Kolind Kuren » Blog-arkiv » Mening > Profit: Hvad jeg har lært.\n11 kommentarer til “Mening > Profit: Hvad jeg har lært.”\n10. oktober 2006 kl. 13:11 #\nTak for din åbning af denne debat.\nJeg bliver så glad for at vide, eller blot tro på, at “trenden” eller udviklingen går i retning af, at flere har et overordnet formål med deres virke (virksomhed) her på Jorden. For hvis/når dette ikke er tilfældet, er det jo i sidste ende meningsløst, hvad vi producerer og gør, set i et større medmenneskeligt og globalt perspektiv.\nDet svarer til, at vi som menneske og medmenneske må have et overordnet formål med livet; et formål som ikke er tegnet af vores ego (som dog skal være indeholdt deri), men af selvet, af vores talenters udfoldelse til gavn og glæde for vore medmennesker og vore børn. (Talenter = åndens gaver, iflg. kristen teologi).\nJeg har arbejdet med udvikling af de menneskelige ressourcer i min virksomhed Power-Design siden 1985 – og her med en musisk indgang til dette (Musisk HRD). Her har jeg gang på gang set, at netop virksomheder og institutioner, som har et overordnet formål (med et åndeligt og globalt sigte) gør en mærkbar forskel igennem deres virke og derfor/derved tjener penge som en følgevirkning.\n- Jeg tror, vi som en simpel test på, om vi har et overordnet formål med vores virke (virksomheds produkter/ydelser) SKAL kunne række “vores produkt” ud til vores børn med ordene “Dette vil jeg/vi med største glæde give videre til jer, kære børn. Alt imens skal den anden hånd ligge på vores bryst og kunne mærke sandheden og ægtheden i det, vi gør og siger.\nJeg vil tro, at det er en særdeles vanskelig opgave at give produkter så som gift, granater eller slik med farvestoffer til sit barn og med sand glæde sige: “Det har jeg lavet til dig, min allerkæreste. Det vil du vokse og udfolde dig ved”.\nSpørgsmålet er måske, om vi producerer i/af nød og et primært profiteringsbehov eller ud fra ´in-spiration´. Er der ægte ´spirit´ med i vores og virksomhedens ånd? Og endelig: Har vi råd til at lade vores virke være åndløst eller blot “ånd-svagt”, hvis vi vil se et længere udviklingsperspektiv, end der hvor vores eget liv stopper og børn og børnebørn tager over?\nJeg glæder mig til at høre jeres mening.\nHasse Gedde Højland\n10. oktober 2006 kl. 16:03 #\nJeg er helt oppe af ringe over det her emne Lars bringer op – og personlig meget enig i det Birgit Lynge skriver (den eneste kommentar jeg har nået at læse – før jeg nu sidder her og skriver). Det siger noget om, hvor præcist dit skriv rammer mig Birgit!\nDer er ingen tvivl om, at det er den vej det går, og jeg tror, det går meget meget hurtigere end vi er klar over.\nDe virksomheder der får klarlagt deres “overordnede mål/berettigelse” og samtidig får det synliggjort – ikke mindst internt i virksomheden – vil tage kvantespring fremad i en fremtid, hvor der bliver/er nye opfattelser af værdiskabelse, ledelse og bl.a. værdien af virksomhedens etiske værdi.\nEt eksempel/en business case:\nGrunden til, jeg indleder med et WOW, er at jeg netop har læst bogen “Let My People Go Surfing: The Education of a Reluctant Businessman”\naf Yvon Chouinard som er grundlæggeren af Patagonia (et Outdoor brand).\nDenne bog/Patagonia ser jeg som et klart bevis på at Lars emne er rigtigt og meget mere end end trend.\nKender man ikke til Patagonia eller denne bog kan jeg kun opfordre til at man læser historien om “the evidence as to why there have been few more influential companies in American business in the last 40 years than Patagonia, Inc., and few more inspiring leaders than Yvon Chouinard.\nLink til introtekst om bogen:\nTillad mig at spørge; Lars kender du Patagonia? Denne bog? “1% for the Planet”?\nAndre der kender Patagonia og har læst bogen?\nVenligst Hasse Højland\n10. oktober 2006 kl. 17:06 #\nInteressant diskussion og en fin balance tror jeg.\nJeg er så heldig at arbejde for Caterpillar – en kolos med 90.000 ansatte plus 120.000 i forhandlernetværket. Kan en virksomhed som producerer store maskiner have et nobelt formål ud over profit?\nCaterpillar har over de sidste 3-4 år fordoblet omsætning fra 20 til 40 milliarder USD, og profiten er gået den samme vej. Det vil være forkert at sige at der ikke er fokus på profit og omsætning, men jeg synes også vi har en god ånd og mening. God infrastruktur er essentiel for vækst mange steder, og vores maskiner er med til at “gøre fremskridt muligt” som vi godt kan lide at sige. Meningen med mit/vores daglige arbejde er “today’s work – tomorrow’s world”.\nJeg er godt tilfreds og synes vi gør de rigtige ting, både for at udvikle verden og lede et profitabelt foretagende. Andre vil muligvis være uenige.\nDer er nok en balance mellem hvad er opfattet som en mening med en virksomhed og en kynisk markedsføringsplan for at vinde sympati fra markedet – det tror jeg altid vil være en personlig opfattelse baseret på egne meninger og erfaringer.\nJeg er altid i to sind når jeg læser om medicinalindustrien – skal de give deres produkter væk for en slik i 3. verdenslande mod at have en mening. Eller skal de vride så meget de kan ud af deres produkter så de kan forske og udvikle nye og bedre preparater – og have en mening med banebrydende produkter?\n11. oktober 2006 kl. 13:37 #\nJeg vil gerne give en kommentar til Kjeld Jespersen, som kom frem med eksemplet paa Caterpillar.\nKaere Kjeld du kommer med et eksempel\npaa et typisk firma som arbejder 100%\npaa at lave profit til nogle faa aktionaerer, men som ikke paa nogen\nmaade har noget overordnet samfundsnyttigt formaal. Tvaertimod.\nDe store traktorer tager arbejdet fra utallige mennesker, og der er lande i\nverden hvor det er forbudt at bruge\nCaterpillars for at holde arbejdloesheden i rimelige graenser.\nCaterpillar har i stor grad vaeret\nmedvirkende til vores miljoeproblemer.\nTaenk bare paa hvor mange tropiske skove der er blevet oedelagt af\nCaterpillars og som er med til at\naendre vort klima.\nJeg har selv vaeret kunde hos dit firma og har arbejdet med tropetrae\ni mange aar bl.a hos Dalhoff Larsen & Hornemann og Tropical Timber i Schweiz.\nDisse firmaer arbejder i saerdeleshed for at tilfredsstille deres aktionaerer\nog har ikke noget specielt overordnet\nsamfundsnyttigt formaal og ender efter min opfattelse paa et eller andet tidspunkt i groeften.\nJeg er enig med Lars i at der ikke\ner noget forkert i at lave profit,\nmen profitten burde vaere et “BYPRODUKT”\nsom kommer naar du foretager dig noget som tjener hele samfundet.\nAktionaerer burde taenke paa at vi\nkun kan spise tre gange om dagen og vi kan ikke tage noget med os naar\nEt gammelt ord siger:\nDe penge du har givet vaek har du tjent !\nVi har for mange arbejdsloese paa grund af virksomheder der kun taenker paa at tjene penge til nogle faa aktionaerer.\nDet er paa tide at vore virksomheder\ntager mere medansvar og goer noget aktivt for vort samfund og medmennesker og ikke kun overlader det til staten\nog velgoerende institutioner.\nMed venlig hilsen og fortsat god\nog samfundsnyttig debat.\n11. oktober 2006 kl. 14:17 #\nWow Rolf Thomsen – you said it!\nIkke specifikt mener jeg, kun rettet på Caterpillar, men billedet du tegner er simpelthen ikke mindre end spot on i mine øjne.\nOg igen tænker jeg på PATAGONIA bogen jeg nævnte igår; “Let my people go surfing – the education of a reluctant businessman”.\nPATAGONIA er netop en virksomhed der altid har levet op til grundlæggerens vision og værdisæt, og det er faktisk fuldstændig som du beskriver det Rolf:\nPATAGONIA laver produkter til “Patagoniacs” (jeg er selv en sådan) som bruger naturen, men PATAGONIA tager også selv “hånd om den”.