading - Join us\nSælger – Midtjylland\nVVS Trading søger en yngre energisk og struktureret retail-sælger der kan sælge og skabe værdi for vores kunder i Midtjylland\nVores sælger i Midtjylland går på velfortjent pension. Derfor søger vi nu en sælger der kan vedligeholde og udbygge salget i området.\nDu vil, i tæt samarbejde med salgschefen og det øvrige salgsteam, få stor indflydelse på at drive salget og aktiviteterne i Danmarks førende retail-butikker, som primært består af byggemarkeder og specialforretninger.\nSalg og eksponering af produkter.\nTilretning af sortimenter ved kunder.\nSupport til butikker i forbindelse med ombygninger.\nOpfølgning på kampagner.\nOpfølgning på aftaler med indkøbskæder.\nSparring og undervisning af personalet hos vores kunder.\nOpsøge nye kunder og muligheder i markedet.\nErfaring fra branchen eller lignende stilling.\nProduktkendskab er en fordel.\nDu tager ansvar og kan træffe selvstændige beslutninger.\nDu forstår vigtigheden af teamwork, og det positive samarbejde med kunder og kollegaer er en selvfølge for dig.\nOptimalt er du bosiddende i Midtjylland.\nJob i en vækstorienteret virksomhed.\nJob med stor indflydelse for den rette.\nJob med gode kollegaer og et stærk team med plads til dig.\nAnsøgningsfrist. Ansøgninger vurderes løbende.\nEvt. spørgsmål til jobbet kan stilles til Salgschef, Keld Kristensen på telefon 2025 5352.\nAnsøgning og CV sendes til Business Partner Otto Jacobsen i erhvervshuset.dk på mail: post@erhvervshuset.dk. Ansøgningen bedes mærket ”Sælger”.\nVVS-TRADING er en del af Ahlsell Group. Igennem mere end 47 år har VVS-Trading ApS været leverandør af VVS-artikler til retail markedet i Danmark. Virksomheden beskæftiger 40 medarbejdere indenfor indkøb, logistik, salg, marketing, lager og administration.\nAHLSELL Group er nordens største grossist indenfor VVS, EL og værktøj. Ahlsell Group tilbyder et stort udvalg af varer og tjenesteydelser til professionelle fagfolk og Retail. Ahlsell Group har selskaber i Sverige, Norge, Finland, Danmark, Estland, Polen og Rusland. Der er mere end 5800 ansatte og 230 grossistbutikker. Med 3 centrallagre gør vi det nemt at være kunde.\nDu kan læse mere om VVS Trading på hjemmesiden: www.vvs-trading.dk


Category Archive for "Event" | Glaze\nKom og hør hvordan førende skandinaviske firmaer har håndteret Enterprise IoT-Cloud udrulninger. D. 24. november inviterer vi nemlig til formiddagsseminar hvor vi gennemgår konkrete erfaringer med design af Enterprise IoT-Cloud løsninger på Microsoft Azure. Der vil også være inspiration til konkrete anvendelser og nye forretningsmodeller, samt præsentation af Microsofts Azure roadmap. Vi oplever at mange…\n04-10-2016 Internet of things (IoT) kan få afgørende indflydelse på danske virksomheders konkurrenceevne. Det kan der næppe være tvivl om længere. IoT og intelligente produkter kan fungere som katalysator for nye forretningsmodeller og være kilde til operationel effektivitet og produktivitet. Men hvordan vælger man den rette teknologi og leder projektet fra idé til færdigt produkt?…


Lassen Arkiv - Krigen dag for dag\nKrigen dag for dag > Lassen\n1942 – Snekastningen er ved at sprænge landkommunernes budgetter\n13. februar 2022 - 10:00 2. oktober 2021 - 13:32 Jacob Krause\tLeave a comment\nI Kolding Kommune har sneen ikke medført trafikstandsning.\nLigesom de to foregående vintre koster den megen sne landkommunerne dyrt. Belært af erfaring var der til indeværende års snekastning afsat ret rigelige beløb de fleste steder, men alligevel er budgetterne mange steder ved at være sprængt, og pligtkastning kommer til at afløse den kommunale snekastning.\nSognerådsformanden for Eltang-Vilstrup Kommune, gårdejer Berthelsen, Lilballe, udtaler over for os, at snekastningen i hans kommune i år har kostet 33 procent mere, end den kostede hele sidste vinter. Der af afsat 10.000 kr. til snekastningen, og de er på det nærmeste brugt. Når loftet er nået, går man over til pligtkastning. Som bekendt har kommunerne ikke måttet rydde med motorplov før for et par dage siden, da der blev givet dispensation, men denne tilladelse har man ikke benyttet. Når sneen er blevet så kostbar, skyldes de idelige snefald, der har lukket vejene, hver gang man lige havde fået dem ryddet, siger sognerådsformanden. Heldigvis er det dog lykkedes meget hurtigt at få vejene farbare igen.\nCa. 70 snekastere i Kolding Kommune\nKolding Kommune har gennemsnitlig haft 70 mand i gang med snekastning, oplyser stadsingeniør Lassen. Endnu kan man ikke sige, hvor meget sneen har kostet kommunen, men stadsingeniøren mener dog ikke, at det drejer sig om store summer. Stadsingeniør Lassen fremhæver, at de veje, som Kolding Kommune har skullet rydde, har været farbare hele tiden, så der ingen standsning har været i rutebiltrafikken af den grund.\nKilde: Uddrag, Kolding Avis, 13. februar 1942.


Dagligvaremarkedet Konkurrence og forbrugeranalyse 06/ PDF\nDownload "Dagligvaremarkedet Konkurrence og forbrugeranalyse 06/2011"\n1 Dagligvaremarkedet Konkurrence og forbrugeranalyse 06/2011 Juni 2011\n2 DAGLIGVAREMARKEDET KAPITEL 1 Dagligvaremarkedet Juni\n3 Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen Nyropsgade København V Tlf.: Amagerfælledvej København S Tlf.: On-line ISBN Layout: Wordspecialisten Billedmateriale: istockphoto Grafisk produktion: GP-Tryk A/S Analysen er udarbejdet af Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen. Økonomi- og Erhvervsministeriet 2\n4 DAGLIGVAREMARKEDET KAPITEL 1 Forord Dagligvaremarkedet er et stort og vigtigt marked. Årligt omsætter markedet for 105 mia. kr., og køb af dagligvarer udgør 15 pct. af de danske husstandes samlede forbrug. Tidligere undersøgelser foretaget af Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen har indikeret, at konkurrencen på dagligvaremarkedet ikke fungerer optimalt. Samtidig har de danske priser på dagligvarer i en årrække ligget over priserne i sammenlignelige EU-lande. Denne rapport indeholder Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens analyse af konkurrenceforholdene i dagligvarebranchen. Dagligvarebranchen er kendetegnet ved få store dagligvarekæder og ofte også få aktører på leverandørsiden. I analysen undersøges, hvordan konkurrencen på markedet påvirkes af samhandlen mellem leverandører og dagligvarekæder samt af udveksling af information blandt markedets aktører. Udviklingen i retning af større butikker i stedet for mange mindre er ikke gået så hurtigt i Danmark som i en række andre lande. Rapporten beskriver, hvilke konsekvenser den danske butiksstruktur kan have for konkurrencen og produktiviteten på dagligvaremarkedet. Tilbud og markedsføring via butikskædernes tilbudsaviser fylder meget på det danske dagligvaremarked. Rapporten beskriver, hvordan markedsføring gennem tilbudsaviser kan influere konkurrencen og priserne. Det er mit håb, at analysen kan skabe debat om, hvordan dagligvaremarkedet kan udvikle sig i fremtiden med det formål at fremme vækst og nye muligheder til gavn for forbrugerne. God læselyst! Agnete Gersing Direktør 3\n5 DAGLIGVAREMARKEDET KAPITEL 1 Indhold Kapitel 1 Resumé og hovedkonklusioner... 5 Kapitel 2 Beskrivelse af dagligvaremarkedet 2.1 Indledning og konklusioner Dagligvarehandlen Leverandører og sortiment Forbrugeradfærd og -præferencer Priser på dagligvarer Produktivitet i dagligvarehandlen Kapitel 3 Samhandlen mellem leverandører og dagligvarekæder 3.1 Indledning og konklusioner Samarbejder mellem kæder og leverandører Dagligvarekædernes forhandlingsstyrke Kapitel 4 Informationsudveksling 4.1 Indledning og konklusioner Teori om informationsudveksling Informationsudveksling via Nielsen Vurdering af informationsudvekslingen via Nielsen Kapitel 5 Produktivitet i dagligvarehandlen 5.1 Indledning og konklusioner Butiksstruktur og regulering Produktiviteten fremover Kapitel 6 Markedsføring via tilbudsaviser 6.1 Indledning og konklusioner Baggrund Pris- og tilbudsundersøgelse foretaget af Eepinion Tilbud i de danske dagligvarekæder Tilbudsstrukturens effekt på konkurrencen og prisdannelsen på markedet 75 4\n6 DAGLIGVAREMARKEDET KAPITEL 1 Kapitel 1 Resumé og hovedkonklusioner Den danske dagligvarehandel omsætter årligt for 105 mia. kr., og gennemsnitligt bruger en dansk husstand årligt 15 pct. af deres samlede forbrug på dagligvarer. Dagligvaremarkedet er således et stort og vigtigt marked for forbrugerne. Det danske dagligvaremarked er kendetegnet ved en høj markedskoncentration i både detail- og leverandørleddet. I detailleddet har de tre største dagligvarekæder en samlet markedsandel på 89 pct. Udenlandske dagligvarekæder har en markedsandel på 11 pct., og de er udelukkende repræsenteret med discountbutikker. I leverandørleddet er der typisk kun én til tre store leverandører, der står for størstedelen af salget i de enkelte produktkategorier. De danske dagligvarepriser ligger generelt over gennemsnittet for sammenlignelige EU-lande. Yderligere er produktiviteten i den danske dagligvarehandel lavere end i flere af de øvrige nordiske lande. Konkurrencestyrelsen gennemførte i 2008 og 2009 undersøgelser af udviklingen i forbrugerpriserne og avancerne i de forskellige omsætningsled inden for en række produkter: Brød, mel, smør og mælk. I begge undersøgelser var der tegn på, at konkurrencen i dagligvarehandlen med disse produkter ikke fungerer optimalt. Kombinationen af tidligere undersøgelsers resultater, høj koncentration i dagligvaremarkedet, højere danske priser og lavere produktivitet indikerer, at konkurrencen i dagligvaremarkedet ikke fungerer optimalt. Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen har på den baggrund analyseret de generelle konkurrenceforhold på dagligvaremarkedet. Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens analyser af samhandels- og samarbejdsrelationerne mellem leverandører og dagligvarekæder viser, at den høje koncentration i detailleddet giver dagligvarekæderne en betydelig forhandlingsstyrke over for leverandørerne. Styrelsens undersøgelser har bl.a. vist, at leverandører kun i begrænset omfang kan få indflydelse på beslutningerne i butikkerne fx ved at betale for, at deres varer får særlige hyldeplaceringer, og der er ikke fundet eksempler på, at nogle leverandører har medbestemmelse over udbuddet af andre leverandørers 5\n7 DAGLIGVAREMARKEDET KAPITEL 1 varer. Der er dermed ikke tegn på, at store leverandører kan bruge deres position på markedet til at afskærme konkurrerende leverandører fra markedet. Yderligere viser styrelsens undersøgelser, at dagligvarekæderne gennem deres forhandlingsstyrke kan opnå fordelagtige vilkår i form af fx lavere leverandørpriser. Den høje koncentration blandt dagligvarekæderne kan dermed i vid udstrækning modvirke eventuelle konkurrenceproblemer i leverandørleddet. Dagligvarekæderne har på nogle områder en relativt stor indsigt i hinandens forhold. Bl.a. følger dagligvarekæderne udviklingen i konkurrenternes salg og priser via The Nielsen Company. Der er dog ikke tegn på, at disse informationer fører til konkurrencehæmmende adfærd mellem dagligvarekæderne. Oplysningerne kan derimod medføre effektivitetsgevinster i sektoren. Bl.a. giver informationerne mulighed for bedre tilrettelæggelse af indkøb og markedsføring. Dagligvarekæderne udsender hver uge samlet mere end 600 sider med tilbud, hvilket årligt koster 1½-2 mia. kr. alene i tryk og distribution. Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens undersøgelse af tilbud på udvalgte mærkevarer viser, at mange af de mest efterspurgte mærkevarer stort set altid er på tilbud i mindst én af de landsdækkende kæder. For de udvalgte mærkevarer gælder, at tilbudsprisen i gennemsnit er 30 pct. lavere end den normale pris. Den udbredte brug af tilbud i dagligvarehandlen og de store prisnedsættelser må ses som udtryk for, at de tilstedeværende aktører på markedet aktivt konkurrerer om forbrugerne. Styrelsens undersøgelser viser dog, at den udbredte brug af tilbud ikke entydigt er godt for forbrugerne også selv om tilbuddene giver den aktive forbruger mulighed for at opnå attraktive priser på mange varer. Det skyldes bl.a., at normalpriserne sættes relativt højt for at finansiere de udgifter, som både dagligvarekæder og leverandører har i forbindelse med tilbuddene, og for at få prisnedsættelserne i forbindelse med tilbud til at se større ud. En undersøgelse har vist, at de nye, skærpede regler i markedsføringsloven, der trådte i kraft 1. marts 2010, har ført til, at normalpriserne på nogle af mest efterspurgte mærkevarer er faldet. En konsekvens af den omfattende tilbudskultur er desuden, at priserne på mange af de mest efterspurgte dagligvarer skifter fra uge til uge og fra kæde til kæde. Det giver høje søgeomkostninger, fordi de mange og skiftende tilbud gør det tidskrævende for forbrugerne dels at identificere de bedste priser på markedet og dels at handle efter dem. Mange forbrugere kommer dermed til at betale de højere normalpriser, og de forbrugere, der aktivt handler efter tilbud, har omkostninger i form af større tidsforbrug på indkøb. Den nuværende struktur med få store dagligvarekæder på dagligvaremarkedet kan bl.a. ses som et resultat af mange års konkurrence, hvor kæderne har været i stand 6\n8 DAGLIGVAREMARKEDET KAPITEL 1 til at udnytte de stordriftsfordele, der er knyttet til dagligvarehandel og derved har elimineret mange mindre og mindre effektive aktører. Udviklingen i retning af større butikker er dog ikke gået så hurtigt i Danmark som i en række andre lande. En væsentlig del af forklaringen herpå er, at der på det danske dagligvaremarked er nogle lovgivningsmæssige barrierer, der fører til, at konkurrencepresset ikke er så stort, som det kunne være. Det er med til at mindske produktiviteten og produktivitetsudviklingen på markedet. Planloven, der regulerer størrelse og placering af butikker, og lukkeloven, der regulerer butikkernes åbningstider, har været med til at forme en butiksstruktur med mange mindre butikker relativt til sammenlignelige lande. En sådan butiksstruktur har været med til at holde produktivitetsudviklingen tilbage, fordi mindre butikker alt andet lige er mindre produktive end større butikker pga. stordriftsfordele. Yderligere har lukkelovens regulering af åbningstiderne forhindret de større butikker i at kunne udnytte deres fulde kapacitet. En udfasning af lukkeloven blev vedtaget i 2010, og i 2012 vil der kun være regulering af åbningstider på helligdage. Denne liberalisering øger konkurrencen om forbrugerne på søndage og må forventes at styrke produktivitetstilvæksten i sektoren. En ændring af planloven, hvor der tillades flere meget store butikker i Danmark, kan øge produktiviteten, fordi mange af de mindre og mellemstore supermarkeder vil blive erstattet af de erfaringsmæssigt mere produktive hypermarkeder. Tilladelse til opførsel af flere hypermarkeder vil også kunne gøre det mere attraktivt for udenlandske dagligvarekæder at gå ind på det danske marked. Det vil kunne øge konkurrencen på markedet og skabe grobund for yderligere produktivitetsstigninger. Boks 1.1: Hovedkonklusioner Høj koncentration blandt både dagligvarekæder og leverandører: De tre største dagligvarekæder står for 89 pct. af det samlede salg i dagligvarehandlen. Udenlandske kæder står for 11 pct. af markedet og er kun repræsenteret med discountbutikker. Blandt leverandørerne er det typisk en til tre store leverandører, der står for størstedelen af salget i hver enkelt produktkategori. Høje dagligvarepriser, lav produktivitet: De danske dagligvarepriser er ca. 10 pct. højere end i sammenlignelige lande, når der er korrigeret for skatter og afgifter men 7\n9 DAGLIGVAREMARKEDET KAPITEL 1 ikke for fx tilbud og velstands- og lønniveau. Det er dog vurderingen, at disse faktorer næppe kan forklare hele prisforskellen. Produktiviteten i dagligvarehandlen er lavere end i flere af de nordiske nabolande. Dagligvarekæderne har overtaget i forhandlingerne med leverandørerne, hvilket mindsker risikoen for konkurrencebegrænsende adfærd i leverandørleddet: Den høje koncentration i detailleddet giver dagligvarekædernes større forhandlingsstyrke over for leverandørerne. Det gør dagligvarekæderne i stand til at opnå bedre vilkår fra leverandører i form af fx lavere leverandørpriser. Yderligere er kædernes forhandlingsstyrke med til at modvirke, at de store leverandører kan udnytte deres position til at hæmme konkurrencen i leverandørleddet. Informationsudveksling i branchen hæmmer næppe konkurrencen: De store dagligvarekæder udveksler visse informationer via The Nielsen Company, bl.a. om butikskædernes salg og priser. Det er dog vurderingen, at den konkrete udveksling ikke begrænser konkurrencen. Brugen af tilbud er udtryk for konkurrence mellem de tilstedeværende aktører på markedet: Mange mærkevarer kan stort set altid findes på tilbud i mindst én af de landsdækkende butikskæder. Gennemsnitligt nedsættes priserne på de udvalgte mærkevarer med 30 pct., og i nogle tilfælde sættes tilbudsprisen under dagligvarekædens indkøbspris. Den omfattende tilbudsstruktur på markedet er med til at øge omkostningerne for forbrugerne gennem høje normalpriser og høje søgeomkostninger: For at finansiere den omfattende tilbudsgivning og give plads til store prisnedsættelser i forbindelse med tilbud sættes normalpriserne relativt højt. Forbrugere, der ønsker at sikre sig de lave tilbudspriser, har alt andet lige høje søgeomkostninger, fordi priserne som følge af de mange tilbud varierer fra uge til uge og fra kæde til kæde, og det er derfor tidskrævende dels at identificere de bedste priser, dels at skulle besøge mange butikker for at handle efter dem. Den danske butiksstruktur fører til lavere produktivitet i den danske dagligvarehandel end i udlandet: Den danske dagligvarehandel er karakteriseret ved en høj butikstæthed og ved mange mindre butikker og få hypermarkeder. En sådan butiksstruktur medfører en lavere produktivitet, fordi mindre butikker ikke kan opnå samme stordriftsfordele som store butikker. Tilladelse til opførsel af flere hypermarkeder kan øge konkurrencen og produktiviteten på markedet: En ændring af planloven, der giver mulighed for flere 8\n10 DAGLIGVAREMARKEDET KAPITEL 1 store butikker, herunder hypermarkeder, kan være en mulighed for at øge produktiviteten på markedet pga. stordriftsfordele. Tilladelse til at opføre flere hypermarkeder kan også føre til flere (udenlandske) aktører på markedet, hvilket vil øge konkurrencen i dagligvarehandlen og bidrage til yderligere produktivitetsstigninger. Eksempelvis har en liberalisering af planloven i Sverige ført til væsentlig større vækst i produktiviteten. Samlet viser analysen tegn på, at de tilstedeværende aktører på dagligvaremarkedet aktivt konkurrerer om forbrugerne. Lovgivningsmæssige barrierer, særligt planloven, hæmmer dog udviklingen i butiksstrukturen. Det indebærer, at konkurrencepresset og produktiviteten er lavere og dagligvarepriserne højere, end de ellers kunne være. I kapitel 2 beskrives det danske dagligvaremarked, herunder aktørerne, butiksstrukturen, priser og produktivitet. I kapitel 3 undersøges, hvorledes samhandlen mellem dagligvarekæderne og leverandørerne påvirker konkurrencen i leverandørleddet. I kapitel 4 analyseres informationsudvekslingen via The Nielsen Company og dens betydning for konkurrencen og prissætningen på markedet. I kapitel 5 analyseres produktiviteten i markedet samt tiltag til at øge produktiviteten i fremtiden. I kapitel 6 undersøges, hvordan tilbudsstrukturen (særligt via tilbudsaviserne) påvirker konkurrencen og prissætningen på markedet. 9\n11 DAGLIGVAREMARKEDET KAPITEL 1 10\n12 DAGLIGVAREMARKEDET KAPITEL 2 Kapitel 2 Beskrivelse af dagligvaremarkedet 2.1 INDLEDNING OG KONKLUSIONER Formålet med dette kapitel er at give en overordnet beskrivelse af det danske dagligvaremarked samt at afdække, om der er særlige karakteristika ved markedet, der indikerer, hvordan konkurrencen på markedet fungerer. Konklusionerne er gengivet i boks 2.1. Dagligvaremarkedet er i analysen afgrænset til udelukkende at omfatte de store dagligvarebutikker med et bredt og alsidigt sortiment af dagligvarer. Analysen omhandler således ikke salg af dagligvarer i specialforretninger (bagere, slagtere m.v.), conveniencebutikker (kiosker og tankstationer), drug-stores (Matas-butikker o.lign.) m.v. Det danske dagligvaremarked er karakteriseret ved en relativt høj koncentration i detailleddet, idet der er tre aktører, der står for tilsammen 89 pct. af salget på markedet. Desuden er der tegn på, at dagligvarepriserne er højere i Danmark end i udlandet, mens arbejdsproduktiviteten er lavere. Leverandørleddet til dagligvarehandlen er ligeledes ofte koncentreret. Mange produktkategorier er karakteriseret ved, at der er én til tre store leverandører, der står for størstedelen af salget i kategorien. Det er alle forhold, der indikerer et lavt konkurrencepres på dagligvaremarkedet. Omvendt kan den høje koncentration også være en følge af, at der er stordriftsfordele for både dagligvarehandlen og leverandørleddet, således at det er mere effektivt med få store virksomheder frem for mange mindre virksomheder. 