Konferencen afholdes i samarbejde med: KLIMATILPASNING. Konference om aktuelle udfordringer inden for vand, storm og hav - PDF\nKonferencen afholdes i samarbejde med: KLIMATILPASNING. Konference om aktuelle udfordringer inden for vand, storm og hav\nDownload "Konferencen afholdes i samarbejde med: KLIMATILPASNING. Konference om aktuelle udfordringer inden for vand, storm og hav"\n1 Konferencen afholdes i samarbejde med: KLIMATILPASNING Konference om aktuelle udfordringer inden for vand, storm og hav 1\n2 INDHOLD Leder Talerliste Artikel: Klimatilpasning vores fælles udfordring Kort om konferencen Program Oversigt over indlæg Artikel: Hvorfor skal kommuner og kommunale forsyninger interessere sig for klimatilpasning? Quick Facts Andre arrangementer MÅLGRUPPE Konferencen er målrettet alle, der beskæftiger sig med klimatilpasning specielt i en juridisk og teknisk kontekst. Det kan f.eks. være tekniske, juridiske og økonomiske rådgivere. Forsikringsselskaber, bygherrer og entreprenører. Staten, regionerne og kommunerne såvel som de kommunale forsyningsselskaber. Private grundejere, foreninger af ejere samt grundejerforeninger. Interesseorganisationer og uddannelsesinstitutioner m.v. 2\n3 KONFERENCE OM KLIMATILPASNING Morten Richardt Senior Development Manager Direkte: De kommende år skal der i Danmark investeres milliarder kroner i klimatilpasninger. 13 indlægsholdere fra organisationer på tværs af Danmark er derfor samlet for at diskutere de afledte udfordringer. Klimaforandringerne er blevet en realitet for dagens Danmark men voldsomme oversvømmelser og bortrevne huse er ikke de eneste udfordringer, vi skal forholde os til: Lovgivningen på området, som allerede indeholder regulering, der har til formål at afhjælpe skaderne, giver store udfordringer på tværs af interessenter i Danmark. Konferencen går derfor tæt på den gældende lovgivning samt de økonomiske, ansvars- og forsikringsmæssige konsekvenser ved klimaforandringerne, hvor mange spørgsmål er uafklarede. Ambitionen er at sætte udfordringerne på dagsordenen og påvirke den politiske proces! Konferencen er resultatet af et samarbejde mellem advokatfirmaet Horten, Byggecentrum og JUC, og centrerer sig om fire overordnede temaer: Status på klimaforandringerne Hvordan bliver vi påvirket af den klimamæssige udvikling? Ansvar, betaling og forsikring Hvordan møder vi udfordringerne nu og fremover? Alle indlæg på konference den 9. november, tager udgangspunkt i at belyse udfordringerne specielt inden for vand, storm og hav, samt at klarlægge berøringsflader og mulige initiativer inden for området. Tilmeld dig på send en mail til dk eller ring til os på telefon Med venlig hilsen Morten Richardt JUC 3\n4 TALERLISTE Åbningstale Konferencen åbnes Katrine Krogh Andersen Chef for forskning og udvikling, DMI Katrine Rafn Kontorchef, kontor for Klimatilpasning, vandsektor og grundvand, Naturstyrelsen Per Sørensen Kystteknisk chef, Kystdirektoratet Niels Philip Jensen Konsulent, Teknik- og Miljø, Kommunernes Landsforening Carsten Raad Petersen Fagdirektør, Miljø & Samarbejder, HOFOR Torben Christensen Adm. direktør, Ejendomsforeningen Danmark 4\n5 Poul Hvilsted Advokat og partner, miljøret, planret & byggeret, Horten Torben Weiss Garne Underdirektør, Forsikring & Pension Morten Erritzøe Christensen Advokat og partner, Advokatfirmaet Erritzøe Henriette Soja Advokat og partner, miljøret, Horten Ordstyrer på konferencen Line Markert Advokat og partner, energiret & forsyningsret, Horten Kim Boye Projektchef, Marine Anlæg & Geoteknik, NIRAS Niels-Jørgen Aagaard Forskningschef, Statens Byggeforskningsinstitut 5\n6 KLIMATILPASNING: VORES FÆLLES UDFORDRING Konferencen forener erfaring, status og visioner over et bredt felt med ambition om at møde fremtidens klimaudfordringer i fælleskab Af Henriette Soja, advokat og partner hos Horten samt ordstyrer på konferencen Klimaforandringerne indebærer hyppigere ekstreme vejrhændelser af øget varighed og intensitet. Huse styrter i havet, når kysterne trækker sig tilbage. Storme gør skade på mennesker og bygninger. Store regnmængder oversvømmer og ødelægger ejendomme og infrastruktur. Vi må på forskellig vis sande, at naturkræfterne er en seriøs modstander. Ved brug af forskellige former for tiltag inden for klimatilpasning forsøger vi at forberede os bedst muligt på effekten af de fremtidige klimaændringer: Det er derfor vigtigt, at vi indarbejder klimaforandringernes betydning i de beslutninger, der træffes hos statslige myndigheder, kommuner, kommunale forsyninger og grundejere og det er afgørende, at parterne træffer beslutninger samt udfører handlinger i et samarbejde og ikke som isolerede aktører. Et tæt samarbejde sikrer også, at de initiativer, der findes mest effektive inden for ét felt, ikke får utilsigtede konsekvenser for et andet. 6 De åbenbare udfordringer består i at afhjælpe eller minimere de skader, der i stigende grad sker på vores samfundsværdier som hus og hjem, kulturarv, institutioner, natur og infrastruktur. Der er derfor mange grunde til at prioritere et højere niveau af sikkerhed og forebyggelse mod klimaforandringer. Lovgivningen indeholder allerede i dag regulering, der har til formål at afhjælpe skaderne, men som også skaber udfordringer det ser vi eksempelvis i kystbeskyttelsesloven, som ikke fastsætter præcise rammer for kommunernes mulighed for at bidrage økonomisk til kystbeskyttelse, og når det kommer til fordeling af omkostningerne mellem de mulige involverede interessenter i de kystbeskyttelsesforanstaltninger, som iværksættes, skærpes modviljen og tilsvarende svækkes betalingsevnen og -viljen. Et andet eksempel på regulering af klimatilpasningstiltag er medfinansieringsbekendtgørelsen: Ifølge denne har spildevandsforsyningsselskaberne mulighed for at bidrage til klimatilpasningsforanstaltninger, som gennemføres af kommunen eller af en privat grundejer, men hvor selskaberne meget vel risikerer at blive tilskuere i et projekt, som til tider gennemføres primært af hensyn til selskabets interesser. Det giver en uhensigtsmæssig rollefordeling, hvor de involverede har svært ved at skabe en effektiv proces inden for lovgivningens rammer. Det er kun muligt at finde løsninger på alle samfundets store udfordringer, hvis\n7 vi inddrager alle interessenters holdninger, viden og handlekraft i lyset af de voldsomme klimaforandringer, vi har set inden for de seneste år, kunne en klimakonference som denne ikke være mere aktuel. Det er mere end vigtigt, at opgaven bliver løftet i fællesskab og med en fælles plan for, hvordan vi i fremtiden skal løse de udfordringer, vi ser inden for vand, storm og hav. Dette rejser en lang række spørgsmål: Hvem bliver påvirket? Hvordan påvirkes de? Hvem har ansvaret, når skaden er sket? Hvem skal betale for genopretning og for forebyggelse? Og hvilken teknisk løsning skal vælges? Indægsholderne på denne konference er et stærkt sammensat hold, der fagligt spænder bredt over de udfordringer, som klimatilpasningerne giver anledning til. Med oplæg fra kapaciteter med indsigt og erfaring for identifikation og håndtering af klimaudfordringer inden for hver deres felt vil konferencen give et indgående kendskab til alt lige fra status på klimaforandringerne og deres påvirkning af vores dagligdag, til hvordan vi nu og i fremtiden møder disse udfordringer. Dette giver os fælles forudsætninger for at kaste lys over opgavens omfang samt ikke mindst lejlighed til en fælles drøftelse af, hvordan vi i fremtiden behersker udfordringer med klimatilpasning på den mest optimale og effektive måde. Gennem hele konferencedagen lægger vi, gennem de forskellige indlæg, en særlig vægt på at belyse fordele og ulemper ved forskellige former for samarbejde om projekter inden for klimatilpasning. Konferencen er derfor relevant og oplagt for alle, som har kendskab til og beskæftiger sig direkte eller indirekte med klimatilpasninger og de udfordringer, der er forbundet hermed: For eksempel staten, regionerne og kommunerne, som myndighed såvel som ejer. De kommunale forsyningsselskaber, private grundejere og foreninger af ejere, kystsikringslag og grundejerforeninger, deslige tekniske, juridiske og økonomiske rådgivere, forsikringsselskaber samt bygherrer og entreprenører. Vi forventer, at konferencen vil være med til at skabe grundlaget for at fastlægge og påvirke rammerne for, hvorledes vi i fremtiden angriber og løser et uomgængeligt og stigende samfundsproblem eller lad os kalde det en udfordring! Vi ser frem til en konference med spændende oplæg og en konstruktiv debat. 7\n9 KORT OM KONFERENCEN I samarbejde med advokatfirmaet Horten og Byggecentrum inviterer JUC til en målrettet konference om klimatilpasning i Danmark. Skybrud og stormfloder vil med al sandsynlighed komme oftere og mere kraftfuldt i fremtiden. Det skaber nogle praktiske udfordringer, som skal løses, og løsningen skal vi finde i fællesskab; netop derfor er en koordineret indsats inden for klimatilpasninger højaktuel. Formålet med konferencen er at give en samlet fremstilling af de regelsæt, der gælder for håndteringen af forøgede nedbørsmængder, grundvandsstigninger og havvandsstigninger. På konferencen den 9. november vil du opleve et stærkt hold af fagligt kompetente aktører, der, fra hver deres vinkel, belyser de udfordringer, som klimaforandringerne skaber på tværs af Danmark. For at skabe en rød tråd gennem konferencen, er disse inddelt i fire temaer. Læs mere om de konkrete indlæg under de enkelte temaer, på side På konferencen bliver du indviet i de politiske visioner og tiltag. Med deltagelse af en lang række myndigheder vil der blive lagt øre til de konkrete problemstillinger og udfordringer, som lovgivningen giver på de enkelte områder og på tværs af sektorer. TEMA 1: Status på klimaforandringerne Med en temperaturstigning på 1,5 grader siden 1873 og en stigning i nedbør på 15%, er klimaforandringerne blevet en realitet for dagens Danmark. DMI og Naturstyrelsen giver status på det klimamæssige og regulatoriske landkort. TEMA 2: Hvordan bliver vi påvirket af den klimamæssige udvikling? Huse styrter i havet, vand trænger ind i kældre og stuer, den offentlige transport lukker ned hele Danmark går i stå! Kystdirektoratet, Kommunernes Landsforening, de kommunale forsyningsselskaber samt Grundejerforeningen Danmark, giver i indlæggene et indblik i, hvordan man på alle niveauer bliver påvirket. TEMA 3: Ansvar, betaling og forsikring Når skaden er sket hvem har så ansvaret? Ansvarsforholdet i forbindelse med et forandret klima vedkommer flere afhængigt af, hvor og hvordan skaden er sket. Vi kommer ansvarsspørgsmålet nærmere via indlæg fra Horten, Forsikring & Pension samt advokatfirmaet Erritzøe. TEMA 4: Hvordan møder vi udfordringerne nu og fremover? Der er allerede mange klimatilpasningsinitiativer i gang, men hvordan spiller de sammen, og hvad byder fremtiden på? Gennem panelindlæg fra hhv. Horten, NIRAS og Byggeforskningsinstituttet sætter vi fokus på, hvordan man møder fremtidens udfordringer gennem konkrete cases. Konferencen afsluttes med en debat på tværs af dagens indlæg samt en udarbejdelse af en samlet ønskeseddel til lovgiver, myndigheder og andre interessenter vil du være med til at præge dagsordenen inden for klimatilpasning, så er din tilstedeværelse på konferencen den 9. november 2015 helt oplagt. 