\nF.eks. er alt marketing materiale lavet på genbrugspapir, der benyttes kun ubleget bomuld i produkterne, der bruges et absolut minimum af emballage osv.osv.\nDisse actions fremmer måske ikke direkte salget (måske tværtimod), men core værdisættet for virksomheden er så stærkt at alt andet er “stupidt” set med deres øjne (men jo også i klodens og menneskehedens perspektiv).\nVirksomheden er f.eks. initiativ tager til 1% for the planet programmet – virksomheder som donerer “1% of SALES” (not profit) til projekter der tager hånd om naturen i videste forstand.\nDette har bl.a. bragt fisk tilbage i visse amerikanske floder samt sikret huge national parcs i skovhugst ramte Peru.\nVi er nået dertil i vores del af verden at det kun kan være sådan at flere og flere mennesker og virksomheder begynder at tage aktivt del i det ansvar – og jeg tror som sagt at det ændringerne afledt vil gå hurtigere end man kan forestille sig.\n11. oktober 2006 kl. 15:42 #\nNovo Nordisk som jeg kender fra min kone er et godt eksempel på en virksomhed, der arbejder med mening – specielt forebyggelse så færre får diabetes.\nJeg deltog forleden fredag sammen med løbere fra over 50 lande i et løb, hvor formålet var at forebygge diabetes.\nHerudover vil jeg nævne, at der er rigtig global pres og afstandtagen til virksomheden, der ikke agerer politisk korrekt – her er bogen “No logo” fortsat et optimistisk indspark og advarsel til virksomheden, der for sent forstår betydningen af ordet mening.\n11. oktober 2006 kl. 18:20 #\nInteressante bemærkninger om Caterpillar – jeg er naturligvis uenig.\nNu hører jeg til dem som mener at generel udvikling i verden er til det bedre og overordnet gør livet bedre for mange flere. Det er for mig indiskutabelt fakta at bedre infrastruktur mindsker fattigdom i verden – det er blevet påvist fra flere sider.\nEntrepernørmaskiner gør folk arbejdsløse? Næ – det mener jeg ikke, det giver derimod mulighed for folk at arbejde i jobs som giver mere mening og værdi end at flytte jord med en spade. Er Lysbo haveredskaber´s “mening” at skabe arbejdspladser i u-landene – næppe.\n“Mening” for mig er at løfte folk ud af fattigdom og kreere jobs som giver mening og højere værdi – det er præcis hvad en bedre infrastruktur gør, om det må være veje, jernbaner, vandforsyning, boliger, overrislingsanlæg etc. “Mening” er ikke at tvinge folk til at blive i stenalderen.\nCaterpillar har for tiden den reneste dieselmotor på markedet og har lige opkøbt et brændselscelle firma – jeg tror det er investeringer baseret på hvordan vi gerne vil se vores virksomhed udvikle sig.\nDet bekymre mig hvil kun niche virksomheder kan ses have “mening”. I lyset af Rolf Thomsen´s indlæg kan et olieselskab have “mening”? Kan en bilproducent have “mening”? etc.\nLakmusprøven i mine øjne er om et firma med “mening” kunne eksistere i vakkum – kunne “meningsfirmaet” Patagonia eksisterer hvis vi ikke havde North Face og Lowe, kunne The Body Shop eksisterer hvis vi ikke havde L´Oreal?\n12. oktober 2006 kl. 08:51 #\nJeg synes, det er en god idé med jævne mellemrum i en proces at spørge sig selv om, hvad man lært – hvad man kan bruge til noget. Gælder det ikke, uanset hvad man laver? Særligt i forhold til indholdet på denne blog tror jeg, at det lønner sig at evaluere/reflektere over produktet – ikke mindst fordi jeg har fået opfattelsen af, at bloggens resultater kan og måske allerede har ført til værdifuld fornyelse/forbedring af virksomheder.\nDet kunne være interessant at høre fra endnu flere virksomhedsrepræsentanter, der har brugt nogle af værktøjerne i Lars Kolinds bog til at skabe fornyelse af virksomheden, de arbejder for – herunder ikke mindst at skabe mere mening for flere mennesker. Hvilke gode erfaringer har I gjort jer? Hvad er det, der gør, at jeres kunder nu er blevet mere tilfredse, og I har opnået mere succes? Hvilke konkrete forandringstiltag er de næste, I tager fat på for at flytte virksomheden et udviklingsniveau længere op?\n12. oktober 2006 kl. 09:39 #\nHej Frank – det er rigtig godt med evaluering – herunder indspark og eksempler på, hvor kuren har virket.\nKolind-Kuren er en proces, og i min verden – den etablerede fagforening – hvor de 3 største fagforeninger i år har mistet 30.000 medlemmer,har bogen foreløbig udmøntet sig i mit forslag nedenfor, altså “kun” et forslag til en start fra en medarbejder på gulvet, hvor fremtiden så må vise om ledelserne og de ansattes faglige organisationer vil gå videre med kuren, for at stoppe den negative medlemsudvikling:\nI Kolinds verden er den etablerede fagbevægelses nuværende situation et skridt nedad ”dødsspiralen” – hvor vi i stedet for at tage skridtet fra tidligere tiders behov/industrialderens behov og omstiller fagforeningerne til en ny mening, innovation, partnerskab, nye muligheder og vækst – forkert fortsætter med at gøre det vi var gode til – havde succes med for 10 år siden.\nDet betyder, at vi fastholder og udvikler flere ledelseslag, formaliserede procedurer, masser af møder på mellemlederniveau, der så fører til flere gnidninger og intriger.\nSkylden for situationen lægges på udefra kommende forhold. Usolidariske lønmodtagere, gule organisationer, for megen rigdom, en ungdom der er for forkælet og ikke forstår organisationernes betydning,for mange valgmuligheder, forbud mod eksklusivaftaler, den borgerlige regering m.m.\nVi tilpasser organisationen ved at fortsætte med at lave mindre – mere af det samme, men nu for færre medlemmer, og derfor vil den nuværende slankning af organisationerne ikke blive den sidste, hvis vi ikke bryder den nuværende onde spiral.\nMine forslag er, at hvis den nuværende situation positivt skal ændres, så starter vi en ny virkelighed med afsæt i Kolinds værktøjskasse og erfaringer.\nKolleger der positivt ansøger om Kolinds bog kan få den enten gratis eller til favør pris. For at vise partnerskabet betales udgiften ligeligt afde ansattes fagforeninger og arbejdspladsen.\nBrug af udefra kommende konsulenter skal så vidt muligt undgås i omstillingen, der er masser af potentialer blandt de ansatte – suppleret med brugen af bogen – og ikke mindst open source som Kolind generøst gratis har stillet til rådighed på nettet.\nDer er meldt ud, at kolleger må forvente at blive afskediget. Når antallet af medlemmer falder, er det selvfølgelig ikke holdbart, at antallet af medarbejdere stiger.\nMed afsæt i Kolinds Kur, så er der alternativer. 1: enten skal medlemstallet stige 2:medlemmerne være villige til at betale højere kontingent eller 3: organisationen slankes.\nDe ansatte bør få muligheden for at vælge – omstilling, lønnedgang i en periode, orlovsordninger, seniorpolitik osv. – som alternativ til fyringer. Hvor der selvfølgelig skal indarbejdes en form for partnerskab – så, hvis de nye mål nås, så vil der bagud ske kompensation for nedgang i lønnen m.m.\nDet må også være muligt at sætte en stor del af efteruddannelsen på standby, og alternativt i en periode satse på intern læring, mentorordninger og sidemandsoplæring.\nIsær læring i organisationen skal understøttes og evalueres løbende.\nDe fleste kolleger vil have overskud til at påtage sig tværgående opgaver, hvis disse bliver tilbudt på en spændende måde.\nPersonligt ville jeg med stor glæde modtage mulighederne for at arbejde sammen med andre kolleger med andre funktioner og løse nye og tværgående opgaver, samtidig med jeg passer mine primære funktioner.\nAlle titler for ansatte fjernes – og der arbejdes frem mod en aflønning, der er fair i forhold til det arbejde den enkelte udfører – selvfølgelig også set i forhold til lignende aflønninger på arbejdsmarkedet.