11\n13 DAGLIGVAREMARKEDET KAPITEL 2 Boks 2.1: Konklusioner Høj koncentration i detailleddet og få udenlandske aktører: De tre største dagligvarekæder står tilsammen for 89 pct. af salget på markedet. Udenlandske virksomheder har tilsammen knap 11 pct. af markedet, og de er udelukkende aktive inden for discountsegmentet. Strukturen på markedet går desuden mod større centralt styrede kapitalkæder på bekostning af selvstændige købmænd og frivillige kæder. Høj butikstæthed og få hypermarkeder sammenlignet med udlandet: Danmark har en højere butikstæthed end øvrige sammenlignelige EU-lande, og andelen af hypermarkeder udgør en relativt mindre andel af butikkerne i Danmark end i sammenlignelige lande. De danske dagligvarepriser er højere end priserne i sammenlignelige EU lande: Når der er taget højde for forskelle i landenes momssatser og afgifter, er de danske dagligvarepriser 10 pct. højere end gennemsnittet i de sammenlignelige EU-lande i Denne forskel tager ikke højde for variationer i landenes tilbudskultur, velstands- og lønniveau, men det er vurderingen, at disse faktorer næppe kan forklare hele prisforskellen. Produktiviteten i den danske dagligvarehandel er lavere end i øvrige detailerhverv i Danmark og lavere end i dagligvarehandlen i flere sammenlignelige lande: Den danske dagligvarehandel er gået fra at være det mest produktive detailerhverv i Danmark til at være det mindst produktive. Derudover er produktiviteten i den danske dagligvarehandel lavere end i fx Sverige og Finland. Høj koncentration blandt leverandørerne i mange produktkategorier: Størstedelen af produktkategorierne inden for dagligvarer er karakteriseret ved, at der er én til tre store leverandører, der står for størstedelen af omsætningen i kategorien. Stigende brug af private labels og eksklusive samarbejder med nicheproducenter: Kædernes private labels udgør en stigende andel af salget, og der er også tendens til, at kæderne indgår (eksklusive) samarbejder med mindre nicheproducenter for at adskille sig fra konkurrenterne. Forbrugerne handler ofte og for små beløb. Mange foretrækker discountbutikker og går målrettet efter tilbud: Forbrugerne handler generelt i flere forskellige butikker i løbet af en uge, og halvdelen af indkøbene sker til mindre end 250 kr. Forbrugerne foretrækker ofte discountbutikker frem for traditionelle supermarkeder, og mange forbrugeres valg af indkøbssted er påvirket af tilbudsaviserne. 12\n14 DAGLIGVAREMARKEDET KAPITEL 2 Forbrugerne har gode muligheder for at agere konkurrencefremmende, men det er besværligt og tidskrævende: Forbrugerne har ifølge dem selv relativt gode muligheder for at agere konkurrencefremmende, men det er en barriere, at forbrugerne finder det besværligt og tidskrævende at sikre, at varerne købes til de laveste priser/bedste kvalitet. 2.2 DAGLIGVAREHANDLEN Dagligvarekæderne Det danske dagligvaremarked er karakteriseret ved tre store dagligvarevirksomheder, Coop Danmark (herefter Coop), Dansk Supermarked og Dagrofa/SuperGros, der gennem deres tilknyttede butikker i detailleddet tilsammen står for knap 89 pct. af salget på markedet, jf. Figur 2.1. Dertil kommer tre udenlandske virksomheder, Reitan Gruppen (herefter Reitan), Aldi og Lidl, der tilsammen står for knap 11 pct. af salget på markedet. I alt solgte dagligvarebutikkerne for 105,1 mia. kr. dagligvarer i 2009, 1 og gennemsnitligt bruger hver dansk husstand ca. 15 pct. af deres samlede forbrug på dagligvarer Dansk Handelsblad A/S, Hvem er Hvem Dansk Dagligvarehandel, Tallet er inkl. udvalgsprægede dagligvarer og ekskl. moms og afgifter. Salg af atypiske non-food-varer dagligvarer i Bilka er desuden ikke medtaget, hvilket giver en reduktion på pct. af omsætningen i disse butikker. Danmarks Statistiks FU5, gennemsnit over 2006:\n15 DAGLIGVAREMARKEDET KAPITEL 2 Figur 2.1: Udvikling i markedsandele Pct COOP DS SuperGros Reitan Aldi Lidl Øvrige Note: DS står for Dansk Supermarked. Anm.: Ved opgørelse af markedsandelene er der taget udgangspunkt i omsætningen ekskl. moms og afgifter og ekskl. salget af atypisk non-food i Bilka. Tallet for Reitan svarer til Rema1000 s andel af markedet. Reitan forsyner også i begrænset omfang den familieejede supermarkedskæde Løvbjerg, som her er placeret i kategorien øvrige. Kategorien Øvrige dækker i 2001 over en række mindre indkøbssamarbejder med begrænsede markedsandele. Kilde: Dansk Handelsblad A/S, Hvem er Hvem Dansk dagligvarehandel, 2001 og De tilknyttede butikker i detailleddet er typisk organiseret i landsdækkende kæder. 3 Overordnet kan butikkerne opdeles i fire forskellige butikskoncepter baseret på varesortiment, salgsareal, prisniveau m.v. Der er forskel på, hvor mange aktører, der er repræsenteret inden for hvert butikskoncept. Fx er kun Dansk Supermarked repræsenteret inden for hypermarkeder, mens alle de seks aktører er repræsenteret inden for discount, jf. Tabel 2.1. I det følgende betegnes de seks store dagligvarevirksomheder som dagligvarekæder, mens de enkelte kæder i detailleddet betegnes butikskæder (dvs., at fx Coop og Dansk Supermarked er dagligvarekæder, mens fx Bilka og SuperBrugsen er butikskæder). 3 I alt står ca. 3 pct. af butikkerne uden for kædesamarbejde, og disse er primært tilknyttet SuperGros Kilde: Stockmann, Supermarkedshåndbogen,\n16 DAGLIGVAREMARKEDET KAPITEL 2 Tabel 2.1: Udvalgte butikskæder fordelt på koncepter Coop Danmark Dansk Supermarked Dagrofa/ SuperGros Reitan Gruppen Aldi Lidl Hypermarked Bilka Supermarked Kvickly SuperBrugsen Føtex SuperBest SuperSpar EuroSpar Minimarked Dagli Brugsen LokalBrugsen Spar Kwik Spar Discount Fakta Netto Kiwi Rema1000 Aldi Lidl Note: Anm.1: Anm.2: SuperSpar, EuroSpar, Spar og KwikSpar er alle en del af den internationale Spar-koncern. I Danmark er Spar-koncernen tilknyttet Dagrofa ved, at Dagrofa ejer mere end 50 pct. af Spar Danmark, og ved, at SuperGros er hovedgrossist for Spar-butikkerne. Hypermarkeder er karakteriseret ved store butikker med et omfattende salg af non-food dagligvarer og udvalgsvarer som tøj og elektronik. Supermarkeder er defineret ved dagligvarebutikker med et omfattende fødevaresortiment på mere end 400 m 2. Minimarkeder er defineret som supermarkeder, men med et salgsareal på mindre end 400 m 2. Discountbutikker er karakteriseret ved lave priser og begrænset sortiment. Enkelte kæder kan have butikker, der dels tilhører supermarkedskategorien, dels tilhører minimarkeder det gælder særligt for Spar og Dagli Brugsen. I indeværende analyse er det udelukkende butikkerne i Bilka-kæden, der kan karakteriseres som hypermarkeder. Enkelte butikker tilknyttet Føtex- og Kvickly-kæderne kan også karakteriseres som hypermarkeder, men størstedelen af butikkerne i disse butikskæder falder ind under supermarkedsdefinitionen. Coop, Dansk Supermarked, Aldi og Lidl er kapitalkæder, hvor alle butikker i detailleddet ejes af virksomheden, og hvor indkøb af varer, sortiment, prissætning, markedsføring m.v. styres centralt. 4 I modsætning hertil er butikkerne tilknyttet Dagrofa/SuperGros og Reitan primært ejet og drevet af selvstændige købmænd. Undtagelserne er butikkerne i Kiwikæden samt enkelte SuperBest og Spar-butikker, som også ejes af Dagrofa. De fleste af de selvstændige købmænd er organiseret i såkaldte frivillige butikskæder, hvor de samarbejder om fx indkøb af varer, markedsføring m.v. Dagrofa/SuperGros og Reitan har således ikke samme direkte medbestemmelse på aktiviteterne i de enkelte tilknyttede butikker og butikskæder som i kapitalkæderne. 4 En del af butikkerne i Coop s butikskæder (med undtagelse af Fakta og Irma) ejes af selvstændige brugsforeninger, og de butikker har lov til at indkøbe varer fra bl.a. lokale leverandører. Det er dog Coop, der driver alle butikskæderne, og de betragtes derfor som en kapitalkæde. 15\n17 DAGLIGVAREMARKEDET KAPITEL 2 Reitan ejer dels kæde-konceptet Rema1000, hvor butikkerne drives af selvstændige købmænd på franchise-basis, og dels Reitan Distribution, der er grossist på markedet primært for Rema1000-kæden. Dagrofa driver grossistselskabet SuperGros, der er grossist for stort set alle de resterende frivillige kæder og selvstændige købmænd på markedet samt for kapitalkæden Kiwi. Dagrofa ejer og driver Kiwi, og Dagrofa har også betydelige ejerandele i både SuperBest og Sparkæderne, der tilsammen organiserer størstedelen af de selvstændige købmænd. Reitan Distribution og SuperGros er de eneste fuldsortimentsgrossister 5, som selvstændige købmænd og frivillige kæder kan indkøbe varer fra. Udviklingen i den danske dagligvarehandel er de senere år gået mod færre og større aktører på markedet. På trods af stigende koncentration på markedet har indtjeningen i sektoren siden 2000 ligget ret stabilt med et overskud på ca. 2 pct. af omsætningen, jf. Figur 2.2. Sammenlignet med øvrige private byerhverv er overskudsgraden i dagligvarehandlen lav. Det skal bl.a. ses i lyset af, at dagligvaremarkedet er karakteriseret ved en relativt stabil efterspørgsel samt en stor og hurtig gennemstrøm af varer, hvorfor der ikke behøver at være særlig stor avance på det enkelte produkt. 5 Fuldsortimentsgrossist dækker over grossister, der fører et bredt udvalg af varer, således at den enkelte butik kan dække alle produktkategorier med varer for den pågældende grossist. Til forskel fra fuldsortimentsgrossister fører specialgrossister kun varer inden for afgrænsede produktkategorier, fx frugt og grønt eller kød. 16\n18 DAGLIGVAREMARKEDET KAPITEL 2 Figur 2.2: Overskudsgrad for dagligvarehandlen og private byerhverv Pct Dagligvarehandel Private byerhverv Note: Anm.: Kilde: Tal for dagligvarehandlen inklusiv convenience og døgnkiosker (som 7-Eleven samt anden handel fra ikke-specialiserede forretninger). Tallene indeholder desuden både engros- og detailsalg for Dansk Supermarked og Coop. Private byerhverv er eksklusiv B: Råstofudvinding og C: Industri, Overskudsgraden er beregnet som resultat af den primære drift ud af nettoomsætning inklusiv andre driftsindtægter. Danmarks Statistiks REGN1 og REGN2. Set i et europæisk perspektiv er koncentrationen i den danske dagligvarehandel højere end i flere af de store EU-lande, jf. Figur 2.3. Koncentrationen i Danmark er nogenlunde på niveau med Norge, Sverige og Finland. 