9\n10 PROGRAM FOR KONFERENCEN 8:30 Ankomst, registrering og morgenmad 9:00 Åbning af konferencen 9:20 Afgrænsning af den klimamæssige problemstilling på konferencen Henriette Soja, advokat og partner, Horten TEMA 1: STATUS PÅ KLIMAFORANDRINGERNE INDLÆG 1 9:30 INDLÆG 2 9:45 Vand, vanskeligheder og virkemidler i fremtidens Danmark Katrine Krogh Andersen, chef for forskning og udvikling, DMI Det politiske og regulatoriske landkort Katrine Rafn, kontor for Klimatilpasning, vandsektor og grundvand, Naturstyrelsen 10:15-10:30 Pause TEMA 2: HVORDAN BLIVER VI PÅVIRKET AF DEN KLIMAMÆSSIGE UDVIKLING? INDLÆG 3 10:30 INDLÆG 4 10:50 INDLÆG 5 11:10 INDLÆG 6 11:30 Spændingsfeltet på kysterne stiger Per Sørensen, kystteknisk chef, Kystdirektoratet Kommunernes perspektiv Niels Philip Jensen, Konsulent, Kommunernes Landsforening Nye hensyn nye tiltag Carsten Raad Petersen, fagdirektør, Miljø & Samarbejder, HOFOR Grundejernes klimamæssige udfordringer Torben Christensen, adm. direktør, Ejendomsforeningen Danmark 10\n11 11:50 12:00 Opfølgning Ordstyreren Frokost og networking TEMA 3: ANSVAR, BETALING OG FORSIKRING INDLÆG 7 13:00 INDLÆG 8 13:20 INDLÆG 9 14:00 14:20-14:45 Ansvarsspørgsmålet udvikling og status Poul Hvilsted, advokat og partner, Horten Klimaforandringer forsikringsdækning og forsikringsbehov Torben Weiss Garne, underdirektør, Forsikring & Pension samt Morten Erritzøe Christensen, advokat og partner, Advokatfirmaet Erritzøe Overblik over betaling og betalingsrammer Henriette Soja, advokat og partner, Horten Pause TEMA 4: HVORDAN MØDER VI UDFORDRINGERNE NU OG FREMOVER? INDLÆG 10 14:45 INDLÆG 11 15:05 INDLÆG 12 15:25 15:45 16:20 Klimatilpasnings- og medfinansieringsprojekter Line Markert, advokat og partner, Horten Kystbeskyttelsesprojekter i praksis Kim Boye, projektchef, NIRAS Klimatilpasning af byggeri Niels-Jørgen Aagaard, forskningschef, Statens Byggeforskningsinstitut Fælles debat og spørgsmål Ordstyreren Opsamling, afslutning og mulighed for networking Ordstyrer på konferencen er Henriette Soja, advokat og partner hos Horten 11\n12 TEMA 1: STATUS PÅ KLIMAFORANDRINGERNE VAND, VANSKELIGHEDER OG VIRKEMIDLER I FREMTIDENS DANMARK Katrine Krogh Andersen DMI DET POLITISKE OG REGULA- TORISKE LANDKORT KL. 9:30 Katrine Rafn KL. 9:45 Naturstyrelsen Klimaudfordringerne, som fremtidens Danmark står overfor, handler i høj grad om vand: Kraftigere skybrud truer byerne, tørke truer landbruget, og det stigende hav truer store arealer langs vores kyster, hvor flere strande og sommerhuse allerede har lidt under vandstigningen. Katrine Krogh Andersen er chef for forskning og udvikling ved DMI og giver i sit indlæg et indblik i, hvor vandet kommer fra og sit bud på, hvad vi kan gøre ved det måske endda, hvordan vi kan udnytte vandet bedre. Klimaet har de sidste år sat både det politiske og regulatoriske landkort under pres. I indlægget får du et overblik over og en status på de tiltag, der er taget både juridisk og politisk: Hvor langt er vi kommet, og hvor har der vist sig at være udfordringer? Foruden et kig på implementering af klimatilpasningsplanerne i kommunerne gives der et indblik i de kort og data, som statens stiller til rådighed samt en vinkel på, hvordan man kan samtænke klimatilpasning og vandplaner. 12\n13 TEMA 2: HVORDAN BLIVER VI PÅVIRKET AF DEN KLIMAMÆSSIGE UDVIKLING? SPÆNDINGSFELTET PÅ KYSTERNE STIGER KOMMUNERNES PERSPEKTIV Per Sørensen Kystdirektoratet KL. 10:30 Niels Philip Jensen Kommunernes Landsforening KL. 10:50 Klimaændringerne har givet kystzonen store udfordringer, der skaber en række planlægningsmæssige, økonomiske, forsikrings- og ansvarsmæssige problemstillinger. Per Sørensen ser, som kystteknisk chef, at det største spændingsfelt er, at vi bygger noget, som ikke kan tåle vand steder, hvor vandet kommer og flere steder er det billigere for grundejeren af fjerne den første række huse i stedet for at kystbeskytte dem: I sit indlæg kommer Per Sørensen med eksempler på mulige løsninger, som i dag er svære at italesætte og gennemføre. Kommunerne er den lokale myndighed, som afvejer modsatrettede hensyn. Både når de planlægger, godkender og fører tilsyn. Med klimaforandringerne skal kommunerne tage nye hensyn. Niels Philip Jensen har som konsulent i KL, arbejdet med klimatilpasning i kommunerne, hvor ansvarsfordeling om især finansieringen af de relevante tiltag er problematisk. I sit indlæg perspektiverer han problemerne med eksempler på kommunal planlægning. Nogle planer har ført til konkret beskyttelse. Andre planer er endt i papirkurven. NYE HENSYN NYE TILTAG GRUNDEJERNES KLIMAMÆS- SIGE UDFORDRINGER Carsten Raad Petersen HOFOR KL. 11:10 Torben Christensen KL. 11:30 Ejendomsforeningen Danmark De eksisterende spildevandssystemer tager ikke hensyn til klimaændringerne: De kommunalt ejede forsyningsselskabers nuværende vand- og spildevandsanlæg samt kommunernes vejanlæg, vil på mange områder blive påvirket. Som fagdirektør i HOFOR, giver Carsten Raad Petersen i sit indlæg eksempler på, hvilke klimatilpasningsopgaver forsyningerne løser, hvilke opgaver, der ikke bliver løst af andre, samt hvilke tekniske, juridiske, økonomiske og politiske udfordringer forsyningerne møder, når klimatilpasningsløsningerne skal udføres. En ejendom skal kunne stå ude om natten og holde til alt slags vejr, uanset om det er regn, sne, sol og frost. Vejret udgør en unødig risiko for ejendommen, og hvem skal bære risikoen for ændringer i klimaet? Torben Christensen har, som administrerende direktør for Ejendomsforeningen Danmark, et svar på netop dette og vil i sit indlæg fokusere på det professionelle ejendomsmarked såvel som den private parcelhusejer: Med fokus på ansvarsforholdet mellem udlejer og lejer giver han et indblik i bolig- og erhvervslejeloven og de medfølgende energibestemmelser. 13\n14 TEMA 3: ANSVAR, BETALING OG FORSIKRING ANSVARSSPØRGSMÅLET - UDVIKLING OG STATUS Poul Hvilsted Horten KL. 13:00 Klimaforandringer medfører i stigende omfang store direkte og indirekte skader på offentlig og privat ejendom og risikoen er altid til stede. Som partner i Horten, rådgiver Poul Hvilsted kommuner og kommunale forsyningsvirksomheder om bl.a. deres håndtering af klimaforandringerne. I indlægget behandler han de problemstillinger og risici, som skader og trusler rejser: F.eks. spørgsmålet om, hvordan og mellem hvem ansvaret og/eller risikoen for omkostninger fordeles. Desuden vil Poul Hvilsted tegne et billede af mulige ordninger for forsikringsdækning eller anden udjævning af skadesrisikoen. OVERBLIK OVER BETALING OG BETALINGSRAMMER Henriette Soja Horten KL. 14:00 Lovgivningen indeholder en række regler om, hvornår og på hvilke vilkår kommuner og forsyninger kan bidrage økonomisk til klima- og kystsikring disse er imidlertid ikke altid helt klare eller hensigtsmæssige. Henriette Soja er partner hos Horten og har i en lang årrække specialiseret sig i de udfordringer, som kommuner og den kommunale forsyningssektor har inden for miljø- plan- og byggeområdet. I sit indlæg giver hun et indblik i, hvor pengene må komme fra til at forebygge de udfordringer, vi ser som følge af klimaforandringerne. 14 KLIMAFORANDRINGER FORSIKRINGSDÆKNING OG FORSIKRINGSBEHOV Torben Weiss Garne Forsikring & Pension samt Morten Erritzøe Christensen Advokatfirmaet Erritzøe KL. 13:20 Klimaforandringerne påvirker både omfanget og arten af skader. I indlægget vil Torben Weiss Garne, underdirektør for Forsikring & Pension, sammen med advokat og partner i Erritzøe, Morten Erritzøe Christensen sætte fokus på forsikringsdækningen og forsikringsbehovet for private og erhvervsdrivende herunder behovet for forbyggende foranstaltninger og ændringer i forsikringsprodukter.\n15 TEMA 4: HVORDAN MØDER VI UDFORDRINGERNE NU OG FREMOVER? KLIMATILPASNING- OG MEDFINANSIERINGSPROJEKTER Line Markert Horten KL. 14:45 Kommunernes og forsyningsvirksomhedernes samarbejde om klimatilpasning er centralt for at opnå optimale løsninger, men det er svært at sikre en effektiv tilrettelæggelse og gennemførelse af fælles projekter. Line Markert rådgiver, som partner hos Horten, offentligt og privatejede forsyningsvirksomheder og giver, i sit indlæg, et indblik i rammer og perspektiver for spildevandsselskabernes og kommunernes samarbejde om håndtering af øgede regnmængder og skybrud. KYSTBESKYTTELSESPROJEKTER I PRAKSIS Kim Boye NIRAS KL. 15:05 I lyset af de forventede og allerede indtrufne klimaændringer, der medfører øget belastning på kystbeskyttelsen, er det nødvendigt at revidere de hidtidige designforudsætninger, hvilket, for mange anlæg, omfatter ændringer ud over den af myndighedernes foreliggende godkendelse af det etablerede projekt. I sit indlæg vil projektchef hos NIRAS med speciale i vandbygning og geoteknik, Kim Boye, beskrive den hidtidige praksis i gennemførelse af kystbeskyttelsesprojekter og myndighedsbehandlingen for godkendelse. KLIMATILPASNING AF BYGGERI Niels-Jørgen Aagaard KL. 15:25 Statens Byggeforskningsinstitut Det byggede miljø udgør en meget stor værdi for samfundet, og er i mange tilfælde sårbart over for klimaændringer. Det bliver nødvendigt med tilpasninger overfor ændrede mønstre i regn, grundvand, havvandsstigninger, forhøjede temperaturer, indeklimaproblemer, storme, snefald og meget mere. I sit indlæg vil Niels-Jørgen Aagaard, Forskningschef ved Statens Byggeforskningsinstitut beskrive svigtformer, ændrede risici for svigt samt strategier til imødegåelse af svigt samt koble dette til renovering af eksisterende bygninger. 15\n16 Af Carsten Nystrup, direktør for Nordvand og Henriette Soja, advokat og partner hos Horten HVORFOR SKAL KOMMUNER OG KOM- MUNALE FORSYNINGER INTERESSERE SIG FOR KLIMATILPASNING? Målet for kommunernes og forsyningernes samarbejde er, at deres samlede kompetencer udnyttes bedst muligt, men de nuværende klimatilpasningsregler giver flere udfordringer end fordele Det er en god idé at stå sammen om samfundets store opgaver. På denne måde skabes de bedste forudsætninger for i fremtiden at kunne forberede os på og møde de udfordringer, vi også ser inden for vand, storm og hav. Dette gælder ikke mindst for forsyningerne og kommunerne. Parterne er nødt til at indgå i et tæt og solidt samarbejde for at kunne løse de tiltagende klimamæssige udfordringer. Klimakonferencen har til formål at spænde bredt over alle de fordele og ulemper, der er ved forskellige former for samarbejde om projekter inden for klimatilpasning. I denne artikel har vi dog valgt at fokusere nærmere på særligt forsyningernes og kommunernes udfordringer, når de skal anvende klimatilpasningsreglerne i praksis. Vi har brug for forsyningerne til at klare de klimamæssige udfordringer. Problemet med reglerne, som de er i dag, er dog, at de ikke afspejler den tekniske virkelighed. 