\nAlle ansatte får tilbud om hjemmearbejdsplads, mobiltelefoner – hvis man forpligter sig til at yde service overfor medlemmerne, der modsvarer udgifterne – eksempelvis deltagelse i call-center – så medlemmerne får mulighed for telefonisk at kontakte fagforeningen alle døgnets 24 timer.\nIndretningen af huset ændres – så flest mulige kolleger har en naturlig kontakt til hinanden – og huset kommer til at fungerer som et powerhouse, og ikke kontorer, der måske nok matcher Danske Bank – men ikke tvinger til nytænkning og innovation.\nIndgangen ændres, hvor der f.eks. kan opstilles kaffeautomat, bibliotek, indretning til uformelle møder, storskærme – der viser arbejdende medlemmer – gerne om vinteren – det vil medvirke til større respekt og forståelse af medlemmernes vilkår\nAlle ansatte skal løbende redegøre for, om de mener, at de har genereret værdier i arbejdet for vores medlemmer\nIsær arbejdsløshedskassen skal integreres i det faglige arbejde, så ingen medlemmer er i tvivl om, at en faglig a-kasse gør en forskel – herunder altid vægter etiske værdier i arbejdet.\nSidst skal der arbejdes på langt mere partnerskab mellem afdelingerne, så adskilt budget og ledelse m.m. ikke medfører kongeriger og dårlig udnyttelse af de samlede ressourcer.\nLangt mere brug af jobrotation kunne medvirke til en sådan positiv udvikling\n15. oktober 2006 kl. 22:07 #\nTak for mange gode indlæg – glæder mig til at finde ud af mere om Patagonia og de andre eksempler.\n20. oktober 2006 kl. 19:00 #\nMht. til den fra anden siden nævnte relativt markante negative udvikling i gamle foreningers medlemstal har jeg et par ideer til fornyelse/udvikling/innovation. Håber I kan tilgive mig, såfremt jeg udfordrer lidt rigeligt :-)\nPå side 167 i sin bog laver Lars Kolind ”nekrologtesten” for fagforeninger, der holder fast i en forældet mental model. Jeg citerer:\n”The labor unions that have now gone were established more than 100 years ago in a period of labor unrest particularly in Europe and the U.S. They managed to deliver vastly improved financial and working conditions during most of the twentieth century, and they achieved a strong bargaining position against employers. In the first decade of the twenty-first century, labor unions failed to adjust to the fundamentally changed relationship between employers and employees and continued their fight for still higher wages, shorter working hours, and improved working conditions. This fact made many members lose interest, which led to a rapid deterioration of labor unions that has now resulted in bankruptcies and dissolutions of many formerly strong unions throughout the western world.”\nPå side 169 reflekterer Lars Kolind over, hvorfor de traditionelle fagforeninger ikke er dygtige nok at tilpasse sig ændringer i kundernes/medlemmernes behov:\n”Labor unions are conservative. They enjoy a comfortable power position, and they share this position with employer’s associations. Both parties on the labor market employ significant numbers of people, including a number of attractive and well-paid management positions.”\nI en videns-/innovations-/transformations-/clusterøkonomi, eller hvad vi nu vælger at kalde den økonomi, vi arbejder i, er der – med foreningstanken i baghovedet – flere relevante ændringer at være opmærksom på. Hvad siger I til følgende:\n\tArbejdsgivere og –tagere arbejder sammen om at tilfredsstille kundernes behov, skabe vækst og høj indtjening? De er partnere med samme mål. M.a.o. er der ikke noget modsætningsforhold. Er ordet ”forening” derfor overhovedet tidssvarende? Skulle man ikke i stedet tale om forskellige former for små og større grupper, netværk eller bruge helt andre ord/begreber for at beskrive, hvordan mennesker, der arbejder for forskellige typer af virksomheder, på en fremadrettet måde bruger hinandens styrker til at skabe noget godt for så mange mennesker som muligt? Udfordring: Hvordan kan vi bedst muligt bruge hinandens kompetencer / udnytte talent – til gavn for flest mulige mennesker?\n\tInformations- og kommunikationsteknologi er en betydningsfuld driver for de ændringer, der sker i økonomien. Det virker helt afgørende, at foreninger gør aktivt brug af informations- og kommunikationsteknologi i den måde, de kommunikerer med deres medlemmer på.\nVil medlemmer blive ved med at acceptere at betale for porto og det papir, som de gamle foreninger sender til dem med fysisk post?\n\tVi arbejder i stadig mere globaliserede økonomier. Virksomheder arbejder globalt. Er der netop derfor ikke i stigende grad behov for globalt arbejdende foreninger – i stedet for lokale og/eller nationale foreninger? For at følge op på denne globaliseringstendens og i foreningssammenhæng sætte det lidt på spidsen: Er det relevant/værdiskabende som en del af en forenings navn at anvende ordet ”Dansk”?\n\tMennesker arbejder ikke så meget mere i ”livstidsstilinger” men stadig mere i skiftende, dynamiske, projektrelaterede jobs af varierende kompleksitet og længde. Betyder det ikke, at der er behov for situationsbaseret medlemskab, for at medlemmer skaber mest mulig værdi for sig selv og hinanden samt udvikler deres kompetencer mest effektivt?\nM.a.o.: Skal medlemmer – med relativt kort frist, f.eks. på månedsbasis – ikke kunne melde sig ind og ud af foreninger afhængig af deres behov / afhængig af den arbejdssituation de står i netop nu?\n\tFlere mennesker arbejder som ”self managers”. De leder sig selv og arbejder for / sammen med mennesker fra flere forskellige virksomheder i forskellige dele af verden. Mange har deres arbejdsplads/kontor hjemme hos sig selv. Medfører disse to trends: Arbejde på tværs af virksomheder samt home-offices ikke et behov for at mødes på nye måder, end de måder vi tidligere har været vant til? M.a.o.: Bliver der ikke – i takt med denne udvikling – behov for blogs, chatrooms og andre effektive kommunikationsteknologier for at vi bedre kan dele viden med andre mennesker – uafhængig af tid og sted? Og ikke mindst synes det at være relevant at fokusere på ledelse/facilitering af processen, når mennesker mødes – både fysisk og via Internettet.\nHer er nogle flere ideer til opgaver, som de nye og mere dynamiske foreninger kan løse i bestræbelserne at tilfredsstille de individuelle behov, som mennesker gennem en forening ønsker at få dækket:\n\tInternet Informationsportaler.\nJeg forestiller mig, at foreninger udvikler Internet informationsportaler indenfor den/de specialiserede fagområder, foreningen arbejder med. For bl.a. at skabe en dynamisk, interaktiv site kunne man på informationsportalen eksempelvis inkludere links til andre websites globalt samt inddrage kunderne/medlemmerne i udviklingen af informationsportalen – gennem anvendelse af effektiv kommunikationsteknologi.\n\tVærdiskabende Working Events – både på fysiske steder samt over Internettet.\nJeg forestiller mig, at foreninger udvikler, planlægger og faciliterer interessante faglige arrangementer – working events – på hvilke mennesker har mulighed for, sammen med andre mennesker fra forskellige virksomheder i videns-/innovations-/transformations-/clusterøkonomien, at bruge de kompetencer, de har og dermed skabe reel værdi ved at deltage i løsning af opgaver, som virksomheder har behov for at få løst på tværs af deres værdikæder.\nMht. eksempler på virksomheder, der i henhold til ovenstående har været dygtige til at udvikle og implementere koncepter tilpasset medlemmernes / kundernes / brugernes (nye) behov har jeg arbejdet mig frem til følgende:\n\ttagesanzeiger.ch og nzz.ch\n\tXING.com (openBC.com)\nEr der nogen af jer, der har flere forslag til værdiskabende opgaver for kunder/medlemmer/brugere og/eller eksempler på virksomheder, der har været gode til at udvikle og implementere succesfulde koncepter?