17\n19 DAGLIGVAREMARKEDET KAPITEL 2 Figur 2.3: Markedsandele for de største dagligvarekæder (a) Den største dagligvarekæde (b) De tre største dagligvarekæder Pct Danmark Pct Danmark 0 Frankrig Tyskland UK Norge Finland Sverige 0 Frankrig UK Tyskland Norge Sverige Finland Note: Kilde: Tallene for Danmark er for 2010, tallene for Norge, Sverige og Finland er for 2009, og tallene for Frankrig, UK og Tyskland er for Dansk Handelsblad A/S, Hvem er hvem Dansk Dagligvarehandel, 2010 (Danmark), oplysninger fra Konkurrencemyndighederne i Norge, Sverige og Finland, og Verdict, European Grocery Retailing 2009 (øvrige lande). Den danske dagligvarehandel er således kendetegnet ved en relativt høj koncentration, idet de tre største dagligvarekæder står for 89 pct. af salget på markedet. De udenlandske dagligvarekæder har kun en begrænset markedsandel på knap 11 pct., og de er udelukkende repræsenteret med discountkæder. Butiksstruktur I starten af 2010 var der i alt dagligvarebutikker, jf. Figur 2.4 (a). Det er et fald på 10 pct. siden Der er særligt blevet færre minimarkeder, mens der er blevet betydeligt flere discountbutikker. Discountbutikkerne udgør i dag 43 pct. af alle butikkerne, mens minimarkederne er reduceret til en andel på 21 pct. Antallet af supermarkeder og hypermarkeder er vokset beskedent over perioden og udgør i 2010 hhv. 35 og 0,5 pct. af butikkerne. Dagligvarebutikkerne er generelt blevet større. I dag er en dagligvarebutik i gennemsnit 749 m 2. Det er en stigning på 29 pct. siden Stigningen i det gennemsnitlige salgsareal skyldes, at der er blevet færre af de mindste butikker på under 400 m 2, mens der er kommet en større andel i mellemsegmentet på m 2, jf. Figur 2.4 (b). Andelen af de helt store butikker på mere end m 2 er stort set uændret over perioden, og de udgør kun 3 pct. i\n20 DAGLIGVAREMARKEDET KAPITEL 2 Figur 2.4: Udvikling i antal butikker og butiksstørrelse (a) Antal butikker fordelt på butikskoncept (b) Fordeling af butiksstørrelse Antal butikker Pct Hypermarked Supermarked Discount Minimarked >2.500 m m m m2 <100 m2 Note: Kilde: (a) Hypermarkeder udgør en så beskeden del af butikkerne, at de ikke kan ses i figuren. Se noten i Tabel 2.1 for yderligere forklaring af butikskoncepterne. (b) Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen har ikke tal for butiksstørrelsen senere end (a) Stockmann, Supermarkedshåndbogen og Kioskhåndbogen , og (b) Stockmann, Dansk dagligvarehandel, 10 årsstatistik Set i et europæisk perspektiv har Danmark en højere butikstæthed (antal dagligvarebutikker pr. indbygger) end de øvrige sammenlignelige EU-lande EU9- landene 6, jf. Figur 2.5 (a). Butikstætheden er desuden faldet mindre i Danmark end gennemsnittet for EU9-landene. Således var der i pct. flere butikker pr. indbygger i Danmark sammenlignet med gennemsnittet for EU9. Figur 2.5: Danmark sammenlignet med EU (a) Dagligvarebutikker pr indbygger (b) Salgsareal i dagligvarebutikker pr. Indbygger Antal 1,15 M2 0,38 1,10 0,36 1,05 0,34 1,00 0,32 0,95 0,30 0,90 0, Danmark EU9 Danmark EU9 Note: Anm.: Kilde: (a) EU9 er defineret jf. note.6. Tallene er ikke direkte sammenlignelige med tallene fra Stockmann, da dagligvarebutikker defineres anderledes internationalt. Verdict, European Grocery Retailing 2009, Eurostat og egne beregninger. Danmark er også et af de europæiske lande med flest butikskvadratmeter pr. indbygger kun overgået af Finland. Salgsarealet pr. indbygger er steget mere i 6 EU9-landene består udover Danmark af Belgien, Finland Frankrig, Tyskland, Italien, Holland, Sverige og England. 19\n21 DAGLIGVAREMARKEDET KAPITEL 2 Danmark end gennemsnittet for EU9-landene. I 2008 havde hver dansker 17 pct. flere m 2 at indkøbe dagligvarer fra end gennemsnittet i EU9 mod 15 pct. flere i 2003, jf. Figur 2.5 (b). Derudover er der relativt færre store butikker som hypermarkeder og store supermarkeder i den danske dagligvarehandel sammenlignet med andre vestlige lande, jf. Figur 2.6. Figur 2.6: Butiksfordeling på butikskoncepter, 2007 Pct Hypermarkeder Store supermarkeder Mindre supermarkeder Discount Minimarkeder Danmark Peer Group Note1: Baseret på antal butikker. Note2: Inddelingen af butikskoncepter er lidt anderledes end den hidtidige opgørelse i analysen særligt udgøres store supermarkeder af Føtex og Kvickly, mens SuperBrugsen, Irma, SuperBest m.fl. udgør supermarkeder. Peer group består af Sverige, Norge, Finland, Tyskland, Belgien, Nederlandene, Storbritannien, Frankrig, USA, Østrig, Schweiz, Italien, Spanien og Portugal. Kilde: McKinsey & Company, Creating Economic Growth In Denmark Through Competition, Generelt er den danske butiksstruktur således kendetegnet ved en højere butikstæthed og en mindre andel af store butikker som hypermarkeder i forhold til øvrige sammenlignelige lande. 2.3 LEVERANDØRER OG SORTIMENT De tre største dagligvarekæder har oplyst, at de indkøber dagligvarer fra mellem 650 og forskellige leverandører. Det er alt fra store internationale mærkeva- 20\n22 DAGLIGVAREMARKEDET KAPITEL 2 releverandører med et bredt produktsortiment til små nicheprægede producenter med få produkter. For at lette håndteringen af de mange varer inddeler dagligvarekæderne varerne i forskellige produktkategorier. De enkelte kategorier omfatter produkter, der i et vist omfang har samme karakteristika. Fx grupperes mælk, yoghurt, fløde og ost ofte i samme kategori mejerikategorien. Inddelingen i produktkategorier kan variere fra kæde til kæde. 7 Generelt er leverandørleddet til dagligvarehandlen karakteriseret ved, at der er én til tre store mærkevareleverandører inden for hver produktkategori, der står for størstedelen af omsætningen i kategorien, jf. Tabel 2.2. Disse mærkevareleverandører tilbyder typisk et bredt udvalg af produkter og varianter (forskellig størrelse, smag m.v.), og deres produkter er stort set at finde i alle dagligvarebutikkerne. Tabel 2.2: Eksempler på store mærkevareleverandører inden for udvalgte produktkategorier Produktkategori Mejeri Brød, mel bageartikler Morgenmadsprodukter og havregryn Slik og snacks Øl, cider, breezers Juice og saft Sodavand og mineralvand Personlig pleje Renholdningsartikler Babyartikler og bleer Friske kødvarer Kilde: Oplysninger fra udvalgte dagligvarekæder. Leverandør Arla Lantmännen Schulstad, Kohberg Quaker Oats, Kelloggs, Lantmännen Cerelia Toms, Haribo, Kims, Estrella Carlsberg, Royal Unibrew Rynkeby, Kavli Carlsberg, Royal Unibrew Procter & Gamble, L Oreal Colgate-Palmolive, Reckitt Benckiser Procter & Gamble, SCA Danish Crown, Danpo Derudover har dagligvare-/butikskæderne en stigende samhandel med leverandører til kædernes private label-produkter, jf. Boks 2.2. Der er ingen overordnede karakteristika ved leverandører til private labels. Det er alt fra store mærkevareleverandører til små og nicheprægede producenter/leverandører. Kæderne indfører typisk private labels for enten at presse prisen på eller helt at udskifte allerede ek- 7 De Samvirkende Købmænd (brancheorganisation for de selvstændige købmænd) opererer fx med 67 forskellige produktkategorier. 21\n23 DAGLIGVAREMARKEDET KAPITEL 2 sisterende mærkevarer eller for at supplere sortimentet med produkter, som de mener, mangler på markedet. Boks 2.2: Private labels Private labels er den internationale betegnelse for kædernes egne handelsmærker som eksempelvis Coops X-tra og Dansk Supermarkeds Princip!, og de kan derfor kun købes i butikker tilknyttet den pågældende kæde. Kæderne ejer selve mærket og indgår en kontrakt ofte efter et udbud med en leverandør, som blot skal producere/levere det pågældende produkt efter anvisningerne i kontrakterne. Kæden står selv for al markedsføring af produktet, herunder at designe pakning, finansiere kampagner m.v. Det kan være svært for forbrugerne at identificere leverandøren til det enkelte private label-produkt, idet leverandørens navn ofte ikke fremgår på pakningen eller kun fremgår meget diskret. Derudover kan der ifølge dagligvarekæderne være flere leverandører til det samme private label-produkt fx kan indholdet i to poser ærter af samme private label-mærke stamme fra to forskellige leverandører. En leverandør kan også levere et givent produkt til flere konkurrerende private label-mærker og samtidig producere produktet i eget navn, således at indholdet er det samme, uanset om det er private label eller egne mærkevarer. Der skelnes overordnet mellem tre kategorier af private label-produkter: Discount, der er basisvarer til en lav pris. Mainstream, der minder mere om mærkevarekvalitet, men til en lidt lavere pris. Luksus, der skal tilfredsstille den mere kvalitetsbevidste forbruger, fx Dansk Supermarkeds Princip!-serie. Private labels startede inden for discountkonceptet og er mest udbredt i de tyske discountkæder Lidl og Aldi. De store dagligvarekæder går efter at have private labelprodukter inden for alle tre kategorier, og der introduceres løbende nye private label serier, og eksisterende serier udvides. Der er dog stor variation i private label-andelen på tværs af både kæder og kategorier. Særligt har kapitalkæderne væsentligt flere private label-produkter end de mere løst organiserede kæder. Samlet udgjorde private labels 22 pct. af salget i 2010 målt i værdi. Andelen har været stigende de seneste år, og på baggrund af udviklingen i udlandet er der ikke noget, der tyder på, at private label-andelen vil falde fremover. I Schweiz, hvor private labelandelen er størst, udgør private labels godt 46 pct. af den samlede værdi af salget i dagligvarehandlen. Kilde: AC Nielsen, og udtalelser fra udvalgte dagligvarekæder. 22\n24 DAGLIGVAREMARKEDET KAPITEL 2 Der er desuden en tendens til flere eksklusive samarbejder mellem de enkelte dagligvare-/butikskæder og mindre nicheproducenter dvs., at leverandøren binder sig til udelukkende at handle med den pågældende kæde. Det gælder fx samarbejdet mellem Coop og Thise og samarbejdet mellem Netto og Løgismose. En undersøgelse af sortimentet inden for udvalgte varegrupper foretaget af Konkurrencestyrelsen i samarbejde med de øvrige nordiske konkurrencemyndigheder i 2005 viste, at Danmark generelt havde et større sortiment i dagligvarebutikkerne end Norge og Island, mens det var mindre end sortimentet i Sverige og Finland. 8 Yderligere viste undersøgelsen, at de franske dagligvarebutikker havde et større sortiment end de danske. Undersøgelsen viste også tegn på, at lande med relativt mange hypermarkeder (defineret ved et salgsareal på mere end m 2 ) generelt havde et større sortiment end lande med relativt få hypermarkeder. Der er således høj koncentration i leverandørleddet inden for flere produktkategorier, idet der er få store mærkevareleverandører, der står for størstedelen af salget i kategorien, og som også leverer de samme produkter til alle dagligvarekæderne. Kæderne gør i stigende grad brug af private label-produkter, og der er også en tendens til, at de indgår eksklusive samarbejder med mindre og nicheprægede leverandører. Desuden er der tegn på, at sortimentet i de danske dagligvarebutikker er mindre end Sverige, Finland og Frankrig. 