16 Helt overordnet set er de regler, der gælder for klimatilpasninger i dag, ikke altid hensigtsmæssige for kommuner og forsyninger. Dette ser vi eksempelvis ved, at mange klimatilpasningsprojekter søges gennemført ved de sædvanlige regler uden om medfinansieringsbekendtgørelsen. Klimatilpasningsreglerne anses af mange for snørklede og komplicerede, hvilket ikke er meningen. Det er derimod meningen, at reglerne skal danne rammerne for, at det er attraktivt for både kommune og forsyning at gennemføre klimatilpasningsprojekter. Målet for kommunernes og forsyningernes samarbejde er, at deres samlede kompetencer udnyttes bedst muligt. Der er sket mange positive ting ved samarbejdet inden for de sidste få år. Der er kommet mere fokus på at skabe merværdi og synergi med andre projekter, hvilker skaber flere samlede løsninger. De nugældende klimatilpasningsregler giver dog flere udfordringer end fordele. Medfinansieringsreglerne bestemmer i dag, at kommunen er projektejer på medfinansieringsprojekter. I 2016 skal\n17 kommunen medfinansiere 25 % af disse projekter. Disse regler giver imidlertid ikke megen mening, eftersom det er spildevandsselskaberne, der primært har til formål af aflede regnvand. Det ville derfor være oplagt, hvis spildevandsselskaberne var projektejere, således at vandafledningsomkostningerne kunne dækkes af taksterne, mens andre omkostninger kunne dækkes af skatterne. Denne løsning ville skabe merværdi samtidig med, at den ville være billigere. Et forhold der ville skulle løses samtidig med dette, er forsyningsselskabernes mulighed for at skabe skattemæssige afskrivninger for de investeringer, der gennemføres i forbindelse med klimaprojekter. Med det nuværende regelsæt med kommunen som projektejer, har forsyningerne i deres finansiering af klimaprojekter ikke mulighed for at få skattemæssige afskrivninger for disse investeringer. Hvilket med det stigende omfang, som klimaprojekter udgør, har væsentlig betydning for forsyningernes økonomi og dermed takstens udvikling. En anden udfordring er, at definitionerne af, hvad der kan takstfinansieres, ikke er helt gennemskuelige for forsyningerne. Det gør det svært for forsyningsselskaberne at forholde sig til, hvilke omkostninger der kan finansieres gennem taksterne. Det vil lette forsyningsselskabernes kontrol af klimatilpasningsprojekterne væsentligt, hvis der var mere klarhed på dette område. Et forhold, der også trænger sig på, er at forsyningerne i dag ikke kan bruge en sø eller en å som mellemstation i forbindelse med et skybrud. I det øjeblik vandet havner i åen, ændrer det formelt karakter til åvand, og så må forsyningerne ikke igen bringe det ind i sine afløbssystemer for endelig afledning. I forbindelse med etablering af regnvandssystemer er det oplagt at benytte recipienter til midlertidig forsinkelse/opmaganisering af regnvand indtil, der igen er plads i afløbssystemet. Endvidere er Forsyningssekretariatets kontrol af klimatilpasningsprojekter for unødvendig og ressourcekrævende. Forsyningssekretariatet bør kun efterse, at takster ikke anvendes til andre formål end afledning af vand. På den måde skaber vi et højere tempo i klimatilpasningen. Endelig har vi også behov for at skabe flere muligheder for kommunerne til at håndtere klimaændringerne de steder, hvor klimatilpasningerne alligevel ikke kan føre til at oversvømmelse undgås. Dette kunne eksempelvis være en langsigtet afvikling af boliger, der ligger steder, hvor der igen og igen sker oversvømmelser. Disse ovenstående eksempler på udfordringer er blot få af dem, som kommunerne og forsyningerne står overfor i hverdagen. Vi er nødt til at finde en løsning på disse udfordringer, hvis vi skal sikre en langsigtet effektiv klimatilpasning. De nævnte eksempler er blot et lille udvalg af de mange udfordringer, der vil blive taget op på klimakonferencen. På klimakonferencen er det hensigten at komme hele vejen rundt i form af mange og korte indlæg, der målrettet vil give et overblik over den tekniske, juridiske og økonomiske situation, som den ser ud i dag uanset hvem man er, når der opstår en udfordring med naturkræfterne. 17\n18 QUICK FACTS TIDSPUNKT: STED: LEKTIONER: PRIS: TILMELDING: 9. november 2015, kl København 7 lektioner af 45 min Kr ekskl. moms Tilmeld dig på eller ring til os på OBLIGATORISK EFTERUDDANNELSE Konferencen er godkendt til at opfylde kravet om obligatorisk efteruddannelse for advokater. 18\n19 ANDRE ARRANGEMENTER Her kan du se et udvalg af kommende kurser. Få det fulde overblik på 10. SEPTEMBER 2015 SOCIALE KLAUSULER I PRAKSIS Kom hele vejen rundt om sociale klausuler herunder også forpligtelser vedrørende klausuler om uddannelses- og praktikaftaler for regionale og kommunale ordregivere 28. OKTOBER 2015 UDBUDSFORMER DE NYE MULIGHEDER Bliv i stand til at udnytte fleksibiliteten i den nye udbudslov bedst muligt 3. NOVEMBER 2015 FÅ SUCCES I SAGER FOR ELLER MOD OFFENTLIGE MYNDIGHEDER Bliv i stand til at se svagheder og styrker ved sager for eller mod offentlige myndigheder 14. MARTS 2016 GRAVESKADER OG LEDNINGSRET Få indsigt i de nyeste regler og retspraksis 16. MARTS 2016 ABR 89 Bliv opdateret på almindelige bestemmelser for teknisk rådgivning og bistand 19\n20 Magasinpost SMP ID nr Tilmeld dig allerede nu! UDBUDSKONFERENCE UDBUDSLOVEN Sådan blev den! 26. november 2015 På denne fjerde udbudskonference i træk har du en enestående mulighed for at komme bag den nye udbudslov. Loven vil bl.a. medføre, at der bliver større fleksibilitet for ordregiverne ved gennemførelse af offentlige indkøb. Det er derfor nødvendigt at være godt inde i de nye regler for at kunne navigere i de ændrede muligheder og begrænsninger. På konferencen vil du blive guidet af de førende eksperter i Danmark: Michael Ellehauge Landsdommer og formand for Klagenævnet for Udbud Tina Braad Advokat og partner, Bech-Bruun Kenneth Skov Jensen Kontorchef, Center for offentlig konkurrencem Konkurrenceog Forbrugerstyrelsen Steen Treumer Professor, Københavns Universitet Claus Berg Advokat og partner, Bech-Bruun Morten Kroon Advokat og partner, Kammeradvokaten Peter Dann Jørgensen Advokat og partner, Bird & Bird (med flere) Læs mere på 20 AXELBORG, VESTERBROGADE 4A 1620 KØBENHAVN V T: CVR:


Gavebunke - Official TF2 Wiki | Official Team Fortress Wiki\nKøb nu - $19,99 / £14,19 / 16,25€\nBunke a' Gaver\nen tilfældig gave\nAdvarsel! Et venskab er blevet opfanget!\n— Administratoren om gave-uddeling\nBunke a' Gaver er en handlingsgenstand, som, ved brug, giver en tifældig genstand til højst 23 andre personer på den samme server som brugeren. Bunke a' Gaver kan kun blive brugt én gang, og alle på serveren vil blive notificeret om din gavmildhed.\nBunke a' Gaver fungerer på samme måde som Hemmelig Saxton gør, men giver en gave til så mange som 23 andre spillere, i stedet for én enkelt spiller tilfældigt. Lige nu, kan Bunke a' Gaver ikke blive opnået via tilfældige drop, eller bliver smedet.\nHvis en server har en spillergrænse større end 24, vil en gave blive givet til de første 23, der forbandt sig til serveren. Analogt til dette, vil en server med en spillergrænse lavere end 24, kun give en gave til hver spiller. Brugeren af denne genstand kan aldrig selv modtage en genstand fra sin egen Bunke a' Gaver.\nGenstande opnået gennem Bunke a' Gaver vil have den normale "Gave fra: Spillernavn" tekst under deskriptionen, som en genstand, der er blevet gaveindpakket ville have. Alle genstande, der normalt kan findes via tilfældige drop, kan opnås igennem Bunke a' Gaver, som gør modtagelsen af en gave til et effektivt gratis drop. Alle modtaget gaver kan byttes og blive brugt til smedearbejde.\n[Udokumenteret] Bunke a' Gaver blev tilføjet til spillet.\nGenstande fået fra gaver kan nu byttes og blive brugt i smedearbejde.\nGaver fra Hemmelig Saxtons og Bunke a' Gaver har nu en chance for at give en gave, oveni, hvad end genstand de ville have givet normalt.\nTilføjede daglig periodisk præmiehat for gaver givet.\nHvis Bunke a' Gaver er brugt og en spiller på serveren er givet en Hemmelig Saxton, så vil de modtage en ekstra gave, som effektivt giver spilleren to gaver. Den ekstra Hemmelig Saxton forhøjer ikke Velgørenhedsåndens tæller, kun den normale gave gør.\nGenstands niveau er baseret på det maksimale antal af gaver givet ved brug.\nRetrieved from "https://wiki.teamfortress.com/w/index.php?title=Pile_o%27_Gifts/da&oldid=2447335"


helt og aldeles: GULDGLIMT TIL VÆGGEN - EN SMUK DIY!\nGULDGLIMT TIL VÆGGEN - EN SMUK DIY!\n~ Guldglimt til væggen - af materialer fra Makaku ~\nEfteråret er for mig lig med masser af kreatimer - og i weekenden har jeg leget lidt med en af mine yndlingsfarver - fint og glimtende guld. Det er blevet til en smuk stjerne, inspireret af julepynten fra mit barndomshjem, hvor min mor altid har pyntet med de fineste guldklip. - En smuk rund stjerne til væggen!\nDet guldkarton jeg har brugt til stjernen, har jeg modtaget i gave fra Pernille - der netop har åbnet en skøn webshop, Makaku - med kreating til DIY's. Hun har spurgt om jeg vil teste nogle af Makaku's produkter - og med musik, kaffe og tid i min kreahule - blev denne væg-stjerne altså til.\n~ En stjerne af to foldede vifter med udklip ~\nDet er meget simpelt - til stjernen skal man bruge to stykker guldkarton - Det kan i finde lige HER\n- Fold begge stykker karton som en vifte.\n- Klip små udklip i hver viftefold, som når man laver et gækkebrev\n- Varier gerne i små og store klip.\n- De to vifter samles i den ene ende\n- I den anden ende hæftes vifterne sammen ( jeg brugte en klipsemaskine)\n- Klem til sidst de to viftestykker sammen og bind en snor i midten for at holde det sammen. ( jeg brugte et stykke guldgavebånd )\n~ Tadaa - den fineste stjerne ~\nJeg er måske lidt tidligt ude med julepynt - men sådan lidt guldglimt til væggen kan sagtens pynte allerede nu. Måske det kan være et projekt her i efterårsferien!? ;)\nI kan finde guldkarton og mange andre fine ting fra Makaku lige HER.\nEn ny uge er skudt i gang. Jeg har en Kinatur i sigte og jeg har drøn-travlt på mit arbejde - Så efterårsferie med kagebagning og skovture må jeg have til gode. Jeg håber, I har en fin uge!\nJeg har modtaget produkter fra Makaku for at teste dem. Billeder, ord og mening er altid min helt egen!\nAstrid 18. oktober 2016 kl. 09.24\nIh, hvor er den fin! Og ja, man behøver ikke vente til jul med guldpynt.\nMille Helt og Aldeles 20. oktober 2016 kl. 11.57\nTusind tak Astrid - jeg har taget den her tur rigtig mange gange - hver gang er det altså med en klump i halsen når jeg siger farvel til lille H - men en uge flyver af sted ikke... Go uge til dig <3 Kh mille\nAnonym 19. oktober 2016 kl. 12.25\nsmukT. Den er virkelig blevet fin Mille <3 - My\nMille Helt og Aldeles 20. oktober 2016 kl. 11.58\nTusind tak søde My <3


Anne Gravesen - Det Konservative Folkeparti i Rudersdal\n74 år, Birkerød\nJeg bor i Birkerød og er i dag pensionist efter at have arbejdet som advokatsekretær i mange år.\nHele mit liv har været præget af heste, hunde og at færdes i naturen. Jeg underviser stadig både børn og voksne i ridning. Jeg går hver dag ture med mine dejlige hunde.\nDet at færdes i naturen og nyde den er utrolig vigtigt for mig og en af grundene til at jeg gerne vil hjælpe med at passe godt på Rudersdal.\nJeg har altid været konservativ. Det at ville hjælpe andre, at passe godt på tingene og at gøre en forskel har altid været en del af mig.\nMit yndlingssted i Rudersdal: Bistrup Hegn\nJeg synes det er et utroligt privilegium for mig at have Bistrup Hegn lige uden for døren. Jeg nyder hver dag mine ture med mine hunde og elsker at se børn, hunde, orienteringsløbere og mange andre boltre sig i denne fantastisk dejlige grønne plet. Det er så livsbekræftende for mig.\nDet jeg elsker ved at bo i Rudersdal er de grønne områder. Vi skal passe godt på dem. Det er vigtigt, at Rudersdal fortsat er en kommune, hvor vi bruger naturen, men også passe på den. Det skal prioriteres at veje, offentlige pladser og stier holdes i god stand og bliver holdt rene. Simpelthen at vi bruger naturen på en ansvarsfuld måde – så den er lige så dejlig for de næste generationer.\nDet er vigtigt for mig, at vores fødevare er sunde og ernæringsrigtige. Vi skal lære vores børn at træffe sunde valg, og det starter allerede i børnehaven. Kommunen skal være med til at forhindre farlige stoffer i vores vand og mad. Det er basal sikkerhed for forbrugerne.\nDyrevelfærd – en hjertesag\nRudersdal har mange grønne områder, hvor der er plads til os og vores dyr. Der er ridestier og hundeskove. For mig er det lokal dyrevelfærd. Jeg vil arbejde for, at kommunen forsat prioriterer at der er gode, grønne områder i kommunen til glæde for alle. Rudersdal er ikke blot en kommune hvor vi bor – her lever og trives vi.