Pristillæg for husstandsmøller\nPristillæg til husstandsmøller\nDet generelle pristillæg\nDer gives i Danmark støtte til el fra husstandsvindmøller igennem enten pristillæg eller forhøjet støtte, alt efter møllens størrelse og tidspunktet for nettilslutning.\nDer ydes et pristillæg til elektricitet, som leveres til elforsyningsnettet fra en husstandsvindmølle med en installeret effekt på 25 kW eller derunder, som er tilsluttet i egen forbrugsinstallation. Pristillægget ydes til husstandsvindmøller nettilsluttet senest den 19. november 2012 og fastsættes således, at tillægget og den fastsatte markedspris tilsammen udgør 60 øre pr. kWh. Dette pristillæg er tidsbegrænset til 12 år. Støtteperioden beregnes fra nettilslutningen. Hvis nettilslutningen er sket før den 1. januar 2003, regnes støtteperioden dog fra den 1. januar 2003 læs mere herom i følgende pressemeddelelse.\nFra d. 1. juli 2015 gælder en ændret ansøgningsprocedure for husstandsmølleprojekter, hvortil der skal modtages pristillæg. Hvis en husstandsvindmølleejer ønsker at modtage pristillæg, skal der først ansøges om tilsagn fra Energinet.dk, før projektet kan påbegyndes, dvs. før husstandsmøllen købes og/eller etableres. Det er således en forudsætning for at kunne ansøge om tilsagn, at der er indgået en købsaftale, der er betinget af, at der opnås tilsagn. Ansøgning om tilsagn kan ske hos Energinet.dk fra ultimo august 2015. Den ændrede ansøgningsprocedure er beskrevet her.\nDer gælder særlige overgangsregler for ansøgningen, hvis et projekt er påbegyndt inden 1. juli 2015, men endnu ikke er nettilsluttet. Der er yderligere informationer herom på Energinet.dks hjemmeside.\nEGV administrerer den tekniske certificeringsordning for vindmøller, og har intet at gøre med afregning af strøm, pristillæg mv., og kan derfor heller ikke rådgive og vejlede herom. Alle spørgsmål vedrørende afregning bedes rettet til Energinet.dk.


Hvad er sialoadenit?\nSialoadenit er den medicinske betegnelse for infektion i en spytkirtel. Infektionen skyldes normalt bakterier.\nVi har tre vigtige spytkirtler. Den største (glandula parotis) ligger ved kæbevinklen lige foran øret. De to andre (gl.submandibularis og gl.sublingualis) ligger under kæberanden. Hvis man får infektion i en af disse, vil man mærke at det bliver ømt i et eller flere af disse områder.\nHvad er årsagen til sialoadenit?\nInfektionen opstår som regel sekundært til en spytsten. Det vil sige, at man har en spytsten, som blokerer udførselsgangen fra kirtlen, og som en følge af dette får man en infektion i spytkirtlen. Hvis man desuden har dårlig mundhygiejne, vil det betragteligt øge risikoen for at få sialoadenit. Ved meget dårlig mundhygiejne kan det i sig selv være nok til at få infektion, uden at man har spytsten.\nUd over det overnævnte findes medvirkende tilstande, som kan øge risikoen for at få en sådan betændelse. Det gælder personer, som er dehydrerede (for sparsom væskeindtagelse), har kronisk sygdom eller Sjøgrens syndrom.\nHvad er symptomerne på sialoadenit?\nDe første symptomer, som dukker op, er ømme områder omkring kirtlen. Det udvikler sig hurtigt til at blive mere smertefuldt (særligt ved måltider), og man vil få en hævelse af spytkirtlen. Hvis infektionen er kraftig, vil man føle sig alment medtaget med feber og slaphed.\nDiagnosen stilles ud fra symptomerne, som du fortæller om til lægen, og de fund lægen gør. I mange tilfælde vil man kunne presse pus ud fra kirtlen, hvilket gør at man kan føle sig relativt sikker på diagnosen. Af og til vil der blive taget en blodprøve, men dette er ikke nødvendigt for at stille diagnosen, den vil kun kunne bekræfte mistanken.\nBehandlingen består af to tiltag, der begge er lige vigtige. For at fjerne den akutte infektion bruger man antibiotika, som regel penicillin. Samtidig iværksættes egenbehandling. Den består først og fremmest i god mundhygiejne. Endvidere kan man fremme spytproduktionen ved at tygge tyggegummi. Sure stoffer øger også spytproduktionen og udskillelsen af spyt.\nEgenbehandlingen er meget vigtig for at undgå nye infektioner. Beklageligvis kommer patienten ofte tilbage med nye infektioner i kirtlerne, hvilket tyder på at man ikke har været effektiv nok med egen mundhygiejne. Dette indebærer, at man i værste fald risikerer at man ikke får nogen hjælp af antibiotika, og operation bliver sidste udvej. (sundhed.dk)


Skovgaard Alsig Advokater Advokatanpartsselskab som arbejdsplads | Jobindex\nEr du – eller har du været – ansat hos Skovgaard Alsig Advokater Advokatanpartsselskab?\nSkovgaard Alsig Advokater Advokatanpartsselskab som arbejdsplads\nEr du eller har du været ansat hos Skovgaard Alsig Advokater Advokatanpartsselskab?\nSom nuværende eller tidligere ansat kan du også fortælle, hvad du synes om at arbejde hos Skovgaard Alsig Advokater Advokatanpartsselskab.\nRegnskab for Skovgaard Alsig Advokater Advokatanpartsselskab\n0 7.580.000 4.532.000\n0 30.000 -1.000\n50.000 80.000 1.016.000\n50.000 3.106.000 4.370.000\nAnnoncestatistik for Skovgaard Alsig Advokater Advokatanpartsselskab\nHer kan du danne dig et overblik over jobannoncer fra Skovgaard Alsig Advokater Advokatanpartsselskab. Du kan se hvilke kanaler og regioner annoncerne var placeret i og hvordan antallet af indrykkede jobannoncer har ændret sig fra kvartal til kvartal.\nEr du fra Skovgaard Alsig Advokater Advokatanpartsselskab? Så kan du oprette en profil der beskriver virksomheden for de jobsøgende.


Kom med til Elvis-koncert - sn.dk - Forsiden - Storkøbenhavn - Vestegnen\nArtiklen: Kom med til Elvis-koncert\nKom med til Elvis-koncert\nVestegnen - 20. august 2019 kl. 14:27\nBirkelundladen på Damgårdsvej i Albertslund vil emme af rock og roll for fuld udblæsning søndag den 25. august kl. 13:00, når Elvis On My Mind med Brian Trøjborg går på scenen.\nDet bliver et show, der er fyldt med hoftevrik, tørklæder, fed musik og ikke mindst masser af fest og farver.\nBrian Trøjborg med Elvis On My Mind har det rette »look«, har stemmen, har bevægelserne og ikke mindst et fantastisk orkester bag sig. Med fire yderst professionelle, rutinerede og dygtige musikere, samt dygtige korpiger er det den helt rigtige cocktail for dette Elvis-show.\nDet er en kronologi spækket med en perlerække af hits, lige fra Elvis' gennembrud og til slutningen af hans lange karriere. Det er et must for enhver Elvis-fan. Man behøver ikke tage til Las Vegas, men bare komme til Birkelundladen og få en storslået oplevelse.\nAlbertslund Kommune har støttet arrangementet økonomisk.