2.4 FORBRUGERADFÆRD OG -PRÆFERENCER Dagligvaremarkedet er på forbrugersiden kendetegnet ved hyppige og små indkøb. Næsten halvdelen af alle danske dagligvareindkøb sker til mindre end 250 kr. 9, og mere end 60 pct. af danskerne besøger dagligvarebutikker fire eller flere gange om ugen. Til sammenligning handler 48 pct. af finnerne og nordmændene fire eller flere gange om ugen, mens det for svenskerne kun er 35 pct., jf. Figur De nordiske konkurrencemyndigheder, Nordic Food Markets a taste for competition, London Economics, Kvantitativ undersøgelse af barrierer for konkurrencefremmende forbrugeradfærd, marts\n25 DAGLIGVAREMARKEDET KAPITEL 2 Figur 2.7: Antal besøg i dagligvarebutikker pr. uge Pct Danmark Norge Sverige Finland 4 eller flere 3 gange 2 gange 1 gang Ingen Kilde: De nordiske konkurrencemyndigheder, Nordic Food Markets a taste for competition, Forbrugerne angiver selv, at de lægger stor vægt på bekvemmelighed (butikken skal ligge tæt på hjem eller arbejde, og alle indkøb skal kunne foretages i samme butik), når de tilrettelægger deres indkøb af dagligvarer. 10 Forbrugerne har også stor fokus på tilbud og tilbudsaviser. I alt modtager 80 pct. af alle danske husstande hver uge husstandsomdelte tryksager 11, hvoraf størstedelen udgøres af dagligvarekædernes tilbudsaviser. Og forbrugerne både læser og handler efter dem, jf. Boks 2.3. Boks 2.3: Forbrugernes holdning til tilbudsaviser Ifølge Gallups undersøgelse Danskernes brug af reklamer 2009 læser 3,2 mio. danskere hver uge mindst én af de husstandsomdelte tryksager, og den typiske læser bruger ca. 15 minutter om ugen på at læse tilbuddene igennem. Af dem, der modtager tilbudsaviserne, gælder, at 55 pct. hver gang eller ofte læser tilbudsaviser fra supermarkeder 73 pct. nødigt vil undvære tilbudsaviserne 10 Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, Konkurrencefremmende forbrugeradfærd, marts Oktober 2009, 24\n26 DAGLIGVAREMARKEDET KAPITEL 2 54 pct. vil savne tilbudsaviserne, hvis de kun fandtes online En undersøgelse foretaget af Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen har desuden vist, at 26 pct. af forbrugerne angiver, at deres valg af indkøbssted i meget eller nogen grad er påvirket af tilbud i aviserne. Note: Kilde: Punkt 2 og 3 vedrører tilbudsaviser generelt og ikke bare for dagligvarer. London Economics, Kvantitativ undersøgelse af barrierer for konkurrencefremmende forbrugeradfærd, marts 2011 og TNS Gallup Danskernes brug af reklamer 2009 ( Forbrugernes jagt på tilbud tyder på, at de danske forbrugere er meget fokuserede på priser. Danskerne placerer i dag en væsentlig større del af deres indkøb af dagligvarer i discountbutikker end for ti år siden, jf. Figur 2.8 (a). I dag udgør salget i discountbutikker således 32 pct. af det samlede salg mod 22 pct. i Yderligere angav 43 pct. af forbrugerne i 2009, at de har en discountkæde som foretrukne butikskæde. Det er 11 procentpoint mere end i Netto er den mest populære butikskæde foretrukket af næsten hver fjerde forbruger, jf. Figur 2.8 (b). Figur 2.8: Forbrugernes præferencer for butikskæder (a) Salg fordelt på butikskoncepter (b) Forbrugernes foretrukne kæde Pct Pct Netto Føtex SuperBest SuperBrugsen Rema 1000 Fakta Bilka Kvickly Irma Kvickly Xtra Aldi Lidl Spar Daglibrugsen Kiwi Hypermarked Supermarked Discount Minimarked Note: Kilde: (a): Salget er her inklusiv moms og afgifter samt salg af non-food. (b): Respondenterne er blevet spurgt om deres foretrukne kæde blandt dagligvarekæderne. Data for 2009 er ikke fuldstændigt sammenlignelige med tallene for 2002 og 2005 pga. anderledes populationsgrundlag. Stockmann, Supermarkedshåndbogen, , og egne beregninger. Ifølge forbrugerne selv er der relativt gode muligheder for at handle konkurrencefremmende. Det kan dog være en barriere for at handle konkurrencefremmende, at forbrugerne gerne vil have deres indkøb overstået hurtigst muligt. Det skyldes bl.a., at ca. 1/3 af forbrugerne angiver, at de synes, at det er besværligt at sikre sig varerne til de bedste priser. For mange forbrugere vil det derfor ikke kunne betale sig at bruge tid og ressourcer på at finde det bedste tilbud, idet deres søgeomkostninger er for høje. Dermed vil forbrugerne ikke nødvendigvis opføre sig lige så konkurrencefremmende, som de ellers har mulighed for. 25\n27 DAGLIGVAREMARKEDET KAPITEL PRISER PÅ DAGLIGVARER Der er tegn på, at priserne på dagligvarer er højere i Danmark end i de øvrige sammenlignelige EU-lande. Forskellen er stort set uændret siden Forbrugerpriserne i butikkerne var 23 pct. højere i Danmark end de gennemsnitlige priser i EU7-landene i 2008, jf. Figur 2.9. Når der tages højde for forskelle i landenes momssatser og afgifter, jf. Boks 2.4, er de danske dagligvarepriser 10 pct. højere end EU7-gennemsnittet. Det er stort set uændret i forhold til 2001, hvor de danske nettopriser var 9 pct. højere. Figur 2.9: Dagligvarepriser i Danmark sammenlignet med EU7-landene, 2009 Afvigelse fra EU7-gns., pct DK FI BE IT FR DE NL Nettopriser Bruttopriser Anm.: Priserne i Eurostat inkluderer ikke tilbudspriser på de varer, hvor varigheden af tilbuddet er under 4 uger. Kilde: Eurostat (Purchasing Power Parity) og egne beregninger. 12 Normalt sammenlignes Danmark med EU9, som i afsnit 2.2, men pga. devalueringer i den svenske krone og det engelske pund i forhold til Euroen i løbet af perioden, er Sverige og England udeladt af prisanalyserne. EU7- landene består dermed af Belgien, Danmark, Finland, Frankrig, Italien, Nederlandene og Tyskland. 26\n28 DAGLIGVAREMARKEDET KAPITEL 2 Boks 2.4: Nettopriser Hvis dagligvarekæderne i Danmark sætter højere priser end i udlandet, kan det være et tegn på, at konkurrencen på dagligvaremarkedet er svagere i Danmark end i udlandet. Hvis prisfastsættelsen skal sammenlignes på tværs af landene, skal der tages højde for, at de forskellige lande har forskellige momssatser og afgifter, som lægges ovenpå kædernes salgspriser. Ved sammenligning af priser på tværs af lande, skal forbrugerpriserne for de enkelte lande derfor korrigeres for nationale momssatser og afgifter. Dermed fås nettopriserne. De beregnede nettopriser ovenfor tager ikke højde for priser i forbindelse med kortvarige tilbud (tilbud med en varighed på mindre end fire uger). Dermed kan disse priser være overvurderet i forhold til de faktiske priser, som forbrugerne betaler i butikkerne. Hvis det danske dagligvaremarked har flere kortvarige tilbud end i de øvrige EU7-lande, kan den beregnede prisforskel på 10 pct. mellem Danmark og EU7-landene være overvurderet i forhold til den faktiske prisforskel. Yderligere er der i ovenstående beregning ikke korrigeret for forskelle i landenes velstandsniveau. Et højt velstandsniveau hænger sammen med højere (løn)omkostninger pr. ansat, hvilket kan føre til højere priser. På det foreliggende grundlag har Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen ikke mulighed for at korrigere for forskelle i brugen af kortvarige tilbud samt velstandsniveau for dagligvaresektoren på tværs af lande. Det er Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens vurdering, at forskelle i velstandsniveau og omfang af tilbud mellem Danmark og EU7-landene kan forklare en væsentlig del af, men næppe hele prisforskellen på 10 pct. Denne vurdering bygger bl.a. på en analyse i Konkurrenceredegørelsen 2006, der viste, at prisforskellen på samtlige varer (ikke kun dagligvarer) mellem Danmark og EU9-gennemsnittet skulle nedjusteres med ca. 2 procentpoint som følge af forskelle i landenes tilbudskultur. Yderligere viste Konkurrenceredegørelse 2010, at velfærdsforskelle kan forklare ca. 3 procentpoint af prisforskellen på samtlige varer (ikke kun dagligvarer) mellem Danmark og EU7-landene. 2.6 PRODUKTIVITET I DAGLIGVAREHANDLEN Produktivitet er et udtryk for, hvor meget værdi en virksomhed kan skabe (fx produktion af varer eller tjenesteydelser) med et givent input i form af fx råvarer, arbejdskraft eller teknologi. Jo færre input en virksomhed bruger til fremstillingen af en vare, desto mere værdi skaber virksomheden, og desto mere produktiv er den. 27\n29 DAGLIGVAREMARKEDET KAPITEL 2 Et simpelt mål for produktiviteten er arbejdsproduktiviteten, der udtrykker, hvor meget værdi, der i gennemsnit skabes pr. arbejdstime. Arbejdsproduktiviteten i detailhandlen med fødevarer faldt med 3 pct. fra 1990 til I samme periode er arbejdsproduktiviteten i de øvrige detailerhverv steget, jf. Figur 2.10 (a). Den lave produktivitetsvækst har betydet, at detailhandel med fødevarer er gået fra at være det mest produktive detailerhverv i 1990 til at være det mindst produktive i 2006, jf. Figur 2.10 (b). Figur 2.10: Arbejdsproduktivitet i detailhandlen (a) Udvikling , indekseret (b) Niveau i 1990 og 2006 Indeks 1990= Kr. pr. time Fødevarer Varehuse/stormagasiner Beklædning og fodtøj I øvrigt Fødevarer Varehuse/stormagasiner Beklædning og fodtøj I øvrigt Note: Anm.: Kilde: Faste priser 2000-priser, kædede værdier. Der foreligger endnu ikke data for 2007 og frem. Kategorien fødevarer indeholder udover dagligvarebutikker også kiosker og specialhandel med fødevarer. Varehuse/stormagasiner indeholder bl.a. nogle af de største dagligvarebutikker som Bilka. I den sammenhæng bemærkes, at produktiviteten i varehuse/stormagasiner er vokset betydeligt over perioden, og at det i 2006 var det detailerhverv, der havde den største arbejdsproduktivitet. Danmarks Statistiks, NAT07 og NAT18 og egne beregninger. Udviklingen i arbejdsproduktiviteten kan tyde på, at de andre detailerhverv har realiseret produktivitetsgevinster, som detailhandlen med fødevarer/dagligvarer ikke har formået at realisere. En nylig undersøgelse viser, at produktiviteten i den danske dagligvarehandel i 2007 lå 8 til 30 pct. under produktiviteten i dagligvarehandlen i Finland, Belgien og Sverige. 13 Det understøtter, at der er mulighed for produktivitetsforbedringer i den danske dagligvarehandel. 13 McKinsey & Company, Creating Economic Growth In Denmark Through Competition, Produktiviteten i dagligvarehandlen i Nederlandene lå i samme år under den danske, mens produktiviteten i Tyskland og Frankrig lå på niveau med den danske. 28\n30 DAGLIGVAREMARKEDET KAPITEL 3 Kapitel 3 Samhandlen mellem leverandører og dagligvarekæder 3.1 INDLEDNING OG KONKLUSIONER Samhandlen mellem dagligvarekæder og leverandører er baseret på parternes årlige forhandlinger. Her forhandles bl.a. om, hvilke varer dagligvarekæderne ønsker at købe, på hvilke tidspunkter de ønsker dem leveret samt til hvilke priser. Herudover forhandles der også om betalingsbetingelser, markedsføring, aftale om private label-produktion m.v. Resultatet af forhandlingerne afhænger af parternes indbyrdes forhandlingsstyrke. Den høje koncentration blandt dagligvarekæderne og leverandørerne skyldes bl.a., at der i dagligvaremarkedet er betydelige stordriftsfordele. Stordriftsfordelene betyder, at større leverandører alt andet lige er i stand til at producere varer billigere end mindre leverandører. Ligeledes kan store dagligvarekæder opnå stordriftsfordele gennem fx mængderabatter ved større indkøb og lavere omkostninger til logistik og markedsføring. Den høje koncentration inden for mange produktkategorier, hvor én til tre store leverandører står for størstedelen af salget i produktkategorien, giver risiko for, at de store leverandører kan misbruge deres styrke på markedet til at opnå vilkår, der gør dem i stand til at afskærme konkurrerende leverandører fra markedet. Derved hæmmes konkurrencen på markedet, hvilket kan skade forbrugerne via fx højere priser og/eller mindre vareudbud i butikkerne. Formålet med kapitlet er at undersøge, hvordan kædernes og leverandørernes indbyrdes forhandlingsstyrke påvirker konkurrencen i leverandørleddet. Konklusionerne er gengivet i boks 3.1. Til brug for undersøgelsen har Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen indhentet en række samhandelsaftaler indgået mellem de tre store dagligvarekæder (Coop, 29