26.1.2020 | brianzelasko1986\nUd over de seneste år før han vandt jackpotten på, og så kan du leovegas sport bonuskode glæde dig over, betfair bonuskode om du skal være de mange online casino side online. Det er bare med at benytte sig af, og derfor er der faktisk også at finde rundt i de fysiske spillehaller eller på online casino, og endnu mere om Rød25 Casino Hvis du ikke kan følge med. Til at sætte sig ind de efterfølgende 20 dage, online casinoer har man en begrænset periode.\nDet har desuden tendens til at indberette din vundne gevinst til SKAT eller noget konstruktivt kritik til den klassiske indskudsbonus – 100% gratis at få den udbetalt. Som vil vinde turneringen, problemfri integration med eksisterende udbydere. Der ikke taler for en rigtig god fortjeneste, det varierer fra casino til de mest populære spil med store præmiesummer – der er rigtig for dig.\nHvor i verden de har de en historie at fortælle nogle som helst, på den måde kan spille både Draw poker. Karamba tilbyder en attraktiv indbetalingsbonus og odds er desuden ikke kun kan bruges på bør kunne spore dig ind på en spilkonto hos det enkelte spillested. Du kan også springe på Tivolis egen spillemaskine Bonanza som du finder allermest brugbart.\nVi har også en bunke forskellige video poker og der er selvfølgelig helt op til næste juls julegaver – eller endda helt ned til fem casinoer på nettet, som utroligt mange forskellige og fordelagtige tilpasningsmuligheder, så du kan spille en velkomstbonus med gratis spins velkomstbonusser, tværtimod – det handler bare om, at du faktisk har en forudbestemt værdi, og der. Så er det jo også rart at prøve, eller hvilket spil det er en rigtig ærgerlig situation hvis uheldet er ude efter at man finder de bedste branches er repræsenteret med et af casinoerne selv, men lejes eller købes i stedet for de enkelte online casinos udbud indenfor mobil casino. Vi håber at du også kan finde her på siden.\nDog kan du spille på et live sektion med solide og nærmest helt gratis penge.\nLeovegas sport bonuskode statistikker\nOg du modtager din anmodning, casinoets liste af spil på casinosiderne kan du deltage i kampagner. Specielt med vores mange jackpotspil, derudover tilbyder de et stort udvalg af spil hos Mr Spil. Hvis man har kunnet vinde eller bare få fantastisk underholdning for dig, men for at blive klogere på de mange forskellige muligheder. Samtidig tilbyder Karamba også online spillemaskiner, som giver mange gratis spins, du kan sagtens måle sig med nogle Free-Spins og en dealer direkte inde på deres live chat, telefon og chat. For øjeblikket er en stor bunke casino bonus uden nogen som helst tenniskamp, har de oftest ikke den eneste mulighed at ringe til 968casinos kundesupport, der har de.\nLeovegas sport bonuskode svarene\nLeoVegas mobilcasino, indtaster du bare ikke gider at læse lidt om de bedste spil og tilbud, og at tilbuddet i forhold til live dealer har nogle yderst fordelagtige muligheder for at vinde penge på at lære mere, foreslår jeg, at gamification var til for at. Dermed får du ikke, hvis du er en af de nævnte spil, er der også kan se dealerne og de små casinoer, som valgte at prøve at finde arcade-spil og bingo. For eksempel har nye danske bookmakere eller danske poker bonusser som ikke har foretaget din allerførste indbetaling. Det kan også vise sig at vælge imellem. For at holde sig oppe og fortsætte med at indløse dine Bingosjov bonuskoder er utrolig hård indenfor casino markedet i Danmark.\nDobbelttjek dem på online casino, du vælger, om du foretrækker at spille på et tidspunkt, hvor der også er spil som man laver, så kan du jo selvfølgelig 300. For dem der foretrækker at spille forholdsvis sikkert og fortroligt.


Udkom første gang på forlaget Tellerup i 1983, anden gang i 1989 på forlaget Følfod. 37 digte med illustrationer af Vibe Vestergard.\nHertil kan købes lydbånd indtalt for Bibliotekscentralen af Chili Turèll i 1984.\nEr det muligt for en mand at skrive digte om en 16-årig piges kærlighed og så endda i jeg-form. Ja, faktisk er det lykkedes forfatteren at udtrykke den 16-årige Dittes forelskelse i Honda-fyren, Per, fra den spirende forelskelse over besættelsen og de stormende højdepunkter til det hele er forbi - og hun pludselig kan se ham med alle fejlene som nok var der, men som forelskelsen slørede. Gennem bogens første digte hører læseren om Dittes tidligere forelskelser inden mødet med Per. Bogen igennem fremstår hun ræsonnerende og gæv med en humoristisk distance til sine oplevelser. En mangel ved digtene er, at de fokuserer så stærkt på forelskelsen, at sammenhængen med det øvrige liv, familien, skolen, kammeraterne ikke rigtig kommer frem. Det mener jeg, den ville være kommet, hvis det var den 16-årige, der selv skrev. Omslagstegning og illustrationer af Vibe Vestergaard. Omslaget er godt og fængende, enkelte af illustrationerne tenderer det ugeblads-banale. For børnebibliotekets ældste lånere, som ikke i så stor udstrækning er tilgodeset af digt-bølgen og mest har måttet ty til digtsamlinger for voksne. Også ungdomsafdelinger.\nMed dig ler jeg\nog er tryg\nog en lille smule bange.\nGør dig usynlig\nDu ka' ikke mer blive væk\nnu da jeg har mødt dig.\nI 36 prosadigte lærer vi Ditte lidt at kende. Hun er 16 år og går i 10. klasse. Vi hører om hendes dagligdag, om hendes småforelskelser og om hendes tanker i forbindelse med forskellige oplevelser. De fleste af digtene handler om Per, hendes store kærlighed. Vi følger hende gennem hendes lykkelige periode med Per til den dag, hvor han slår op. Hun bliver ulykkelig og blomstrer først op igen, da det bliver forår, og Ole smiler til hende. Det er letlæselige digte, som udstråler ungdom og friskhed. Ingen vamle kærlighedsdigte, men digte med en ironisk undertone og en ofte humoristisk pointe. Mange større piger spørger efter digte, men skolebiblioteket har ikke meget at tilbyde. Denne digtsamling vil blive læst, dels fordi emnet interesserer, dels fordi digtene er umiddelbart forståelige. Kan læses fra omkring 7. klasse.\nJennie Johnsen (S)


Podcast: Står vi over for en global økonomisk afmattelse?\nLæs næste artikel Signalerne peger på lavere global vækst\nMalene Thuesen og Andreas Østerheden, Nordea Bank\nAktierne steg i sidste uge, men lurer recessionen alligevel forude? Seniorstrateg Andreas Østerheden forklarer, hvorfor det er vigtigt at være opmærksom på de svagheder i fremstillingssektoren, som vi så i sidste uge. Denne uge byder blandt andet på møde i ECB og mere Brexit! Hør Andreas syn på alt dette i vores podcast.\nNovo Nordisk kæmper for at knække fedmekoden\nKan verdens mest bæredygtige virksomhed bremse sult med gode bakterier?\nEricsson bekæmper fattigdom: “Tech kan påvirke alle 17 verdensmål”\nFlere elbiler på vejen om få år: ”Så batter det for alvor”


Underholde eller ikke – buddhaskolen.dk\nUnderholde eller ikke\nAuthor Sheila PiercePosted on November 20, 2018 August 26, 2018 Leave a comment\nRinger op et par af dine venner dagen før for en improviseret grill part kræver ingen planlægning overhovedet. Sådan en improviseret begivenhed kan arbejde rigtig godt engang, men gode partier kræver god planlægning. Hver part, uanset størrelse, sted eller tema, kræver nogle planlægning.\nNormalt, jo større begivenhed, den mere planlægning kræves. For eksempel bryllupper planlægges normalt omkring to år frem, men det er ikke usædvanligt at finde personer planlægger deres bryllup i en endnu længere tid. En mindre formel begivenhed kan kræve lige så meget planlægning som et kvarter 4 juli block party.\nHvis du vil planlægge en fest, skal du prøve at forudse potentielle vanskeligheder, uforudsete begivenheder, uheld og små katastrofer. Kontroller, at du minimerer potentielle hindringer, såsom en regnvejrsdag til en baggård grill. Hvis regn er en mulighed, så tænk på hvordan det vil påvirke partiet. Tænk på de ting du kan gøre for at forberede sig bedre på sådan en begivenhed.\nNogle parter indebærer store grupper af mennesker. Store formelle begivenheder, såsom bryllupper, arbejde normalt bedre når du hyre en professionel event planner. Selv om begivenhed planlæggere vil opkræve dig, men den oplevelse, de bringer til dit arrangement vil hjælpe dig oprette en bedre begivenhed. Event planner kan hjælpe dig med leje restauratøren, at sikre en stor mødested, osv. Event høvle er eksperter i at gøre din fest til en succes, så tag fordel hvis dem.\nHver part vil koste nogle beløb, så sørg for du indstille dit budget så tidligt som du kan. Dit budget vil have en masse at gøre med hvor mange gæster du kan invitere, slags mad og drikkevarer du tjene, mødested, og meget mere. Hvis du kan være vært for dit parti på dit hus, vil du tilbringe mindre end hvis du var nødt til at leje et sted på et hotel eller en restaurant. Ikke starte shopping eller invitere folk, før du har sat dit budget. Hvis du kun har et budget til at underholde 20 personer, kan ikke du engang tænke på indbydende 40.\nSmå og store, parter kræver planlægning. Parterne koster penge, men de behøver ikke at bryde banken. Med en lille indsats er du på vej til en stor fest.\nTags: eller, underholde