Der er en ny bog, vi er nødt til at tale om. Det er nemlig måske århundredets vigtigste og mest ambitiøse bog, og den rammer lige ned i det paradigmeskifte, som læsere her på bloggen har været med til at opleve i de sidste mange år.\nDet er selvfølgelig Anette Sams nye bog Ud af Diabetes 2, jeg taler om.\nFor de få af jer, der ikke kender Anette, er hun forsker og tidligere Director hos Novo Nordisk, og sidste år udkom hun med den meget populære bog Sandheden om Sukker.\nI Ud af Diabetes 2 går hun tæt på, hvordan hun mener, vi bør gribe tingene an, hvis vi vil have en chance for at stoppe den hjerteskærende epidemi af Diabetes 2, som raser igennem hele verden.\nFor prognoserne for sygdommen er mere end almindeligt triste: Hvis vi fortsætter som nu, vil 430.000 danskere have Diabetes 2 i 2030.\nAt få Diabetes 2 er en alvorlig diagnose. Det er en diagnose, som øger risikoen for en række følgesygdomme som bl.a. nyreproblemer, synsproblemer, hjertekarsygdomme, amputationer af lemmer og for tidlig død.\nNår man har Diabetes 2 har man kronisk forhøjet blodsukker og det er en stressfaktor for kroppen.\nDet overskydende sukker i blodet er uhensigtsmæssigt, fordi sukker reagerer med dine celler, aktiverer dit immunforsvar, hæmmer fedtforbrænding og nedsætter kroppens evne til effektivt at tage hånd om sukkeret yderligere.\nSå der er mange grunde til både at forebygge Diabetes 2 og at sikre sig den bedste viden og den bedste handlingsplan, hvis lægen har nævnt at man har præ-diabetes eller hvis man er så uheldig at sygdommen allerede er en realitet.\nFor god ordens skyld og for full disclosure vil jeg sige, at jeg kender Anette herude på den anden side af skærmen, og jeg synes, hun er en skøn, skøn dame, og vi deler – ikke overraskende – mange synspunkter. Bogen har jeg dog selv købt og betalt.\nDiabetes 2 er ikke en kronisk sygdom\nVi har vænnet os til at tale om Diabetes 2 som en kronisk sygdom. Det er den også, hvis du hver dag spiser 5-7 kulhydratrige (selv sunde) måltider uden samtidig at dyrke ekstremsport.\nSådan skriver Anette i bogen med et glimt i øjet og for at markere sin pointe om, at vi faktisk ikke kan være bekendt at kalde Diabetes 2 en kronisk sygdom, når vi ved at ændre vores verdenssyn kan hjælpe størstedelen af diabetikere til et blodsukker, der ligger inden for normalområdet.\nAnettes vurdering i bogen er, at 80% af alle med Diabetes 2 kan lægge diagnosen bag sig, mens 100% kan få det bedre med brug af denne biologiske logik, som hun kalder det.\nJamen, det er ikke for alle!\nNej, det er ikke for alle, og Anettes forslag i bogen er derfor også, at den nydiagnosticerede diabetiker får stillet tre forskellige muligheder til rådighed:\n1) at lave de kost- og livsstilsændringer, som det kræver at komme så tæt på en normalisering af blodsukkeret som muligt og derved enten kunne undgå eller minimere mængden af nødvendig medicin\n2) lave de ændringer i kost- og livsstil, som diabetikeren kan overskue og supplere livsstilsændringerne med medicin, eller\n3) fortsætte kost og livsstil uden ændringer og forsøge at korrigere med medicin.\nSidstnævnte mulighed selvfølgelig efterfulgt af en snak om konsekvens ved at vælge denne vej.\nOg kost- og livsstilændringerne er selvfølgelig nogen, man skal kunne modtage støtte til, men med tanke på at Diabetes 2 pt. koster det danske samfund 31, 8 milliarder kroner om året (tal fra Diabetesforeningen) er der jo virkelig noget at hente, hvis man kunne lykkes med at færre fik sygdommen.\nUd af Diabetes 2 med kål & kød\nAnettes forslag til hvordan diabetikere bedst spiser for bedre blodsukkerkontrol går igennem en kost bestående af grøntsager, kød og fedt. Kålhydrater, kalder hun det, når der venligt losses gode mængder kål på tallerkenen.\nMåske lyder det bekendt for dig, der læser med på denne blog, og jeg er simpelthen også pavestolt af at læse mit eget navn fremhævet som en god kilde til gode opskrifter.\nI bogens opskrifter indgår enkle opskrifter baseret på grøntsager, kød og fedt.\nOpskrifterne er lavet af Thomas Rode, som vist ikke kræver nogen videre præsentation, men som du måske forbinder med avancerede kokkerier og timelange seancer i køkkenet.\nDet er der dog slet ikke tale om her.\nI stedet er det enkle, hverdagsvenlige opskrifter med fokus på de gode råvarer lavet af hverdagsingredienser, som du kan købe i ethvert supermarked.\nSelvom Anette har taget fløjlshandskerne lidt mere af i denne bog, formår hun den fine og svære kunst at tale om helbredelse og bedring hos diabetikeren uden at placere skyld.\nAnettes mission er nemlig at klæde dig på til at være chef i dit eget sundhedsunivers, og det gør hun ved hjælp af det, hun kalder BIOLOGIK, nemlig det udgangspunkt at løsningen skal findes i menneskets biologi og den er faktisk ganske logisk, når vi liger tuner os rigtigt ind på den.\nBogen er en kæmpe ressource i moderne diabetesbehandling, og jeg håber så inderligt, at både læger og Diabetesforeningen tager den til sig og anbefaler den til alle deres patienter.\nKøb bogen og spred budskabet\nI mellemtiden kan du hjælpe med at udbrede kendskabet til denne vigtige bog ved først og fremmest at købe bogen og ved at sprede budskabet om den til venner og familier.\nPå den måde kan du være med til at skabe de ringe i vandet, der skal til, for at vi kan få flere og flere eks-diabetikere i her i landet og måske blive det første land i verden, der lykkes med at knække kurven for Diabetes 2.\nFind bogen i din boghandler eller køb den online hos fx Saxo.com: Ud af Diabetes 2 (reklamelink)\nNB: Hvis du har Diabetes 2 og tager medicin bør du tale med din læge, inden du giver dig i kast med anbefalingerne fra denne bog. Du ‘risikerer’ nemlig, at dit blodsukker normaliserer sig allerede inden for den første uge, og derved er din gamle medicindosis for stor.\nMette spiste sig fra diabetesmedicinering og overvægt\n19 kommentarer til “Ud af Diabetes 2”\n24. maj 2020 kl. 21:45\nVil du fortælle mig om forskellen på Kickstartforløbet og Ud af diabetes 2 forløbet?\nJeg er blevet lidt forvirret og usikker på om jeg har valgt det rigtige forløb. Jeg har ikke diabetes 2, men ligger nok i risikogruppen.\nJeg er godt igang med kickstart forløbet, hvilket jeg er meget glad for. Min mand har diabetes 2 og mit håb er at han, ved at spise den samme kost som mig, også vil tabe sig og evt komme af med sin diabetes 2.\nEr keto kost godt for ham eller er der noget vi skal være opmærksomme på?\n25. maj 2020 kl. 07:32\nJeg er jo ikke læge og kan ikke rådgive ved sygdom. Det er altid lige vigtigt for mig at sige det først. Low Carb og Keto er dog undersøgt med gode resultater for folk med diabetes 2. Tager din mand medicin (insulin) skal I være opmærksomme på at dosis lynhurtigt bliver for høj.\nForskellen på diabetes-forløbet og Kickstart er først og fremmest at det er to forskellige tilgange. Diabetesforløbet læner sig op ad Anettes bog, Ud af Diabetes 2 og handler om diabetes, hvor Kickstart læner sig op af mine Keto-bøger og handler om vægttab.\nMadmæssigt har Diabetesforløbet fokus på hele uforarbejdede madvarer (fri mængde grøntsager, masser af kål, bælgfrugter, kød, sundt fedt etc.) mens i hvert fald Keto´-fasen i Kickstartkurset har fokus på kraftig kulhydratrestriktion med fokus på at tvinge kroppen til at skifte til fedtforbrænding. Maden i diabetesforløbet kan beskrives som Keto-maden + en stor kålsalat ved siden af.