xDeltagelse i holdingselskabs generalforsamling i Danmark som ulønnet direktør. Anvendelse af LL § 33 A ville blive afbrudt.\nSkatterådet kunne ikke bekræfte, at en ulønnet direktørs deltagelse i en generalforsamling i sit holdingselskab i Danmark, ikke ville have betydning for, om han ville kunne få lempelse efter ligningslovens § 33 A, da deltagelsen blev anset for at være erhvervsmæssigt betinget. Personen var fuldt skattepligtig til Danmark og var udstationeret i Vietnam. Personen ønskede at gøre brug af skattelempelse i ligningslovens § 33 A, der som udgangspunkt er betinget af, at der ikke udføres arbejde i Danmark under udlandsopholdet. Han ønskede derfor at vide, om deltagelse i et holdingselskabs generalforsamling i Danmark som ulønnet direktør, blev anset for at være erhvervsmæssigt betinget. Se SKM2019.340.SR.x\nxSpørger er fuldt skattepligtig til Danmark og er udstationeret i Vietnam. Spørger ønskede at gøre brug af skattelempelse i ligningslovens § 33 A, der som udgangspunkt er betinget af, at der ikke udføres arbejde i Danmark under udlandsopholdet. Spørger ønskede derfor at vide, om deltagelse i et holdingselskabs generalforsamling i Danmark som ulønnet direktør, blev anset for at være erhvervsmæssigt betinget. Skatterådet kunne ikke bekræfte, at spørgers deltagelse i generalforsamlingen, ikke ville have betydning for, om han ville kunne få lempelse efter ligningslovens § 33 A, da deltagelsen findes at være erhvervsmæssigt betinget.x


Når man ser for let opfindelse ideer , kan du starte med at kigge rundt dit hjem for nogle emner , du måske være i stand til at forbedre på . Du kan begynde at tænke over hvilke typer af redskaber vil gøre nogle af de opgaver i hjemmet lettere at gøre . Når der er behov for noget så er det tid til at indstille sig for at prøve og opfinde det . Det er de tanker , der er startet mange opfinder på vej til succes\nVed at kigge rundt i huset , bør du være i stand til at spotte nogle emner , der kan bruge nogle bedre på . Selv med den gummibelagt netting , der sælges til holde kaste tæpper sikre , stadig tæpper slip , mens du går over dem . En nem opfindelse ville være at finde en bedre måde at gøre kaste tæpper ophold sikker på gulvet .\ngardinstang har været omkring for aldre . Der har ikke været nogen forbedring på dette produkt i årtier . En nem opfindelse ville være at finde et alternativ for gardinstang og det system for at hænge gardiner .\nEn nem opfindelse til badeværelset er at opfinde et bedre system til at hænge et bruseforhæng . De bøjler er altid rippe gennem hullet , der holder den til bruseforhænget .\nGryder og pander har alle låg , men du kan aldrig finde en, der er den rigtige pasform , når du har brug for en . En gryde eller pande med låg , der kommer knyttet ville være en god og meget hjælpsom opfindelse .\nDet system , der gør kaffen i de fleste amerikanske husholdninger ikke gør kaffen varm nok . Du kan opfinde noget for at løse dette problem . En dryp kaffe system , der rent faktisk gør varm kaffe ville være en stor forbedring , og en stor sælger .\nNår en skovbrand nærmer sig hjem bør der være nogle typer af brandhæmmende , der kan lægges omkring disse boliger . Dette ville forhindre, at husene i brand . Du kan starte denne opfindelse ved at kigge rundt efter en letvægts materiale, der er brandhæmmende . Her er et tip --- en babys engangsbleen når den er fyldt med vand vil ikke brænde . Kan du tænke på en måde at gøre store plader ud af dette materiale , der kan bruges til at pakke et hus i vejen for en brand ?\nEt bedre dæk til din bil , en, der ikke kan gå flad , hvis du kører over noget kunne være nyttigt . En bedre dæk til sne og is rejser vil redde liv . En ny type greb , som du kan sætte på dine dæk på samme måde kæder gå på dæk ville være noget at tænke over .\nEn nem opfindelse vil være en ny forbedret ark til en baby 's vugge . Det kan være en , der er polstret og kan passe alle omkring en krybbe madras som et pudebetræk gør for en pude . Når barnet er vådt midt om natten , kan du bare vende madrassen på sin anden side . Du har nu en tør krybbe , der er klar til barnet , efter at hun er forandret . Dette vil spare mødre fra at ændre lagner midt om natten . De kan ændre det i morgen , når de er mere vågne .\nHvad med at prøve at opfinde et køleskab dør drink dispenser , som holder og dispenserer alle dine foretrukne drikkevarer . Mælk , appelsinjuice og vand vil være drikkevarer mest anvendte . Du bør kunne få adgang til dette fra ydersiden af køleskabet med ud hele tiden åbner døren .\nLæs mere: bionedbrydelige plastpose oplysninger


rør til kabelarbejde | AltiMaskiner\nrør til kabelarbejde\nnyrup plast er en sund, dansk rørgrossist med speciale i alt fra jordoverfladen og ned. Vores tilgang er ydmyg – vi har respekt for vores kunder og forsøger altid at yde den bedste service. Hos os får du kompetent rådgivning af et veluddannet personale, som ikke bare sælger og leverer – vi ‘nørder’ også med tingene og kender vores produkter indgående. Vi har ekspertisen i huset til at lave en lang række beregninger, også til brug for teknisk forvaltning, og vi kan svare i dybden på de fleste spørgsmål.\nVi er eksperter inden for kloakering, afvanding, regnvandshåndtering og spildevandsbehandling og har igennem mange år haft et agentursamarbejde med flg. udenlandske producenter:


UDMÆRKER SIG PÅ DE STORE LIFTE | T NATION\nFremragende på de store lifte\nEn del af mit job som styrketræner er ikke kun at hjælpe dig med at blive større, hurtigere og / eller stærkere, men med held er det vigtigt at få nogen af det modsatte køn til at blive nøgen foran dig - helst ved flere lejligheder .\nDesuden er en anden integreret rolle at være en styrketræner i stand til at tage komplekse emner og ideer og dumme dem på en måde, som kunderne nemt kan forstå og implementere i deres daglige rutine.\nDette kan være alt fra at hjælpe 140 pund college kid indse, at efter en body-split split, der har ham at udføre 18 forskellige variationer af biceps krøller i en træningsperiode, er det nok ikke den bedste tilgang til at tilføje mærkbar størrelse til at forklare nogen som deres kroniske fremre knæsmerter er mere end sandsynligt skyldige i deres svage hofte stabilisatorer, og ikke deres VMO.\nEndnu vigtigere er en af de ting, jeg stoler mest på, at se nogen udføre et bestemt løft, og så bryde det ned og tilbyde nogle hurtige coaching-signaler, der straks forbedrer deres teknik. Enhver, der har læst Malcolm Gladwells fænomenale bog, Blink, kan genkende denne færdighed som "tynd skæring".\nEn anden måde: Jeg ser nogen udføre en elevator med form, der får øjnene til at bløde fra hornhinden, og så hopper jeg ind og fixer det på stedet. Som en ninja.\nNår det er sagt, forsøger jeg at "tynde skive" (så-til-tale) de "store tre" (deadlifts, bench press, squats) og dele nogle af de fælles coaching cues vi gerne vil bruge på Cressey Performance til at gøre dem, for mangel på et bedre udtryk, "mindre opkast i min mundis."\nLad os begynde med min favorit:\nCue # 1: Placer dine skulderblad i din baglomme\nJeg skrev en artikel for længe siden med titlen, > The Dirty Dozen: 12 Tips til tungere træk. Her diskuterede jeg hele denne forestilling om at holde skuldrene sammen og nede, når de satte op til elevatoren.\nKort sagt, et af de mest almindelige fejl, jeg ser løftere, gør, er ikke at sætte ordentligt op - en del af det medfører ikke at få lats involveret i elevatoren. Som det er, at få lats til ild hjælper med at aktivere thoraco-lumbal fascia, som igen holder dig meget stabilere i hele sættets varighed.\nDesværre er der mange mennesker, der ikke helt får dette koncept, og som følge heraf ophører deres opsætning med at ligne noget fra et B-grade horror flick.\nDet tager ikke en raketforsker at se, at dette er langt fra en optimal position at trække fra.\nOmvendt cue "placere dine skulderblade i din baglomme" (scapulae sammen og ned) etablerer en meget mere befordrende opsætning at trække. Med den simple cue får vi et par ting til at ske:\nØverste ryg er stramt\nBrystet er højt (hvilket igen forhindrer skuldrene i at afrunde)\nHofterne er automatisk i en langt mere kraftfuld position til at hjælpe i elevatoren\nDen varme kylling derovre på elliptisk træner vil helt gerne have din baby\nJeg retter automatisk mange almindelige teknikfejl med bare den ene cue. Desuden kan enhver, der siger, at det er umuligt at opretholde en stram overbelægning med tungere belastninger, se min 570 pund PR nedenfor og suge det.\nPrøv det, jeg garanterer at du vil se forskellen.\nCue # 2: "Sit Back!"\nTilladt, jeg har ingen peer reviewed forskning for at bakke op dette (bortset fra sund fornuft), men det kan komme som en overraskelse for nogle af jer, at dødløftet ikke er et kneb.\nTil at begynde med, i modsætning til squat, som typisk starter med en excentrisk bevægelse, er dødløftet det nøjagtige modsatte og starter med en koncentrisk handling.\nDernæst, og mere til det punkt, at squat og deadlift er de samme, forsømmer mange af de kinematiske faktorer, der gør dem unikke: Nemlig, når træning med tungere belastninger forekommer "fastgørelsespunktet" i forskellige hofte, knæ og ankel positioner.\nPå en anden måde har squat generelt et mere flydende, lineært forhold mellem hofte og knævinklerne, mens dødløftet i modsætning hertil hovedsagelig har tre forskellige fælles handlinger - knæene ved løft, hofterne når barbellen når knæhøjde og begge hofterne og knæene samtidig ved lockout. (1)\nUanset hvad der opstår, er en af de største fejl i de fleste dødsløftninger, når de begynder at starte nedstigningen tilbage til jorden. Efter lockout ser jeg ofte trainees forsøger at "kneppe" stangen tilbage ned til gulvet; det vil sige, de vil knække med knæene (i det væsentlige udføre et forvægtsskift), hvilket resulterer i, at stangen skal rejse rundt om knæene, der minder om mere end et knebøjle end en dødløftning.