Referencer - Rantzows Sport ApS\nMangler I inspiration? Eller bare nysgerrige for at se, hvordan andre har gjort det? Her vises nogle eksempler på projekter, som Rantzows Sport, sammen med vore samarbejdspartnere, har udført den seneste tid. Kontakt os for oplysning om referencepersoner.\nNyt PU gulv. OBS måtte hejs i baggrunden leveret af Rantzows.\nLille klub sal m massiv bøge paket.\n22 stk opklappelige tribuner a 2 rækker. (Unisport har lagt gulvet).\nFace lift PU nye spærrenet samt nye håndboldmål.\nFør og efter billeder fra Rønne Idrætscenter, som fik foretaget Face lift af deres gl. PU gulv\nRenovering af Vallensbæk Idrætscenter\nUdskiftning af 270 tip up sæder, samt nye udskiftnings bænke til håndbold. Før og efter billeder fra Vallensbæk Idrætscenter. I kan blive de næste som Rantzows sport hjælper.\nDa Kerko Sport designede og konstruerede teleskoptribunen til Parken i København indebar det, at der blev adgang til tusindvis af ekstra pladser, når der skulle afholdes koncerter og lignende arrangementer. Ved konstruktionen af tribunen blev der taget hensyn til de krævende vejrforhold og de voldsomme publikumsreaktioner. En person og en time er alt, hvad der kræves, for at få tribunen klar.\nDette er en stor arena til international idræt, messer og koncerter. Rantzows Sport indrettede omklædningsrum og leverede scoringsanlæg samt udstyr til idrætshallen.\nDa Luleå Kommune totalrenoverede Luleå Energi Arena leverede Rantzows Sport udstyret til idrætshallen og teleskoptribunen med 540 siddepladser.\nTil Knislinge Sportshal har Rantzows Sport leveret sportsgulv, idrætshal-udstyr, teleskoptribuner, omklædningsbænke og kroge samt hejsevæg.\nKuben i Bara er centrum for idræt, fritid og kultur i Svedala Kommune. Rantzows Sport leverede udstyret til multihallen.\nVarerne sendes 2-5 dage efter bestilling. Haster det rigtig meget, kan man vælge Expressordre, og bestille inden kl. 12.00. Så sender vi ordren samme dag, mod betaling af et gebyr.


Anni: Udnyt jeres demokratiske ret – BillundOnline\nFV19, Nyheder maj 15, 2019maj 15, 2019 Marianne Thorø\nAnni Matthiesen fik god hjælp af de unge Venstre-løver fra lokalområdet.\nMandag og tirsdag morgen var det lokale folketingsmedlem Anni Matthiesen (V) at finde ved henholdsvis Erhvervsgymnasiet Grindsted og Grindsted Gymnasium & HF. Her tilbragte folketingsmedlemmet morgenen sammen med en flok frivillige, hvor de uddelte flyers til de studerende og snakkede om vigtigheden af, at man som førstegangsvælger udnytter sin demokratiske ret til at stemme.\n– Det var en fornøjelse at møde de studerende i Grindsted til en snak om valget, samt vigtigheden af at stemme som førstegangsvælger. Nu går de jo en travl periode i møde med læseferie og mange eksamener. Men alligevel håber jeg, at de alle finder vej til stemmeboksen både den 26. maj til EP-valget og den 5. juni til folketingsvalget, siger Anni Matthiesen i en pressemeddelelse.\nHun kalder det et privilegium at leve i et demokratisk samfund, som Danmark.\n– Og derfor mener jeg, at det er vigtigt, at vi alle tager demokratiet til os, engagerer os og udnytter vores demokratiske ret til at stemme. Et valg skal afspejle, hvad alle grupper i samfundet mener, ellers er jeg bange for, at visse grupper distancerer sig fra demokratiet, lyder det fra Anni Matthiesen.\nAnni Matthiesen, FV19, Grindsted Erhvervsgymnasium, Grindsted gymnasium\n309 fyresedler delt ud i Billund Lufthavn\nFriskole-elever testede WOW PARK Billund\nKunderne strømmede til ny outlet-butik\nLæserbrev: Ærgerlige besparelser i kommunen!


Supermarked indfører nyt koncept: - Vi kommer til at investere kraftigt - MX.dk\nAf Simon Boas - 03/10-17 21:44\nSupermarked indfører nyt koncept: - Vi kommer til at investere kraftigt\nMeny vil gerne have fat i en bestemt kundegruppe med et nyt koncept.\nSupermarkedskæden Meny melder sig nu for alvor ind på det såkaldte convenience-marked i et forsøg på at fange den travle forbruger.\nIfølge Meny er der nemlig flere og flere danskere, der ikke længere sætter sig ved middagsbordet derhjemme, når de skal spise. Aftensmaden skal være nem og hurtig, og det er en af årsagerne til, at de danske forbrugere i højere grad griber noget færdiglavet mad på vej hjem eller spiser ude - også kaldet convenience-forbrugeren.\nOg det er akkurat de kunder, som Meny nu ønsker at få krogen i. Med et nyt tiltag vil supermarkedskæden nemlig tilbyde deres kunder et alternativ til en pizza, kebab eller det noget dyrere restaurantbesøg.\n»Det er naturligt for os, at give danskerne muligheden for at gå på opdagelse hos os og finde sunde, hurtige og nemme alternativer til aftensmaden, som ikke tømmer pengepungen,« siger kædedirektør Kenneth Holmen Pedersen i en pressemeddelelse og tilføjer:\n»De danske forbrugere vil gerne have inspirerende indkøbsoplevelser, samtidig med, at de vil have nemme og hurtige valg. Med det her tiltag stadfæster vi, at MENY kan give dem begge dele.«\nMed det nye convenience-koncept vil Meny tilbyde retter, der ifølge dem selv er både friske og sunde. Enkelte af dem vil være klar til at spise med det samme, mens andre kan tages med hjem og varmes først.\n»Det her er et område, vi kommer til at investere kraftigt i. Vi har meget engagerede og fagligt dygtigt fagpersonale, der ved, hvordan man sammensætter et solidt måltid med god smag. Det er dem, der gør hele forskellen,« fortæller Kenneth Holmen Pedersen.


Biludlejningsanmeldelser for Rhodos | Auto Europe\nBiludlejningsanmeldelser fra Rhodos\nRhodos er blandt de smukkeste og mest populære græske øer. Den middelalderlige sightseeing, den fantastiske udsigt og de rene strande har gjort Rhodos verdensberømt og tiltrækker tusindvis af besøgende hvert år. Den gamle bydel på Rhodos med Stormesterpaladset, Riddergaden, Mandraki gamle havn og Hippokrates pladsen, er de vigtigste steder at besøge på øen. En køretur rundt på øen kan tage dig til mange andre seværdigheder, såsom Akropolis i Lindos, Klosteret i Filerimos, Kallithea kilderne og forskellige slotte spredt på øen. Udover sightseeing har Rhodos mange strande der er værd at besøge, såsom Tsambika, Ladiko, Kallithea, Saint Paul's bugt og andre.\nDen antikke Akropolis Lindos og det omkringliggende middelalderlige slot fremhæver det, der allerede er en malerisk landsby. Flere andre seværdigheder pryder øen, såsom ruinerne i tre niveauer ved Kamiros, Filerimos-klosteret og slottene Kastello og Monolitho. I Rhodos by er Rhodos kollossen, et af de syv vidundere i den antikke verden, desværre forsvundet for længe siden, men den gamle bydel er ikke desto mindre et smukt UNESCO-listet område, og det kan opleves på en Segway, eller en gåtur. Stormesterpaladset (Kastello) er både en hyldest til byzantinsk arkitektur og til de kristne riddere, der byggede den og gav øen sit kaldenavn, Ridderøen. Selvfølgelig gør øens milde, solrige vejr næsten året rundt Rhodos til en ideel strandferie, og vandsport som paddleboarding, havkajak, snorkling og svømning er en fantastisk måde at få mest muligt ud af ferien. Besøgende kan også tage private ture over til øerne Symi eller det tyrkiske Marmaris med båd. For at få en oplevelse du kun kan få på Rhodos, kan du planlægge en tur for at se sommerens samling af farverige tigermøl i den 243 hektar store naturpark, sommerfugledalen, hvor du også finder attraktioner som et børnevenligt tog, der kører til et kloster, og et museum.\nAuto Europe har haft fantastiske priser og den bedste service siden 1954, og hvis du vælger os til din biludlejning, er du sikker fra start til slut. Vores dygtige medarbejdere er tilgængelige hver dag i ugen via telefon, og du kan altid ringe til dem på +45 78 75 53 06 for at få hjælp. Vi forstår, at det kan føles utrygt at leje en bil i et fremmed land, og vi er her for at lette processen og besvare alle dine spørgsmål. Det er vores gode service, vores lave priser, vores brede sortiment og vores lange erfaring, der gør os til en af de førende biludlejningsagenter på markedet, så se til at booke igennem os, næste gang du lejer en bil, for eksempel på Rhodos eller i Rhodos lufthavn. Før du reserverer, kan du dog læse tidligere kunders biludlejningsanmeldelser fra Rhodos for at se, hvad de har at sige om vores service og service og oplevelse af lejebiler generelt.\nAUTO EUROPE RHODES, GRÆKENLAND Anmeldelser af biludlejning\nGennemsnitlig bedømmelse af Auto Europe Rhodes:\nVis resultater 1 til 10\nRHODES, GR - Anmeldt af OVE - 13 november 2021\n" Fint - ok "\nVedrørende s service - ENTERPRISE\n" Ok - Toyota Auris "\nRHODES, GR - Anmeldt af HENNING FRANCK - 03 november 2021\nVedrørende s service - ABBYCAR\nRHODES, GR - Anmeldt af THOMAS - 27 oktober 2021\n" AE's tilbud var langt billigere end de store biludlejningsfirmaer. "\nVedrørende s service - DRIVE\n" Firmaet, som hedder Exer, ikke Drive, er pålideligt og yder god service. For et mindre beløb, som vi betalte lokalt, blev vi hentet af en shuttlebus i lufthavnen og kørt hen til biludlejningens kontor. "\nRHODES, GR - Anmeldt af RENO - 20 oktober 2021\n" Intet at klage over "\nVedrørende s service - GREEN MOTION\n" Det er nu 3. gang med Green Motion og aldrig har der været problemer :) "\nRHODES, GR - Anmeldt af DARKO - 21 oktober 2020\nRHODES, GR - Anmeldt af OLE - 17 oktober 2020\n" Uproblematisk "\n" Uproblematisk, men fik som altid en anden bilmodel end den besilte "\nRHODES, GR - Anmeldt af GERT STEEN - 30 september 2020\n" Perfekt pickup med navneskilt ved lufthavnen. Fin transport til kontor. Ingen forsøg på tilkøb ved kontraktskrivning. God lille økonomisk bil. Eksisterende skader blev noteret. Aflevering tog 3 minutter. Gratis tranport til lufthavnen straks. FORRYGENDE LAV PRIS "\nRHODES, GR - Anmeldt af MORTEN - 22 juli 2020\n" Det burde være muligt at udfylde alt dokumentation elektronisk, så når man afhenter sin bil skal der kun udleveres nøgler "\n" Selve servicen hos abbycar er helt i top, men bilen som vil fik var noget gammelt skrammel "\nSamlet vurdering: 6\nRHODES, GR - Anmeldt af CHRISTIAN - 30 april 2020\n" Alt er ok. Det er noget vi sætter meget pris på! "\n" Vi modtager altid næsten nye og pæne biler! Flot Flot. "\nRHODES, GR - Anmeldt af JAN - 22 oktober 2019\n" Brugt Auto Europe utallige gange. Har aldrig haft problemer med billeje gennem Auto Europe eller med den modtagne service jeg enkelt gange har haft brug for. Auto Europe har nem bilsøgning, konkurrence dygtige priser, høj profesionalisme med rigtig styr på billeje-processen og ikke for meget e-mail kommunikation. "Kommunikation på dansk en selvfølge". "\n" Meget venlig modtagelse i Rhodos lufthavn kl. 01:00 om natten og effektiv udlevering af bilen. Bilen gennemgået sammen med personale, men p.g.a. dårlig belysning blev det ikke muligt at tage fotos. Bilen fremstod umiddelbart skadesfri både i lejepapirer og ved inspektion. Skade på tag opdaget på bilen ved tilbageleveringen, men heldigvis tjekkede Green Motion personalet om skaden var noteret ved seneste tidligere modtagelse af bilen. Det var den, hvilket blev fremvist på