\nSå vi er i samme boldgade men fokus er lidt forskelligt.\nHåber, det giver mening :)\n25. maj 2020 kl. 14:03\nDet gør det i hvert fald.\n7. maj 2019 kl. 07:26\nJeg synes lige, jeg ville nævne, at bogen lige nu fås hos Gyldendals Bogklub til 49 kr. Oplagt, hvis man gerne vil have fat i den og måske samtidigt et par andre titler. :)\n7. maj 2019 kl. 08:36\nEj hvor godt. Tak for tippet!\n17. september 2018 kl. 20:04\nDet her er bare en sjov ting: Åbenbaret er der også flere og flere KATTE, der får diabetes på grund af for mange kulhydrater i tørfoder (er der nogen, der mener) og derfor er der nu også en Lowcarb kattefoder bevægelse igang. Egentlig logisk nok, når man tænker over det;-) Jeg måtte bare le, da jeg læste om det. Har selv taget dit kickstarter forløb og synes det var sjovt at vores husdyr tilsyneladende er ved at få de samme problemer som os mennesker;-)\n18. september 2018 kl. 08:55\nJa, og det triste er at det gælder ikke bare katte. Det gælder alle dyr, der fodres med føde, der ikke er deres naturlige. Det gælder alle husdyr og endda også dyrene i Zoo. Trist.\n15. september 2018 kl. 08:31\njeg skal da vist have fat i den bog! jeg har haft diabetes 2 i ca. 2 år. første gang det blev opdaget, spiste jeg mig ud af det med diabetesforeningens anbefalinger. Da det høje blodsukker kom igen, ville det ikke ned med diabeteskost, og jeg måtte på medicin. Mit langtidsblodsukker var på 91! Jeg blev af en sundhedsplejerske anbefalet lchf og din blog, og vi startede dagen efter. Jeg har nu spist lchf i 4 mdr., og mit langtidsblodsukker er nu på 38. Min diabetessygeplejerske er meget tilfreds, og støtter op om mit valg af kostændring til lchf. Familien er også blevet glad for det, og vi spiser det alle ?\n15. september 2018 kl. 11:37\nHvor er det fantastisk at høre. Du er jo et lysende eksempel på at det virker!\nFor lidt over 2 år siden fik jeg diagnosen Diabetiker. Mit langtidsblodsukker var på 51 og kontrolmålingen 14 dage senere sagde 50. Så jeg har nu Diabetes 2.\nI maj måned var jeg til års-kontrol og da var blodsukkertallet på 43. Årsagen hertil er den at jeg har ændret på min kost og at jeg dagligt dyrker motion. Min kost består idag hovedsageligt af grøntsager, groft brød og kød. Det er nemt når jeg selv laver maden, men jeg har det også sådan, at når jeg er i byen spiser jeg det der bliver serveret. Typisk er den mad der bliver serveret ikke for personer med Diabetes, men jeg spiser så bare noget mindre af den.\nResultaterne af min nye livsstil er til at føle på. Jeg har tabt mig 10 kilo og er nu normalvægtig. Jeg har fået lidt mere muskelmasse og en del mindre mavefedt. Det har jeg det godt med. Jeg synes at det har været “fedt” at jeg denne sommer har kunnet bade med en flad mave, ja det har øget mit selvværd. Jeg er gladere og har helt klart fået mere energi. Jeg sover godt og længe. Ca. 8 timer.\nDet vigtigste er måske følelsen af at jeg er sund. Det er sådan at jeg har fem børnebørn som jeg er ret så vild med. Jeg elsker at lave mad sammen med dem. I lørdags lavede jeg pizza, pølsehorn og cupcakes med skumfidusser på sammen med en af drengene på 2 og et halvt år. Det er dejligt. Han elsker at rulle dejen ud, smører tomatsovsen ud med fingrene, skærer pølserne i skiver, lave snevejr med den revne ost. Og jeg skal da lige love at han har en god appetit når han selv har lavet maden.\nEfter sådan en vild dejlig dag, vil jeg gerne leve længe og være sund og frisk. Så nu håber jeg på at mine ændrede vaner måske kan føre til et langt liv, sammen med mine børn, børnebørn, søskende, venner og min veninde.\nJeg vil anbefale alle LCHF.\nAnette Sams bøger vil jeg også anbefale alle. Anettes kost anbefalinger minder om LCHF.\n14. september 2018 kl. 09:11\nDu er simpelthen en kæmpe inspiration, Knud. Tak fordi du deler din historie!\n13. september 2018 kl. 12:48\nFin bog af Anette Sams ?? og godt der kommer fokus på, at kost er noget der batter, når man rammes af diabetes type 1 eller 2 ? i facebook gruppen : Diabetes og LCHF hjælpes medlemmerne til at skifte livsstil til LCHF. Masser af medlemmer laver glade opslag hvor de fortæller, at det i løbet af ganske kort tid er lykkedes for dem at opnå lave og stabile blodsukkertal på ikke diabetiske niveauer ? mange af dem formår også at mindske eller helt at kunne ophøre med diabetes medicin. Jeg kan varmt anbefale, at man som diabetiker forsøger sig med LCHF kosten ??\n12. september 2018 kl. 13:02\nHvis man er sund og rask må man spise som man vil. Men hvordan man kan anbefale denne type kost til folk med sukkersyge, når flere kæmpe internationale forskningsprojekter i Asien, USA og England viser at rødt kød og kødpålæg er dårligt at spise for diabetikere, det forstår jeg ikke helt.\n12. september 2018 kl. 13:18\nDet kan man, fordi det er veldokumenteret i den videnskabelige litteratur, at en kost med fokus på få kulhydrater er effektiv til at fjerne symptomerne på sygdommen, dvs. reducere vægten og normalisere blodsukkeret.\nMen hvis man fx kun færdes i kredse, hvor kød dæmoniseres (og det ved jeg ikke om du gør), kan det give et lidt bredere verdenssyn fx at læse nogle af de mange studier, som bogen henviser til.\nSamtidig vil jeg dog sige, at der jo sagtens kan være mange veje til det samme mål. Det bogen her advokerer for er en vej med masser f grøntsager sammen med kød og fedt, og fokus på måltidstiming, motion og søvn.\nNej nej nej! En baggrund hos Novo Nordisk og så anbefaler hun kål, kød og fedt til sukkersyge ?\nAltså, hun er jo farlig for folkesundheden (læs: bundlinjen) og vi bliver forhåbentlig advaret af nogle offentlige instanser snarest, om hendes bog!\nHaha, ja, Anette er nu meget fair over for sin baggrund hos Novo og er slet ikke afvisende over for brugen af medicin. Hun ønsker bare at nydiagnosticerede diabetikere skal have oplyst muligheder og konsekvenser ved de forskellige veje.\nMen vi bliver uden tvivl snart advaret om hendes bøger. Det arbejde er godt i gang allerede ;-)\n13. september 2018 kl. 19:54\nHelt så enkle er Anette Sams anbefalinger nu ikke. Det vil du vide, hvis du har læst hendes bøger.\nKort sagt anbefaler Anette en kost der består af:\nog mager kød.\nDer skal indtages tre måltider om dagen. Morgen, middag og aften.\nDerudover skal du dyrke motion mindst en halv time hver dag.\nVed at spise og motionere på denne måde får du et stabilt blodsukker.\nKostfibre sikrer et stabilt blodsukker. Et stabilt blodsukker gør, at du får en god nats søvn, og at du har en jævn god energi til dagens gøremål.\nKostfibre er der netop masser af i grøntsager og groft brød.\nAnette Sams mener, som Sundhedstyrelsen også gør, at du skal ha en kost, der er sammensat på denne måde:\nProtein: 10-20 % af energien.\nKulhydrat: 45-60 % af energien.\nFedt: 25-40 % af energien.\nJeg vil mene at LCHF kost har denne energifordeling.\nHvis du selv laver maden på denne måde, undgår du alt det skjulte sukker og fedt der er i langt det meste halv og hel lavede købemad. Sukkeret og fedtet i købemad er oftest af en meget dårlig kvalitet, og giver derfor en meget dårlig ernæring, som nedbryder din krops celler, og giver dig et svingende blodsukker, der gør at du bliver træt og sover dårligt.