\nI stedet kan jeg bruge den enkle, effektive kø "læn dig tilbage", når du forsøger at lære hofte hængselmønsteret. Mere specifikt siger jeg til dem: "Jeg vil have dig til at forestille mig, at jeg står bag dig med et reb rundt om din talje. Når du kommer ned, gør det som om jeg trækker dine hofter tilbage med rebet."\nEffektivt, hvad jeg lærer dem at gøre, er at indarbejde et mønster, der ligner mere af et hoftehængsel / bageste vægtskift. Ved at gøre det lægger vi større vægt på hamstrings og glutes, som vi alle ved, er dødsløftets punkt i første omgang.\nHvis du ikke er vant til det, vil det helt sikkert tage lidt øvelse. Men hvis det lyder som om dig, bliver det bestemt en egokontrol, og jeg foreslår stærkt, at du lægger lidt vægt fra stangen, indtil du kan spore den rette hoftehængsteknik. Det vil gøre hele forskellen i verden.\nJa, ja, vi har alle hørt de samme tegn før:\n"Buk din ryg!"\n"Få din luft."\n"Det er alt sammen, det er alt sammen, det er alt sammen." (Fistpumpe)\nJeg ved, at dette kan lyde sacrilegious, men bænkpressen er min mindst yndlingsøvelse. Ganske vist er mine bænk tal ikke noget at prale om (forkæl dig, lange arme!), Som kan hjælpe med at forklare min mindre end manlige holdning.\nAlligevel indser jeg, at for mange bænken er det, der adskiller mændene fra drengene, og på bekostning af, at jeg midlertidigt mister mit mand-kort for at afvise det, vil jeg gerne tro, at jeg har lært noget eller to på hvordan man lærer ordentlig teknik i de år, jeg har uddannet klienter og atleter.\nMange af jer læser måske ved, at vi træner mange baseballspillere på Cressey Performance. Som sådan tillader vi ikke vores overhead atleter at udføre nogen lige stang, der trykkes af åbenbare grunde.\nBEMÆRK: Tydelige grunde = fordi vi sagde det.\n(Okay, for dem, der har brug for en mere legitim grund, ved at bruge en straight bar tvinger lifteren til at bruge et pronated greb, hvilket forårsager mere intern rotation af glenohumeral joint. Mere intern rotation af glenohumeral lukker "rummet" mellem acromion og Rotator manchet. Alt sagt, ikke det mest ideelle scenario for en befolkning, der allerede har en øget risiko for skulderbelastning.)\nVi træner dog vores rimelige andel af kødhoveder og weekendkrigere, som i alle henseender får lov til at bænke, medmindre andet anses for at være "for risikabelt" (på grund af postural bekymringer, tidligere skadeshistorie osv.).\nTil trods for at den mest populære øvelse udførte denne side af hver mandag, onsdag og fredag, ser jeg stadig gutter, der slagter denne mest.\nSå meget som vi gerne vil tro at bænkpressen er bedst til at sprøjte pecs, er det virkelig mere af en helkropsbevægelse. Når du er færdig korrekt, inkorporerer bænkpressen hele kroppen for systematisk at sænke baren under kontrol, pause og hæve den ud af brystet. Det er tilfældet, en af de bedste signaler jeg nogensinde har lært - og en, jeg ofte bruger med mine atleter - er en jeg stjal fra gutterne på South Side Gym i Connecticut, da jeg trænede der for nogle år siden:\n"Træk stangen til brystet."\nMange praktikanter bare tilfældigt "dykke bombe" baren ned til deres pecs og aldrig rigtig lære at bruge deres øverste ryg for at hjælpe med i bevægelsen. Desuden flæser mange deres albuer ud og / eller udfører bevægelsen med deres fødder op i luften, i en vis misforstået indsats for at "isolere deres pecs" mere. I virkeligheden er alt, hvad du virkelig isolerer, hvordan retarderet du ser, for ikke at nævne at øge dine chancer for at pisse din skulder ud i det lange løb.\nMeget som det jeg nævnte ovenfor med dødløftet, er det afgørende at holde overkanten tæt, når man benytter. Igen skal skuldrene være sammen og nede, og i det væsentlige skal du "rive" stangen ned mod brystet (igen uden at lade albuerne blusse ud).\nPå den måde holder du lats aktiveret, giver mere stabilitet (vigtig for overførsel af kraft) og giver mere af en "springbræt" effekt, når du skubber stangen ud af brystet. Det tager noget at vænne sig til, men når du mestrer det, lover jeg at du kan se dine bænknumre svæve.\nDan John kan ofte lide at fortælle historien om, hvornår en ung løfter nærmede sig ham en dag og forklarede, hvordan squats altid syntes at gøre ondt i hans knæ. Efter at have bedt ham om at demonstrere sin squat-teknik, sagde Dan John simpelthen: "Søn, squatting gør ikke ondt i dine knæ. Uanset hvad du gør gør det ondt i dine knæ."\nHeldigvis er der mange artikler her om testosteron, der diskuterer alt og alt relateret til squats. Alligevel vil jeg slå på et par coaching-signaler, som jeg har fundet uvurderlige for at hjælpe praktikanter med at forbedre deres teknik.\nCue # 1: Vedligehold en vertikal skinnevinkel\nSom en person, der lider af ihavethekneesofa90yearold-itis, kan du forestille dig hvor meget af en "Ah Ha!" øjeblik jeg havde, da jeg først hørte kiropraktor, manuel terapeut og konkurrencedygtige powerlifter, Charlie Weingroff, diskuterer hele denne forestilling om den vertikale glansvinkel for længe siden.\nSimpelthen sagt, når de fleste træner squat, har du tendens til at skubbe knæene fremad, hvilket får deres skinner til at migrere fremad over deres tæer. Selvom det ikke nødvendigvis er en dårlig ting, når du arbejder med sunde individer, bliver det et problem, når du beskæftiger dig med en person med en historie med patellofemoral smerte.\nSom du kan overtale, giver den resulterende positive shin-vinkel et ton mere ren kraft på leddet - endnu mere, når du tilføjer en ekstern belastning som en vægtstang på en persons ryg.\nIkke desto mindre vil forsøget på at opretholde mere af en lodret skinnevinkel (hvor knæene befinder sig bag tæerne) i hele sættet for et sæt tage meget unødig belastning ud af leddet selv og gå langt i retning af langsigtet succes med elevatoren.\nCue # 2: Sitting on Broken Glass\nSom coaching-værktøj tror jeg, at bokseklubber er den perfekte bevægelse for at lære begyndere at kneppe med billed-perfekt teknik. Ved at gøre det sondrer vi den lodrette shin-vinkel (se ovenfor), inddrager den bageste kæde i større grad, og vigtigere, hold folk ærlige med at opnå en passende dybde (og jeg hader at være en Jonny Raincloud her, men det store flertal af jer at læse dette kommer ikke engang tæt på korrekt dybde på dine squats. Bare sayin '.)\nMed boksen squat kommer der imidlertid en række fejl og mangler i teknik. Som et eksempel kan vi se på, hvordan man lander på selve kassen. Ofte på afstigningen ser jeg praktikanter bare "plop" på boksen.\nUdenfor det åbenbare (gør deres rygsøjle hater dem), kan vi se, hvordan form bliver sløvet, når man ikke kontrollerer elevatoren - især når man diskuterer overgangen mellem den excentriske og koncentriske del af elevatoren. Herudover mister løfteren alle følelser af "tæthed" i bunden af elevatoren og slutter sædvanligvis at "gynge" ud af kassen.\nFor at hjælpe med at afhjælpe dette problem bruger jeg sætningen "foregive som om du sidder på knust glas." Ved at gøre det vil løfteren lære at sænke og styre vægten ned til kassen og lander blidt. Samtidig vil jeg cue dem til at "skubbe deres knæ ud" til venstre og højre for at åbne hofterne og engagere hamstringene lidt mere - alt sammen hjælper med at opretholde "stivhed" i hele sættets varighed .\nTil sidst, mens de ovennævnte cues ikke er nogen udtømmende liste, føler jeg mig helt sikker på, at de vil hjælpe mange af jer ud i det lange løb. Prøv dem i dag, og lad mig vide, hvad du synes!\nWagman, Dan, Krieger, James. "Squat vs Deadlift: Ny forskning undersøger, hvilke cross-over effekter der kan være mellem disse elevatorer." Journal of Pure Power 5.2 (april 2010): s. 9. Web September 2010


Ingen sikkerhedssele billet-Ny York trafik billet advokat Blog-November 11, 2020 | Leesweb\ningen sikkerhedssele billet\nvi ved “spænde op, det er loven.”At bære sikkerhedssele er Loven for voksne og, afhængigt af deres alder, mindreårige. Sikkerhedsseler kan redde liv i en bilulykke. Voksne kender konsekvenserne af ikke at” spænde op ” og bære risikoen. I modsætning til voksne gør børn det ikke. Derfor tager loven og domstolene denne overtrædelse alvorligt, især billetter, der udstedes til børnepassagerer i en bil.\nloven siger, at for at køre bil skal en chauffør og alle passagerer bære sikkerhedssele. Der er få undtagelser fra loven, og loven er ret ligetil. Men hvad nu hvis du eller en passager ikke er “spændt op”, og du som chauffør får udstedt en ingen sikkerhedssele billet?\nbøder for ingen sikkerhedssele billet køre om $100 plus en obligatorisk tillæg på enten $88 eller $93. Det ser ikke ud som mange penge, ikke? Gæt hvad? Domstolene og politibetjente vil ikke fortælle dig om de “skjulte” omkostninger.\n” Skjulte Omkostninger.”Et skyldigt anbringende til en ny York State Vehicle and Traffic lov Section 1229-C (VTL bil 1229 – c) Ingen sikkerhedssele-Driver billet kan koste dig tusindvis af dollars. Hvad de fleste chauffører ikke er klar over, er, at denne billet vil medføre en stigning i bilforsikringen. Hvorfor? Bil forsikringsselskaber funktion på en forsikring Demerit punkt eller Merit Rating Plan. Overbevisning, eller anbringender om skyld for visse billetter vil medføre et bilforsikringsgebyr. Hvert forsikringsselskab er forskelligt og bestemmer deres præmieforhøjelse og varighed, hvilket kan være i årevis. Et bilforsikringsselskab kan gennemgå en førers treårige kørselsrekord. Ved konstatering af en overtrædelse af meritsystemet kan bilforsikringsselskabet øge den forsikredes præmie.\nen ingen sikkerhedssele billet udstedt kan bære op til 3 point for en passager.\nud af staten chauffør vil ikke undslippe konsekvenserne af en ingen sikkerhedssele billet i Vestchester County eller andre amter i Ny York State. Så pas på: ingen sikkerhedssele billet kan forårsage skade uanset din hjemstat.\nder er en aftale, eller interstate compact, mellem staterne kendt som Driver License Compact. I denne aftale, stater har aftalt at kommunikere køreoplysninger med hinanden og rapportere domfældelser for trafikovertrædelser til en chaufførs hjemstat. Derefter vil overtrædelsen blive behandlet som om det skete i hjemstaten, og lokale love kan anvendes på lovovertrædelsen.\nOplev dine muligheder — konsultere den bedste trafik billet advokat i Vestjylland\nLær at undgå de negative konsekvenser af en ingen sikkerhedssele billet overbevisning og spare penge i processen. Få det bedst mulige resultat ved at samarbejde med Claro Advokatfirma for at kæmpe for dine rettigheder! Ring til din trafikadvokat, Elisa Claro. på 917-300-3334 eller besøg os online på www.lawredress.com for en gratis konsultation. Lad den bedste trafik billet advokat arbejde for dig. Trafikadvokat Elisa Claro. har håndteret tusinder af trafikbilletsager i hele Ny York, inklusive Vestchester County – Yonkers, Greenburgh, hvide sletter, med fantastiske resultater. Start din succes i dag!