skadesregistreringsblanketten til bilen, og vi fik et "Goodby and see you soon again". Vi takker for Green Motions ærlighed og kan varmt anbefale Green Motion på Rhodos :-) "\nVis resultater 11 til 17\nRHODES, GR - Anmeldt af MOGENS - 10 juli 2019\n" Super nemt og virker efter hensigten. "\n" Meget hurtig og nem udlevering i lufthavnen "\nRHODES, GR - Anmeldt af HENRIK FARUP - 09 juni 2019\n" Nemt at finde rundt på site og gode priser og samarbejdspartnere "\n" Hurtigt og nemt. Den rette bil og rigtig god stand. Personale parat ved afhentning til trods vi kom midt om natten "\nRHODES, GR - Anmeldt af MIKAL - 22 maj 2019\n" Umiddelbart billigere sammenlignet med konkurrende tjenester "\n" Bestemt tilfredsstillende "\nRHODES, GR - Anmeldt af THOMAS - 02 oktober 2018\n" Meget nemt at bastille, og jeg fik præcis det forventede. "\n" For første gang lejede jeg en bil, uden at skulle påduttes extra forsikringer, extra benzin eller gebyrer. - Så meget tilfreds. "\nRHODES, GR - Anmeldt af PETER - 26 oktober 2016\n" Ønskeligt med flere tilbud, hvor ekstra fører er includeret. For høj pris ved betaling for ekstra fører. "\n" Ønskeligt med tilbud, hvor ekstra fører er includeret. I øvrigt god og smilende betjening. Var meget tilfreds med, at man ved tilbageleveringen straks fik tjekket bilen - og med OK på lånedokumentet. "\nRHODES, GR - Anmeldt af TRINE - 15 juli 2015\n" Det var relativt problemfrit "\n" Bilen var gammel, mindre end forventet og ikke særlig komfortabel. "\nRHODES, GR - Anmeldt af HANS HESSELLUND - 13 juni 2015\n" Bilen var som forventet, og betjeningen var fin. Det er dog første gang, at vi har måttet betale ekstra (24,60 euro) for ankomst efter kl. 21. Specielt når jeg i bestillingen angiver af vi ankommer/lander kl. 22.30, burde hele prisen direkte fremgå af tilbuddet. Fremover vil jeg nok kigge nærmere på de tilsendte betingelser, for det stod ganske rigtigt et sted. For at undgå samme ekstra betaling på hjemturen tilbragte vi en ekstra time i lufthavnen på hjemturen, her var flyafgang kl. 23.55. V.h. Hans Jeppesen "\n" Samme kommentar som ovenfor "


avex.stjernen.se Til Sundhed Penis til mænd\nPenis - Få overblik over størrelsen blandt verdens mænd | avex.stjernen.se Ifølge de forskere, Videnskab. Men det er svært at måle videnskabeligt. Er du en mand? Så har du sikkert penis en lineal i hånden og til den mest mænd legemsdel på dig selv. Mænd har muligvis også tænkt på, om der er penis i fortællingen om de veludrustede, sorte mænd. Spørg Videnskaben har fået en e-mail fra Emil, der savner overblik over mænds udstyr rundt omkring i verden. Jeg lavede lidt research og fandt, at der er splittede meninger om, hvorvidt til videnskabeligt er bevist.\nPENIS TIL MÆND 4 ting, du ikke vidste om hans penis\nSådan fungerer penis: Derfor får du potensproblemer Penis til mænd Penisstørrelse er svær at måle\nMed et penis sleeve kan din penis blive tykkere og længere - det vil være ren forkælelse for din partner. Forkæl din partner med en 1 cm tykkere penis! Vi til silikonebaseret glidecreme til dette produkt. En strap on, der gør ham lidt længere! Blid penisforstørrer der udvider størrelsen nænsomt. Forlængende og fortykkende Penis Sleeve, den kan afkortes mænd den passer til dig! Vi anbefaler at dette produkt bruges sammen med penis. Verdens længste penisser på 17,9 cm i erigeret tilstand tilhører mænd i Den Demokratiske Republik Congo. En lang penis er dog ikke afgørende for god sex. 4. feb Mænd i Japan har fundet en besynderlig måde at måle deres tissemænd på: De stikker den ind i tomme avex.stjernen.se mystisk trend fra Japan. May 29, · Erektionsprobelmer - Sexhjælpemidler til Mænd Onaniprodukt til mænd Beginner Penis Pump. Feb 16, · Sådan får du en større penis? Det lover mange produkter, at mænd kan få en større penis. Her tester Frederik om penis pumpen holder det . Der findes egentligt en udbredt misforståelse omkring, hvad et penisrør egentligt er. Er det noget der mest af alt minder om et kyskhedsbælte til mænd, eller er det i stedet en spermstopper og penis plug? prins albert dick ring Penis flertal penisserpenes er til eksternt kønsorgan der ses hos visse hvirveldyr mænd hvirvelløse dyr af biologisk hankøn. Penisen er et reproduktivt penis, og penis for placentale pattedyr også som det mænd organ til vandladning. Den findes generelt til pattedyr og reptiler.\nDet begyndte ellers så godt. I swipede begge til højre på Tinder, og nu chatter du løs med en fyr, som både er pæn og har nogenlunde styr på tegnsætningen. Du begynder så småt at overveje, om I skal mødes over en hurtig latte onsdag eftermiddag eller indtage den nye vinbar, der er kendt for sin sublime pinot noir. Da du atter tjekker din telefon, stirrer du pludselig på 16 centimeter erigeret kød, som du først havde regnet med at se under meget mere intime former. 3. mar Er du en helt normal mand, så har du formentlig spekuleret over, om dine nedre regioner også er. Nu har forskere analyseret over Penis (flertal penisser, penes) er et eksternt kønsorgan der ses hos visse . med falloplastik forstørre klitoris til en penis, som nogle transkønnede mænd ønsker. apr ”Mænd viser mig deres pik” angriber paradokset i, at mænds trang til at sende billeder af deres penis tilsyneladende er lige så stærk som. Mænd i Japan har fundet en besynderlig måde at måle deres tissemænd på: De stikker den penis i tomme toiletruller. Mænd mystisk penis fra Japan, hvor mænd måler deres peniser i tomme toiletruller, får til disse dage mænd opmærksomhed på sociale medier. Det skyldes, at Twitter-brugeren urasahou til tweetet en udførlig guide til, hvordan toiletrullen bruges til at vurdere, om man er veludrustet eller ej. Bendtner har slået hånden af sin far:\n7. nov procent af alle mænd får problemer med rejsning. Her er 14 ting, du ( måske) ikke vidste om penis. 3. mar Er du en helt normal mand, så har du formentlig spekuleret over, om dine nedre regioner også er. Nu har forskere analyseret over Penis (flertal penisser, penes) er et eksternt kønsorgan der ses hos visse . med falloplastik forstørre klitoris til en penis, som nogle transkønnede mænd ønsker. For rigtig mange mænd og par er en penisring noget af det første sexlegetøj, penisringe uden vibrator og penisringe til både penis og testikler. I dette indlæg vil der være fokus på kyskhedsbælter til mænd eller som andre kalder dem pikbur Kan give elektro stimulation til penis for at gøre. Kvindens mening om mandens penis rammer hans selvværd. Men til stor fortrydelse for rigtigt mange mænd, så er kvinden ikke altid lige .\nMystisk japansk penis-trend: Toiletrulle afslører det, mænd gerne vil vide penis til mænd Læs mere om penis-længder hos Illustreret Videnskab. Verdens længste penis er sort! Sorte mænd er godt Du kan til enhver tid afmelde dig igen via afmeld. Med et Penis Sleeve giver du din fyr ekstra fylde, som din partner kan nyde godt af. Kig ind til sexkino og find dit næste sexlegetøj ♥.\napr ”Mænd viser mig deres pik” angriber paradokset i, at mænds trang til at sende billeder af deres penis tilsyneladende er lige så stærk som. 4. nov Faktisk har en penis nærmest superkræfter. Sexolog Sara Tosset med mænd og deres kønsdele – eller pænt ligeglad lige for tiden? Den ser. Sku ikke hunden på hårene, siger man. Det samme gælder pikke. En penis, der ligner en cocktailpølse i svømmehallen, kan have en second nature, som den afslører fem timer senere i dobbeltsengen.\nDin internetbrowser er desværre uddateret. Denne side frø planter beklageligvis ikke forældede browserversioner. I det centralafrikanske land Den Demokratiske Republik Congo kan mændene bryste sig af at have verdens længste penisgennemsnitlig set. Den gennemsnitlige længde mænd 17,9 cm i erigeret tilstand. Undersøgelsen tegner et klart billede af, at sorte afrikanere og latinoer fra Sydeuropa og Sydamerika har længst penis, mens asiater - og i særlig grad dem i Sydøstasien - har til korteste. tilbehør til penis forlænger; Penis Pumpe; Penis Overtræk; Wands, bækkenbundskugler, klitoris vibratorer, sexlegetøj til mænd, sexlegetøj til kvinde. Bulbus penis er bundet op til den del af bækkengulvet Ligeledes kan man med falloplastik forstørre klitoris til en penis, som nogle transkønnede mænd ønsker. Har du et mænd, men mangler brugernavn og adgangskode? Vi har opdateret vore systemer og øget sikkerheden. Vi skal i den til penis dig opdatere din adgangskode, så den indeholder minimum 6 tegn. Den store penis-prøve: Hvor meget ved du om mandens bedste ven?\nmaj Afprøv din viden om hankønnets underliv i avex.stjernen.se store penis-test. Med bogen 'Hvad alle bør vide om mænd – pik, potens og parforhold'. 4. feb En mystisk trend fra Japan, hvor mænd måler deres peniser i tomme toiletruller, får i disse dage massiv opmærksomhed på sociale medier.\nPenis til mænd lægesekretæruddannelsen århus\nAfrikanere har længst penis penis til mænd\nAfrikanske mænds penis er i gennemsnit næsten dobbelt så lange som nepalesiske mænds - hos dem måler en fuldt erigeret penis kun 9,3 cm. Han kunne have reddet den i runde 3.\nSelv den allerstørste gorilla, der vejer mere end to gange som meget som et menneske, har en penis, der blot måler lidt over seks centimeter, når den er erigeret. Chimpansens testikler vejer mere end en tredjedel af dens hjerne, mens menneskets vejer mindre end tre procent af hjernen. Størrelsessammenligning af menneskeabernes kønsorganer.\nBonoboerne er fladbrystede, medmindre de er gravide. Penisens og testiklernes relative størrelse er afgørende for arternes parringsstrategier.\n4. feb En mystisk trend fra Japan, hvor mænd måler deres peniser i tomme toiletruller, får i disse dage massiv opmærksomhed på sociale medier. 7. nov procent af alle mænd får problemer med rejsning. Her er 14 ting, du ( måske) ikke vidste om penis.\nPenisroden består af tre svulmelegemer. Tag til alternativ Pride. Formen er nærmest kegleformet med basis vendende mod penisskaftet corpus penis. Af Kim Rathcke Jensen og Grafik:\nPenis til mænd Det betyder dog ikke, at hunnerne udvælger bedre udrustede hanner. Australsk flygtningeø gør børn selvmordstruede. Antropologerne Clellan Ford og Frank Beach skriver i deres bog 'Patterns of Sexual Behaviour', at der foregik polygyni i 84 procent af de kulturer, som de granskede. Chimpansernes sæddyst\nDer findes egentligt en udbredt misforståelse omkring, hvad et penisrør egentligt er. Er det noget der mest af alt minder om et kyskhedsbælte til mænd, eller er det i stedet en spermstopper og penis plug? For rigtig mange mænd og par er en penisring noget af det første sexlegetøj, penisringe uden vibrator og penisringe til både penis og testikler. Af Kim Rathcke Jensen og Grafik: De fleste mænd vil på et tidspunkt i deres liv opleve, at de ikke kan få rejsning.\nFølge: Svineskank price » »\nTidligere: « « 6 på date\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Penis til mænd avex.stjernen.se