\nAnnette og Janes kost kan jeg varmt anbefale til dig.\n14. september 2018 kl. 09:13\nHov, jeg synes ikke, at det er helt rigtigt ift. Anettes Sams anbefalinger i Diabetesbogen. Her er det grove brød gemt til familiens børn og unge mens diabetikeren får masser af kål, grønt, kød og fedt.\nDet bliver derfor til væsentligt færre kulhydrater end Sundhedsstyrelsens anbefalinger, selvom selve tallerkenen er fyldt med kulhydratkilder (grøntsager og kål).\n14. september 2018 kl. 15:14\nAha…..jeg vil lige lave en energiudregning på en dagskost en dag ud fra Anettes anbefalinger. Og så må vi se hvor vi lander.\nOg ups:) du har ret i at det grove brød er til børn og unge. Det grove er kulhadratrig men også rig på kostfibre. Så et par skiver om dagen er ok til diabetikere, vil jeg mene.\nGrove grøntsager består mest af vand. Faktisk er ca 90 procent vand. De grove grøntsager er også rige på kostfibre og vitaminer og mineraler. Kål er godt og smager fantastisk. Jeg mener at hvis man har diabetes anbefales det at spise ca 400 gram grove grøntsager pr dag. Det er meget og det er ikke til at spise på en gang, og derfor gør jeg det over to gange.\nOg så er det jo at jeg nærmere mig de tre måltider om dagen som Anette Sams anbefaler. Sundhedsstyrelsen anbefaler 3 hovedmåltider og 3 mellemmåltider. Og det er noget af en forskel.\nJeg mixer vist mellem LCHF maden og Anette Sams anbefalinger. Min erfaring er at det er godt at spise ca 400 gram grove grøntsager, groft brød uden smør og smørlignende produkter, men med f.eks hjemmelavet bønnepostej som pålæg. Og så er der kød meget gerne fra fisk og okse. Kød er ikke nødvendig hverdag. Og så skal man huske at drikke vand til måltiderne. Te og kaffe er også godt.\nDenne måde at spise på er markant anderledes end det jeg er vant til. Så der for to år siden, var det hele temmelig uoverskueligt. Så jeg besluttede mig for at se kostomlægningen som en lang proces. Processen er jeg stadig i gang med. Og det tror jeg faktisk at jeg vil være i de næste 5-6 år. Det tager lang tid at ændre vaner, er min erfaring.


Rondane National Park / Allan Kierulff Naturfotograf\nRondane National Park - Norge\net studie i enkel, vild, barsk og imponerende norsk natur.\nVores dag-tur gik fra en parkering på Tønnebakkevejen ad Storulvvegen mod elven Store Ula og langs den mod vandfaldet, Storulfossen (kendt som Brudesløret). Videre mod ”Spranget”, som både er en overgang af ”Store Ula” og en parkeringsplads. Nok Rondane Nationalparks mest benyttede indgang (hvor der er mulighed for at leje cykler – hvis man vil følge den mere ”kedelige” grusvej til Ronvassbu).\nIgen videre mod Rondvassbu turisthytte, hvor vi skulle ha’ kaffe/kakao med lune vafler. Men vi nåede (vildt beklageligt – og meget ”skuffende” snøft) ikke frem til vaflerne, fordi vi valgte en omvej via en lille sti langs floden, hvor vi havde rigtig mange pragtfulde fotostop undervejs – det var jo egentlig også det, vi var kommet efter ”ikke vaflerne” 🙂\nDe 11 på tur – den 12´deltager Carsten Sims tog billedet\nDe karakteristisk afrundede bjerge fungerer som en fantastisk kulisse til de smukt farvede træer\nAfrundede bjerge, lav, lyng og åbne vider er hovedingredienserne i Rondane national Park.\nKun ind imellem ses spredte træer – til tider i små grupper. Men det er der langt imellem.\nSTORULFOSSEN / Brudesløret\nFloden Ula løber fra Rondvatnet (ved Ronvassbu) inde i Rondane National Park og sydpå ned til Otta og Gudbrandsdal. På vejen har elven et par store fald ”Ulafossen” og her Brudesløret, som er et dobbeltfald, hvor det ene har stor kraft og det andet mere siler ud over og ned af klippekanten.\nSe brudesløret live\nDet er tid for frokost\nMan ser hvor lidt mennesket fylder i det store landskab\nVi fylder ikke meget\nTuren og billederne ovenfor viste os i al sin tydelighed, hvor lidt vi fyldte i det storslåede og forholdsvis golde landskabe. Et landskab, som bortset fra lavt krat vildt changerende fra dybe grønne sommer farver, over vekslende dybe rødbrune efterårsfarver, en strågul ”græs-agtig” bevoksning, og et flot tæppe af hvidligt lav (som næsten ledte tankerne hen, mod et snelandskab).Det var i sin vilde storhed farvestrålende og imponerende. Spredte skyer drev lavt over de omliggende bjerge, og viste, at vi var et pænt stykke oppe på et stort plato midt i bjergene.\nVi havde ”tre-kvart” dag i området, men to til tre dage, havde været passende – MEN:\nVi skulle videre for at opleve det sidste gyldne eftermiddagslys, spille i og på, de unge træers nu rød/gule efterårs-løv på den smukke Grimsdalvegen, samt for at opleve verdens smukkeste sæter-dal ”Grimsdalen” i sine aller flotteste farver.\nInd imellem er elven ganske livlig\nSpranget – som på dansk betyder “springet”, hvor billederne her er taget, var tidligere et sted, hvor man skulle springe fra en udragende klippeblok 1 1/2 meter over en ganske livlig flod et godt stykke nede. I dag er der en bro, så man kan komme sikkert over. Det er far denne bro det overfor værende billeder er taget.\nSpranget er også navnet på den nærliggende parkeringsplads, som er det nærmeste man kan køre til Ronvassbu Turisthytte, og den mest brugte indgang til Rondane national Parra\nVi hastede videre for at opleve det sidste gyldne eftermiddagslys, spille i og på, de unge træers nu rød/gule efterårs-løv på den smukke Grimsdalvegen, samt for at opleve verdens smukkeste sæter-dal ”Grimsdalen” i sine aller flotteste farver.\nGrimsdalen er omkranset af Dovre Nationalpark på den ene side og Rondane Nationalpark på den anden – de to områder vi bevægede os rundt i.\nIndgangen til Grimsdalen\nGrimsdalen betegnes som ”verdens smukkeste” højsæter.\nI det smukke gyldne sollys\nI efterårsløvets tid\nSå må jeg sige ”ja” det er smukt, når gyldent aftenlys falder ned på træernes efterårsløv, eller hvis man ser træernes smukke gyldne farve, i det lige så gyldne modlys – så er det så smukt, at det ikke kan gengives på et billede.\nDet er ikke helt så spektakulært og dramatisk som billederne fra Dørålen og Ronde, det ydes ikke fuld retfærdighed på billedet, det skal ses med det blotte øje.\nSe flere billder fra turen\nDørålsæteren og vandfald\nDoverfjell & moskusokser\nTotal views : 494116