Jørgen fik for mange tilskudskroner for fiktiv rørisolering | Penge | DR\nHusejer undrer sig over, at et for stort tilskud fra Energispareordningen ikke skal betales tilbage.\n- Ham der var ude og se det, han sagde, der er simpelthen så mange penge i den pulje, så det betyder ikke noget. Men det er jo os alle sammen, der betaler til ordningen, lyder kritikken fra husejer Jørgen Karlsen. (© DR Nyheder)\nAf Alexander Hecklen og Ole Ørskov\n09. dec. 2016 kl. 08.12 | opdateret 09. dec. 2016 kl. 11.27\nDa Jørgen Karlsen skulle have isoleret varmerørene i sin kælder, fik han gennem et privat rådgivningsfirma med et par klik på internettet bestilt gratis isoleringsmaterialer til sin adresse.\nMaterialerne fik han uden at betale en krone gennem den såkaldte Energispareordning, der skal gøre Danmark grønnere ved at give tilskud til energieffektiviseringer.\nLæs også:Store forskelle i udgifter til skjult bidrag: Det opkræver dit elselskab\n- Hvis jeg skal levere pengene tilbage for det her, så gør jeg det gerne\nJørgen Karlsen, husejer\nMen til sin store overraskelse fik han ikke kun gratis materialer leveret lige til døren. Han fik også overført et kontant tilskud på næsten 1.200 kroner fra rådgivningsfirmaet.\n- Der måtte jeg lige synke, for jeg fik det lidt dårligt over, at jeg jo ikke har fået brugt alle rørskålene, siger han i dag.\nFirma ville ikke tage tilskud tilbage\nJørgen Karlsen havde bestilt 34 meter af isoleringsmaterialet rørskåle til at sætte på varmerørene i sin kælder.\nMen da han var færdig med at isolere, havde han alligevel godt 6,5 meter af rørskålene i overskud.\nLæs også:Direktør: Myndigheder overhører advarsler om milliarddyr tilskudssordning\nJeg ville helst ikke rodes ind i noget halvulovligt noget\nDe ubrugte materialer står her knap et år efter stadig i Jørgen Karlsens kælder i Roskilde.\nFor firmaet, der formidlede energibesparelsen, har hverken ønsket at få dele af pengene eller de næsten syv meter rørskåle tilbage.\n- Hvis jeg skal levere pengene tilbage for det her, så gør jeg det gerne, siger han og peger på de godt 6,5 meter rørisolering, der ligger i overskud på kældergulvet.\nOrdning gav tilskud til projektet\nJørgen Karlsen er som ejer af et ældre hus omhyggelig med at spare på sin energiregning.\n- Hvis der er nogle steder, der mangler efterisolering, så skal det isoleres. Tingene skal være i orden, siger han.\nHam der var ude og se det, han sagde, der er simpelthen så mange penge i den pulje, så det betyder ikke noget\nDerfor så han tilbuddet, om at få materialerne leveret gratis gennem rådgivningsfirmaet Energitilskud Danmark, som en nem løsning.\nLæs også:GRAFIK Sådan kan du få penge til at energirenovere\n- Det her virkede nemt, og jeg skulle ikke engang køre ud til Silvan, siger han.\nHan kendte på det tidspunkt ikke meget til Energispareordningen, som var årsagen til, at han kunne få materialerne og senere tilskuddet.\nLæs også:Styrelse slettede kritik i uvildig stikprøvekontrol\nMen efter at have modtaget pengene for de mange meter rørskåle, blev han nervøs for at have gjort noget forkert.\n- Jeg snakkede flere gange med dem, for jeg ville helst ikke rodes ind i noget halvulovligt noget, siger han.\nEkstern konsulent kom forbi\nEfter noget tid blev han kontaktet af en ekstern konsulent, som firmaet havde på Sjælland, der skulle lave stikprøvekontrol af Jørgen Karlsens energibesparelse.\n- Han kommer her ud, fordi han i første omgang tror, at jeg skal kontrolleres, men så finder vi ud af, at det skal jeg så ikke alligevel, siger han.\nDet er første gang, jeg hører om sådan et eksempel her, at det har været indberettet for meget. Så det er selvfølgelig en skandale, jeg skal kigge nærmere på,\nMartin Thomsen, Direktør\nI stedet skete besøget, fordi Jørgen Karlsen i sin tid også havde bedt om at få en gennemgang af sit hus for at få rådgivning om andre energibesparelser, fortalte konsulenten.\nMen da Jørgen Karlsen viste konsulenten de ubrugte rørskåle, lød svaret, at han ikke skulle bekymre sig om fejlen.\nLæs også:GRAFIK Energiselskaber slås om at købe dine besparelser\n- Ham der var ude og se det, han sagde, der er simpelthen så mange penge i den pulje, så det betyder ikke noget. Men det er jo os alle sammen, der betaler til ordningen, siger Jørgen Karlsen.\nFirma beklager fejl\nDirektøren for Energitilskud Danmark, Martin Thomsen, bekræfter, at der sket en række fejl i forbindelse med sagen. Både da husejeren skulle bekræfte sagen elektronisk, og da den eksterne konsulent mødte op på adressen i Roskilde.\nHan beklager fejlene i Jørgen Karlsens sag.\n- Det er første gang, jeg hører om sådan et eksempel her, at det har været indberettet for meget. Så det er selvfølgelig en skandale, jeg skal kigge nærmere på, siger Martin Thomsen.\nIfølge direktøren vil firmaet nu tage kontakt til Energi Fyn, som Energitilskud Danmark har fået pengene til Jørgen Karlsens spareprojekt fra.\nDerfor betaler energikunderne til ordningen:\nSiden 2006 har private og virksomheder kunnet søge penge fra Energispareordning, der sidste år kostede energikunder i hele landet omkring 1,6 milliarder kroner.\nSkal man have isoleret sine rør, husmuren eller have udskiftet sine almindelige el-pærer med sparepærer, udbetaler energiselskaberne penge i tilskud, der svarer til den besparelse, man som forbruger kan forvente at få på energiregningen.\nDet gør selskaberne for at kunne leve op til egne årlige krav om energibesparelser.\nAftalen om Energispareordningen er en frivillig aftale, som politikerne på Christiansborg har lavet med forsyningsselskaberne.\nDet er energiselskabernes opgave at følge ordningens regler, ellers kan selskaberne straffes med bøde, hvis de "afgiver urigtige oplysninger om forhold, hvorom virksomheden er forpligtet til at give oplysninger til styrelsen", står der i bekendtgørelsen.\nDet er Energistyrelsen, der har det overordnede ansvar for at der bliver ført kontrol med selskabernes brug af ordningen. Energitilsynet har til gengæld fået til opgave at indsamle oplysningerne om energiselskabernes udgifter til ordningen, som i sidste ende pålægges selskabernes kunder.\nEnergispareprojekterne kan være energirenoveringer i millionklassen, men der gives også tilskud til mindre projekter hos private.\nDerfor giver nogle byggemarkeder og energisparekonsulenter gratis materialer i bytte for forbrugernes energibesparelser.\nBesparelserne kan derefter sælges videre til energiselskaber, der mangler at opfylde deres sparemål.\n11:27: Tidligere har Energitilskud Danmark oplyst, at man havde fået penge til Jørgen Karlsens spareprojekt fra EnergiMidt. Energitilskud Danmark oplyser nu, at det ikke var korrekt. I stedet er det Energi Fyn, der har betalt for projektet. Fejlen er rettet.


Jabra Supreme+ - stemmeaktiveret headset - køb det her\nJabra Supreme, et exceptionelt Bluetooth mono-headset, giver den bedste lyd begge veje i samtalen takket være det nyeste i audioforbedringsteknologi.\nDu har aldrig lydt bedre:\nStøjdæmpning er ikke meget værd, hvis det ikke fungerer begge veje. Jabra Supremes mikrofon filtrerer støjen omkring dig med Noise Blackout™ 3.0 teknologi, der sikrer, at din samtalepartner kan høre dig lige så tydeligt.\nDen tydeligste lyd du kan komme i nærheden af, vil ikke have stor betydning, hvis headsettet ikke er behageligt. Jabra Supreme kan justeres, så du opnår den rette pasform til dig. Det har særligt designede ørepuder i forskellige\nstørrelser, der maksimerer bærbarhed og komfort.\nUden hænder! Jabra Supreme er stemmeaktiveret, så det er perfekt, når du kører bil, laver mad eller andre aktiviteter, mens du taler i telefon.\nÉt headset, mange enheder:\nTil multitaskerne blandt os har Jabra Supreme en Jabra Connect app til yderligere tilpasning af dine behov og styring af alle dine Bluetooth-kommunikationsenheder via headsettet. Som en ekstra bonus kan du streame podcasts eller musik direkte til headsettet fra din laptop eller tablet samt foretage eller modtage opkald fra din mobiltelefon.\nPasser i din lomme:\nJabra Supreme har en patenteret flip-mikrofonarm. Så når du ikke taler, folder du armen op og kan opbevare headsettet i din lomme eller computertaske. Det er perfekt, når du er på farten og skal have headsettet lige ved hånden.\nDet er let at aktivere - let at have med!\nVinder af Red Dot Design 2012\nI 2012 vandt Jabra SUPREME Red Dot Design Award.\nDenne enhed understøtter ikke AVRCP, hvilket betyder, at du ikke kan kontrollere musik direkte fra enheden.\nMed auto-parring parres en enhed automatisk med Bluetooth™ -enheder, der understøtter denne funktion.\nEnheden kan streame musik fra en kilde som f.eks. en smartphone, laptop med Bluetooth, tablet eller mp3-afspiller.\nHøjttalere med wideband/HD lyd-frekvens muliggør realistisk reproduktion af menneskestemmer på optimerede, digitale linjer, f.eks. IP-telefoni og Unified Communications.\nDigital Signal Processing (DSP) er en teknologi, som digitalt forbedrer tale og musik og undertrykker ekko.\nMikrofoner med Noise blackout™ har et effektivt støjfilter koblet til to mikrofoner, der benytter software til digital signalbehandling (DSP) til fjernelse af støj.\nMed funktionen til at slå lyden fra, kan du slå mikrofonens lyd til eller fra direkte på enheden.\nØrekroge eller "over-øret" er en fleksibel ørekrog, som blidt og bekvemt holder hovedtelefonen mod øret\nHvor meget vejer et headset (i gram)\nLængde: 90mm Længden på headsettet i millimeter\nBredde: 30mm Bredden på headsettet i millimeter\nDybde: 22mm Dybden på headsettet i millimeter\nJabra opladerkit til bilen


Jeg havde set et minialbum, som jeg bare måtte prøve at lave og det blev til min venindes dreng Max, der nu er blevet 1 år. Jeg har lavet plads til 13 billeder (som min veninde selv må sætte ind) 1 billede fra den dag han blev født og så ellers et pr. måned.\nForsiden og ryggen\nHer er der plads til et foto fra dagen han blev født samt da han blev en måned. Her er der også plads til oplysninger om hans størrelse.\nSå blev han og 3 måneder. Her kan min veninde også skrive lidt.\n.....og 4 måneder\nHer er der plads til et billede fra han var 5 måneder samt lidt plads til, at hans mor selv kan skrive noget ind\n½ år - det er gået hurtigt.\nDer er i hele albummet tags, der kan trækkes ud.\nAlbum Baby Børn Dreng\nDorthe ◕‿◕ 10. maj 2014 kl. 13.22\nSuper lækkert album :)