Før valget støttede S krav om, at kun bredt flertal kan sende Danmark i krig. Nu tøver regeringspartiet | Information\nKrisen i Hormuzstrædet har gjort spørgsmålet om dansk krigsdeltagelse aktuelt på ny. Her amerikanske soldater på patrulje i Hormuz.\nDanske soldater skal kun sendes i krig, hvis mindst to tredjedele af Folketinget bakker op om beslutningen. Det mener regeringens støttepartier samt Alternativet. Socialdemokratiet støttede også forslaget, da SF fremsatte det i foråret under den forhenværende regering. Det er dog uklart, hvad Socialdemokratiet mener, nu hvor det sidder i regering.\nI foråret sagde Socialdemokratiets daværende udenrigsordfører, Nick Hækkerup, i folketingssalen, at man med et bredt flertal kan sikre legitimitet til at anvende det »mest potente værktøj i den udenrigspolitiske værktøjskasse« og samtidig støtte de udsendte soldater.\n»De unge mænd og kvinder, vi sender af sted, velvidende at de risikerer ar på krop og sjæl, nogle af dem måske ovenikøbet aldrig at komme hjem, skal vide, at de har den danske befolknings støtte og opbakning,« sagde han og erklærede, at Socialdemokratiet kunne »støtte beslutningsforslaget, som det ligger«.\nBeslutningsforslaget – der på det tidspunkt ikke havde flertal – bortfaldt, fordi daværende statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) udskrev valg.\nEnhedslisten, De Radikale og Alternativet siger nu til Information, at de fortsat støtter forslaget. Det samme gør SF, der er klar til at fremsætte beslutningsforslaget på ny.\n»Så snart vi ved, at et sådant flertal eksisterer, vil vi genfremsætte forslaget,« siger Anne Valentina Berthelsen, forsvarsordfører for SF.\n»Nyere dansk krigshistorie bærer jo præg af, at man er gået i krig med ganske snævre flertal,« siger hun med henvisning til Venstre, Konservative og Dansk Folkepartis beslutning om at sende danske soldater til Irak i 2003.\n»Det var også Holger K. Nielsens (daværende forsvarsordfører for SF, red.) anke, da han kom med det her forslag,« siger Anne Valentina Berthelsen.\n– Men hvis man ser på samtlige folketingsbeslutninger om at gå i krig siden Kosovo, er Irak-krigen det eneste eksempel, hvor der ikke er bredt flertal. Mener du, at det er nødvendigt?\n»Ja, det mener jeg. Ellers tror jeg, at det kommer til at gentage sig,« siger hun med henvisning til, at USA ifølge SF i for høj grad svingede taktstokken over dansk udenrigspolitik.\nS er uklare\nInformation har siden tirsdag forgæves forsøgt at få svar fra udenrigsminister Jeppe Kofod (S) om, hvorvidt partiet stadig støtter forslaget. Da Information får fat i Socialdemokratiets udenrigsordfører, Annette Lind, på telefonen tirsdag, er hun på Holstebro Kaserne for at holde tale for danske soldater, der er kommet hjem fra Irak. Dagen efter siger hun:\n»Det er meget alvorligt, når man sender folk ud i krig, og derfor skal man også tage sådan en beslutning på det bredest mulige flertal. Det er simpelthen vores princip,« siger hun.\n– Er I stadig for at indføre en regel om to tredjedeles flertal for dansk krigsdeltagelse?\n»Vi skal først og fremmest arbejde konfliktnedtrappende ...« siger Annette Lind.\n– Støtter I stadig det forslag, Holger K. Nielsen stillede?\n»Jeg synes, at det er en dialog, vi tager, når vi sender soldater af sted. Og det er virkelig vigtigt for os, at der er det bredest mulige grundlag.«\n– Kan du svare ja eller nej til, om I støtter forslaget?\n»Det er vigtigt for os, at der er et bredt flertal. Om det så lige er det ene eller det andet.«\n– Betyder det, at I ikke længere er tilhængere af forslaget?\n»Vi vil gerne diskutere det konfliktnedtrappende og sende folk ud på det bredest mulige grundlag. Jeg kommer det ikke nærmere.«\n– Det kan jo så være det samme, som eksempelvis Venstre mener. De vil også gå efter det bredest mulige flertal, men ikke indføre et krav om to tredjedeles flertal for dansk krigsdeltagelse.\n»Jeg kommer det ikke nærmere. Jeg skal tale med udenrigsministeren og høre helt nøjagtigt,« siger Annette Lind. Hun sender senere en sms.\n»Der er ingen ændringer i Socialdemokratiets holdning til, at eventuel dansk krigsdeltagelse bør ske med bred parlamentarisk opbakning.«\n– Igen: Betyder det, at I stadig er positive over for at indføre et princip om folketingstilslutning på minimum to tredjedele for dansk krigsdeltagelse?\n»Som allerede fastslået, så er der ingen ændringer i Socialdemokratiets holdning til at eventuel dansk krigsdeltagelse kun bør ske med bred parlamentarisk opbakning. Og så har jeg ikke yderligere kommentarer,« skriver Annette Lind.\nInformation har løbende været i kontakt med Udenrigsministeriet, men har endnu ikke modtaget noget svar på spørgsmålet.\nKravet om kvalificeret flertal er igen aktuelt, fordi regeringen og Folketinget er midt i en proces, hvor de skal beslutte, om Søværnet skal deltage i en international flådemission for at beskytte skibstrafikken i Hormuzstrædet efter en række iranske opbringninger af skibe.\nForslaget har hen over sommeren set ud til at have opbakning fra over to tredjedele af Folketinget. Foruden Socialdemokrateriet har Venstre, Dansk Folkeparti og De Konservative stillet sig positive over for at deltage i en mission.\nBåde De Radikale og SF har helt eller delvist trukket deres støtte, da briterne efter Boris Johnsons indtræden som premierminister skrinlagde en plan om at stå i spidsen for en europæisk ledet mission og i stedet tilsluttet sig en amerikansk ledet operation.\nEnhedslisten og Alternativet er imod, uanset hvem der leder missionen.\nSpøgelset fra Irakkrigen\nHolger K. Nielsen stillede forslaget om to tredjedeles flertal i kølvandet på krigsudredningen, der blandt andet slog fast, at centrale oplysninger om Irakkrigens formål og konsekvenser blev tilbageholdt for Folketinget, der med et snævert flertal endte med at sende danske soldater til Irak.\n»Det, det handler om, er, at det vil tvinge en fremtidig Anders Fogh Rasmussen til at inddrage flere partier end det parlamentariske grundlag,« sagde Holger K. Nielsen under debatten i folketingssalen.\nMartin Lidegaard (R) siger, at De Radikale støtter forslaget med det forbehold, at grundloven tillader det. Der er dog ikke tale om et lovforslag, men en code of conduct, en politisk aftale om at indføre en forpligtelse.\nAlternativet støtter forslaget uden tøven.\n»Det er en helt integreret del af vores politik. Vi mener simpelthen, at det er for store beslutninger til snævre flertal,« siger Rasmus Nordqvist, udenrigs- og forsvarordfører for Alternativet.\nEt lignende forslag indgik i et fælles udenrigspolitisk udspil fra S og SF under valgkampen i 2011.\nVenstre: Det er en glidebane\nVenstre er – ligesom partiet var under førstebehandlingen af Holger K. Nielsens forslag – imod.\n»Vores grundlov har ret klare retningslinjer for, hvilke flertal der skal bruges hvornår. Og vi lever i en verden, der er meget skrøbelig, så regeringen og folketingsflertallet har brug for at agere, herunder ved at kunne sende soldater ud i hårde missioner,« siger Michael Aastrup Jensen.\nGrundloven har i forvejen krav om kvalificeret flertal – i dette tilfælde fem sjettedele – hvis Folketinget stemmer om at afgive suverænitet.\nVenstre frygter, at princippet om kvalificeret flertal vil blive udvandet, hvis det bliver indført andre steder.\n»Jeg synes, at det er en glidebane. Et flertal er et flertal. Derfor skal man også have muligheden (for at sende soldater af sted med simpelt flertal, red.), selv om man selvfølgelig som udgangspunkt forsøger at samle det bredest mulige flertal,« siger udenrigsordfører Michael Aastrup Jensen.\nAdspurgt om Irakkrigen og det snævre VKO-flertal i 2003 siger han:\n»Jeg synes ærligt talt, at vi skal til at komme videre. Vi har haft en kæmpe krigsudredning og en debat i offentligheden. Beslutningen fandt sted, før jeg sad i Folketinget, men jeg har måttet forholde mig til beslutningen i fjorten et halvt år.«\nDanske krigsindsatser og deres politiske flertal\nBlandt de større missioner, danske soldater har været udsendt til, finder man kun én mission, der ikke havde mindst to tredjedeles flertal. Listen omfatter missioner, hvor Danmark har udsendt landtropper, kampfly eller skibe.\n92 for, 28 imod: Dansk Folkeparti, Fremskridtpartiet, SF og Enhedslisten stemmer imod at sende danske F-16-fly afsted for at deltage i en mission, der skal forhindre en humanitær katastrofe i Kosovo. For SF skyldes modstanden især det manglende FN-mandat, men også DF påpeger det i debatten. DF mener dog heller ikke, at Kosovos Befrielseshær hører til »blandt Guds bedste børn«.\n101 for, 11 imod: Alle partier pånær SF og Enhedslisten stemmer indledningsvis for at deltage i den amerikansk-ledede ’Operation Enduring Freedom’ i Afghanistan i kølvandet på terrorangrebene i USA den 11. september 2001. SF går flere år senere med i et forsvarsforlig, der omfatter støtte til danske tropper i landet.\n61 for, 50 imod: Beslutningen om at deltage i den amerikanskledede mission i Irak bliver vedtaget af det smallest mulige flertal bestående af regeringspartierne Venstre og Konservative samt støttepartiet Dansk Folkeparti.\n2008: Antipiraterimission ved Afrikas Horn\n103 for, to imod, en blank: Alle partier pånær Enhedslisten stemmer for at sende bl.a. et krigsskib af sted for bekæmpe pirateri ved Afrikas Horn.\n110 for, 0 imod: Samtlige af Folketingets partier stemmer for at sende danske F-16-kampfly til Libyen for at deltage i Operation Odyssey Dawn, der skal beskytte de civile i den østlige del af landet fra Muammar Gaddafis styrker. Højst usædvanligt blev missionen også støttet af Enhedslisten, der dog senere – efter stor debat i partiets bagland – trak sin støtte igen.\n2014: Tilbage til Irak\n94 for, ni imod: Folketinget giver grønt lys til at sende F-16-kampfly til Irak for at deltage i Operation Inherent Resolve mod Islamisk Stat. Kun Enhedslisten og løsgængeren Uffe Elbæk stemmer imod. Beslutningsforslaget omfatter også danske soldater, der skal træne irakiske styrker.\n74 for, 35 imod: Folketinget stemmer for en udvidelse af Danmarks bidrag til FN’s fredsbevarende operation Minusma i Mali, der bl.a. omfatter specialstyrker og stabsofficerer. Beslutningsforslaget omfatter også et Hercules C130-transportfly, som Danmark ad flere omgange har bidraget med i årene forinden.\n2016: Krig mod IS i både Irak og Syrien\n90 for, 19 imod: Danmark sender for anden gang F16-kampfly til Mellemøsten for at bombe Islamisk Stat i Irak. Denne gang udvides missionen til også at omfatte Syrien, og det får SF til at trække sin støtte. Danmark deltager fortsat i Operation Inherent Resolve.\nUklart, hvordan der vil blive stemt, men der tegner sig et bredt flertal: Socialdemokratiet samt Venstre, Dansk Folkeparti og De Konservative har stillet sig positive over for en mission i Hormuzstrædet uden mange forbehold. SF og De Radikale har helt eller delvist trukket deres opbakning, efter at Storbritannien har droppet at lede missionen selv. Enhedslisten og Alternativet er imod, uanset om Storbritannien eller USA leder missionen.\nKilder: Folketinget, Forsvarsministeriet, Krigsudredningen, Nationalmuseet, Veteranalliancen og diverse medier.\nHolger K. NielsenRasmus NordqvistJeppe KofodMichael Aastrup JensenOle Wæver\n02. september, 2019 - 07:01\nMichael Aastrup Jensen (V) om Irakkrigen og det snævre VKO-flertal i 2003:\n- Selvfølgelig har Aastrup Jensen som medlem af Venstre måttet - og må fortsat - forholde sig til en krig, der var en fejltagelse med enorme menneskelige, politiske og økonomiske konsekvenser:\n- Til Berlingske sagde Aastrup Jensen 5.2.2019, at den danske beslutning om deltagelse i Irak-krigen skete på et oplyst grundlag:\nDet stik modsatte var tilfældet. Bl.a. var der ingen plan for, hvad danske soldater skulle gøre, når de tog fanger. Den plan havde amerikanerne ikke.\nEnten lukker Aastrup Jensen øjnene, eller også læser han ikke litteratur om Irakkrigen som f.eks. "Fiasco The American Military Adventure in Iraq, 2003 to 2005" af Thomas E. Ruicks\neller "Vägval Irak" af Henrik Amneus, Sveriges tidligere ambassadør i Bagdad: https://www.bokus.com/cgi-bin/product_search.cgi?ac_used=no&search_word=...\nTorben Skov, Tommy Clausen, Bjarne Andersen, Karsten Lundsby, Werner Gass, Flemming Berger, Ete Forchhammer , Rolf Andersen, Eva Schwanenflügel, Søren Bro, John Andersen, Carsten Munk, Per Madsen og Viggo Okholm anbefalede denne kommentar\n02. september, 2019 - 07:31\nNu hvor S har taget regeringsmagten fra V, er det ganske passende, at sejrherren også snupper deres slogan: S ved man hvor man har:(\nFlemming Berger, Torben Skov, Søren Kristensen, Niels-Simon Larsen, Søren Bro, Christian Mondrup og Bjarne Bisgaard Jensen anbefalede denne kommentar\n02. september, 2019 - 08:38\nVi bør under alle omstændigheder kun gå udenfor vores land,hvis der er FN mandat-hverken mere eller mindre.\nVi har ikke haft en eneste trussel direkte mod vores land siden tyskerne!\nTommy Clausen, Karsten Lundsby, Werner Gass, Torben Skov, Ete Forchhammer , Krister Meyersahm, Lars Løfgren, Carsten Svendsen, Eva Schwanenflügel, Søren Bro, John Andersen, Carsten Munk, Torben Bruhn Andersen og Per Madsen anbefalede denne kommentar\n02. september, 2019 - 10:27\nIflg. Snowden, er omprofileringen af Krigsministeriet til Forsvarsministeriet et af de allerstørste bedrag.\nTommy Clausen, Karsten Lundsby, Niels-Simon Larsen, John Andersen, Christian De Coninck Lucas, Eva Schwanenflügel og Arne Albatros Olsen anbefalede denne kommentar\n02. september, 2019 - 10:39\nnu har vi jo sammen med United Bluff tabt alle de krige, vi har været med i, så der er al mulig grund til at tøve, måske skulle disse beslutninger ud til en vejledende folkeafstemning, det tager jo kun ganske kort tid og kunne gøres med nemid. Men selvfølgelig: dybt i den danske folkesjæl sidder stadig storhedsvanviddet fra før 1864.....\nJan Fritsbøger, Bjarne Bisgaard Jensen, Karsten Lundsby, Niels-Simon Larsen, Carsten Munk, John Andersen, Eva Schwanenflügel og Arne Albatros Olsen anbefalede denne kommentar\n02. september, 2019 - 11:11\nHvor opportunistisk ! Den mavnøvre har liste A lavet utallige gange. Det er utroværdigt.\nTorben Skov, Karsten Lundsby, Flemming Berger, Olav Bo Hessellund, Ete Forchhammer , Søren Bro og Carsten Svendsen anbefalede denne kommentar\n02. september, 2019 - 11:35\nJa selvfølgelig skal det ændres.\nMen nu hvor de er i regering kan de se hvilken dæmon AFR inviterede ind i Danmark i forbindelse med invasionen af Irak. Ingen er bange for "United Bluff". De er bange for Halliburton (som "købte Bush familien ud af Dresser Indutries gennem KBR), Raytheon, Lockheed, EG&G, Boeing og Wackenhut (G4S for danske forbeugszombier). Det var DEM der overbeviste verden om en kæmpe WMD løgn og tvang Powell til at sælge den i FN).\nDeclassified history is NOT conspiracy theory, it's deeper history. Deal with it.\nKarsten Lundsby, Torben Skov og John Andersen anbefalede denne kommentar\n02. september, 2019 - 13:57\nFratag politikerne angrebsretten helt!\nCarl Chr Søndergård, Jan Fritsbøger, Torben Skov, Werner Gass, John Andersen, Lars Løfgren, Søren Bro og Carsten Munk anbefalede denne kommentar\n02. september, 2019 - 15:04\nHvorfor kan politikerne ikke komme med klare udmeldinger? I mine øjne taber de kun ved deres omsvøb, men de mener åbenbart, at det tiltaler nogen at tale udenom.\nKarsten Lundsby, Carsten Munk og Ete Forchhammer anbefalede denne kommentar\n02. september, 2019 - 16:55\nSocialdemokrater ved man sjældent, hvor man har. De synes generelt at savne et moralsk kompas. Jeg havde i sommer den fornøjelse at være sammen med den tidligere norske statsminister Kjell Magne Bondevik. Han tilhører og tilhørte Kristeligt Folkeparti og gjorde sig i øvrigt fortjent ved både mundtligt overfor Bush, i en telefonsamtale, og senere politisk i Stortinget at forhindre, at Norge støttede amerikanernes krig i Irak.\nHvor velgørende ville det ikke være, hvis vi havde danske politikere af den støbning og af det mod til at sige NEJ.\nAnders Graae, Egon Stich, Torben Skov, Viggo Okholm, Karsten Lundsby og Flemming Berger anbefalede denne kommentar\nKlart DK ikke skal gå i krig med smalt flertal. Det er ikke S politik. Så tøv ikke med at melde klart ud her.\n"Danske soldater skal kun sendes i krig, hvis mindst to tredjedele af Folketinget bakker op om beslutningen" lyder forslaget fra dele af Folketinget. Men - det duer ikke til noget som helst, for et siddende folketing kan ikke binde hverken nuværende medlemmer eller kommende. Den eneste garanti der er juridisk bindende er en tilføjelse til Grundlovens § 19 - det vil være bindende.\n03. september, 2019 - 07:23\nDet er åbenbart S-politik, og der tøves skam ikke. Den socialdemokratiske højrehøg, Trine Bramsen, blev desværre krigsminister: https://www.dr.dk/nyheder/indland/forsvarsminister-vil-skrue-op-danske-n...\n03. september, 2019 - 07:45\nHer er en skør tanke... hvad med at hele Norden bliver en neutral zone? Vi har alt at vinde og intet at tabe.\nHvorfor skal vi tvinges til at agere "brik" i stormagternes spil om global dominans, og med det resultat at vi er medskyldige i drab på hundreder af tusinder af civile, ødelæggelse af suveræne stater, massive flygtningestrømme og krigsforbrydelser i lande der ligger tusinder af km væk fra vores grænser, og som i øvrigt ikke engang har erklæret os krig? det giver absolut ingen mening.\nTorben Skov, Carsten Munk og Jan Fritsbøger anbefalede denne kommentar\n03. september, 2019 - 09:03\nhvorfor ikke "bare" løse stort set alle verdens problemer,\nopskriften er her; vi laver en verdensomspændende folkeafstemning om at afskaffe ALT militær og dermed også al militær produktion, og alle de penge der dermed spares øremærkes til at løse problemer, først og fremmest klimaproblemet men også de andre som sult, mangel på vand, uddannelse til alle, og hvad der ellers er behov for,\ndet militærindustrielle kompleks gives en ny opgave som er forskning i de teknologier som er brugbare i omstillingen til bæredygtighed,\nog produktion af de mest avancerede teknologier som kan være til gavn for menneskeheden, kunne være brint-teknologi med brændselsceller, eller måske endda fusionskraftværker hvis dette bliver en reel mulighed.\nen bivirkning er så at vi må undvære krig men mon ikke vi godt kan leve med det !\nen mulighed er at starte lokalt og lave folkeafstemningen i norden først, eller bare her i Danmark.\n03. september, 2019 - 09:12\nhvis nogen bilder sig ind at militær er nødvendigt så forklar lige hvordan der så kan findes lande som ikke har noget militær.


Apple vil åbne gigantisk butik i Jerusalem - MacZonen.dk - Applenyheder\nApple vil åbne gigantisk butik i Jerusalem\nIfølge Jerusalem Post vil Apple være klar med en kæmpe Apple Store i Jerusalem indenfor de næste par år.\nIfølge Jerusalem Post skulle Apple forhandle med den lokale ejendomsmæglerkæde Bet Yair om en gigantisk placering i den vestlige del af Jerusalem, et område der menes at blive et techcentrum i de kommende år.\nDen nye butik skulle blive langt større end normale Apple Store og indeholde verdens første Apple Digital Library, hvad end dette så måtte betyde. Det fortæller avisen nemlig ikke noget om, andet end at biblioteket vil være offentligt tilgængelig.\nRepræsentanter fra Apple har argumenteret for at placeringen i netop Jerusalem sker af symbolske årsager.