Ansatte på testcentre bliver jævnligt svinet til: - Nogle er frustrerede over at stå i kø | faa.dk\nAnsatte på testcentre bliver jævnligt svinet til: - Nogle er frustrerede over at stå i kø\nDirektør for Carelink, Brian Rosenberg, har selv prøvet at blive overfust af en utålmodig borger. Arkivfoto: Jens Thaysen\nBåde Region Syddanmark og Carelink vil gerne opfordre til, at man taler pænt til de ansatte på de forskellige podecentre og behandler dem med respekt.\n31 mar. 2021 kl. 07:29\nRegion Syd: - Vi oplever desværre jævnligt, at vores medarbejdere på teststederne ikke bliver behandlet med respekt af de borgere, der møder op til test.\nSådan lød det forleden fra koncerndirektøren i Region Syddanmark, Kurt Espersen, i en pressemeddelelse, og han fortsatte.\n- Jeg kan godt forstå, at man kan blive utålmodig - særligt på de tidspunkter på dagen, hvor der er ekstra pres på, men man er nødt til at væbne sig med tålmodighed og tale pænt til medarbejderne. De yder en kæmpe indsats for at få det hele til at lykkes.\nDet er dog ikke kun Region Syddanmark, der står for de såkaldte PCR-test, at der er problemer med borgere, der mildt sagt ikke holder en god tone. Carelink, der har faste testcentre i Odense, Svendborg, Kolding, Esbjerg og Aabenraa og i øvrigt dækker hele regionen med hurtigtest, kender også til problemet.\n- Det er også et problem hos os, og jeg kan bekræfte, at vi også oplever det. Folk kan finde på at give poderne en sviner, fordi de skal stå i kø, og en enkelt gang har vi endda været nødt til at tilkalde politiet, da det nærmest blev fysisk, siger Brian Rosenberg, der er direktør hos Carelink.\nDirektøren hos Carelink vil også gerne gøre opmærksom på, at poderne jo bare passer deres arbejde.\n- Verbale overfusninger er vi ikke begejstrede for, og når vi laver så mange test, som vi gør, er det umuligt at undgå kø, siger Brian Rosenberg, der selv har haft problemet helt tæt på.\n- Jeg har selv oplevet det, da jeg besøgte et af centrene. En mand genkendte mig som direktøren for Carelink, og jeg fik jeg en overfusning, fordi der var kø, så jeg har prøvet det på egen krop, siger Brian Rosenberg.\nFolk kan finde på at give poderne en sviner, fordi de skal stå i kø.\nBrian Rosenberg, direktør hos Carelink\nBrian Rosenberg vil dog også gerne slå fast, at det trods alt er de færreste, der ikke kan finde ud at behandle poderne ordentligt.\n- Det er ikke et kæmpe problem, for lang hovedparten opfører sig ordentligt, men vi oplever, at ikke alle har den nødvendige tålmodighed, siger han.\nPres i påsken\nOpfordringen fra koncerndirektøren i Region Syddanmark, Kurt Espersen, om at holde en god tone i kontakten med personalet på teststederne gælder selvfølgelig på alle tidspunkter af året.\nAt opfordringen så netop kommer nu skyldes, at man forventer ekstra travlhed i påsken, og det kan medføre kø. Det skal ikke gå ud over de ansatte.\n- Nogle er frustrerede over at stå i kø, og så lader de frustrationerne gå ud over poderne. Hvis der er nogen, der skal skældes ud, så må det være mig, siger Kurt Espersen til avisen.\nKoncerndirektøren gør samtidig opmærksom på, at teststederne i Region Syddanmark vil være åbne i påskeugen, og det gælder også helligdagene.\n- Vi gør, hvad vi kan, siger Kurt Espersen.\nFra svælg til svar: Sådan finder de ud af, om du er coronasm...\nBorgmester maner til ro: Kun to er smittet med coronamutatio...\nBorgmester raser over store familiefester i Vollsmose


Uden rat og pedaler: General Motors præsenterer første ægte selvkørende bil - FINANS\nUden rat og pedaler: General Motors præsenterer første ægte selvkørende bil\nNæste version af bilmodellen Chevrolet Bolt kommer uden rat eller pedaler, for det bliver ikke nødvendigt, siger den amerikanske bilgigant General Motors. Bilen er klar i 2019.\n12.01.2018 kl. 20:52\nDer er blevet talt og skrevet meget om selvkørende biler, men endnu har konceptet sit store gennembrud til gode.\nDet satser General Motors dog på vil komme inden for de næste to år. For i løbet af 2019 vil bilgigantens elbil Chevrolet Bolt komme i en ny version – uden rat eller pedaler. Det skriver Wired.\nMeget kan ske i bil- og it-branchen, hvor konkurrencen om at komme først med en brugbar, selvkørende bil er benhård, men den kommende Chevrolet Bolt kan skrive bilhistorie. Den vil nemlig kunne blive første bil i serieproduktion, der kommer uden rat og pedaler, og dermed også evnen til at være 100 pct. selvkørende.\nBilen kommer dog ikke umiddelbart til salg til almindelige kunder, men er skabt til en taxa-lignende tjeneste, General Motors vil slippe løs i udvalgte byer, i første omgang San Francisco. Her skal bilerne kunne køre helt selv og samle passagerer op – som en Uber, bare uden chauffør.\nVed at holde bilerne inden for afgrænsede områder, kan de trænes til alle tænkelige situationer, der normalt opstår her, og udstyres med super-detaljerede kort over vejnet og skilte. Og dermed kan General Motors bruge biler uden rat og pedaler når det såkaldte niveau 4 for den selvkørende teknologi er nået. Altså at bilen kan køre helt selv, men kun i visse områder.\nIndtil nu har næsten alle forsøg med selvkørende biler været på niveau 3, hvor en chauffør skal sidde klar ved rattet til at overtage styringen, hvis der sker noget uventet.\nHos Waymo, der hører til i Google-koncernen Alphabet, har man dog også også haft forsøgsbiler uden rat og pedaler og har sendt en blind mand på køretur alene. I dag kan man også blive kørt rundt i en Waymo-bil uden ’sikkerhedschauffør’ i udvalgte, mere fredelige byområder – men rattet er kommet tilbage.\nMange andre selskaber kæmper også for at udvikle den fuldt autonome bil, for eksempel Uber og Tesla. Men General Motors skiller sig ud ved at have hele pakken samlet i én koncern efter en stribe opkøb. Firmaet Cruise, der laver softwaren til de selvkørende biler, blev opkøbt for angiveligt 3,7 mia. kr. Strobe, der laver de vigtige laser-radarer, blev også opslugt, ligesom General Motors har lanceret sin egen taxatjeneste, Maven.\nHvis teknikken virker, er næste forhindring at få ændret færdselslovene, før den kommende Chevrolet Bolt skal på gaden. I dag er det nemlig et krav i USA, at en bil har et rat og et sæt pedaler.


Hvordan man starter en 2 takts motor / Shareoflancaster.com\nHvordan til at overholde en bruser hane Bar til flise\nCrystal jord oplysninger\nListe over gratis Boligindretning & Residential arkitektur magasiner\nIdeer til en Pergola tag\nSådan foretages fejlfinding af en Kenmore Elite 110 skive\nSådan Beskær en grædende fersken\nHvordan man starter en 2 takts motor\nDe fleste RC fly og bil motorer er to-takts motorer. Motoren har et enkelt stempel og ingen ventiler. Luft og brændstof er blandet i karburatoren og brændt i cylinderen. Disse simple motorer kan være meget temperamentsfuld og svært at starte til tider. Der er et par skridt du skal tage for at sikre, at du tilbringer mere tid på at nyde din hobby end lappeløsninger med din motor.\n•Prime motoren før du prøver at starte den. RC biler har normalt en primer at pumper brændstoffet fra tanken til motoren. På RC fly kan du prime motoren ved fuldt åbne carb og placere din finger over luftindtaget eller udstødningen og dreje prop et par gange.\n•Sæt den lettere at af gløderør gløderør. Af gløderør har en spole af nichrome wire, der varmer til red hot med blot 1,2 til 1,5 volt af elektricitet gennem det. Denne tråd er det brænder brændstof, når du starter motoren. Sørg for, at gløderør lysere batteriet er fuldt opladet; et svagt batteri vil forhindre, at din motor starter.\n•Juster nål ventil ved at dreje den ene halvdel Drej mod uret. Dette vil give motoren til at starte med en lidt rige blanding. Disse motorer reagere på temperatur og fugtighed niveauer og skal reguleres før flyve eller køre.\n•Anvend en kylling stick eller elektrisk startmotor skal vende en flyvemaskine prop. En kylling stick er en tyk gummi ærme, der passer på din finger eller et træ eller plastik pind med en tyk gummibelægning på den ene ende. Fors¯g ikke at starte en to-takts airplane engine med dine bare hånd; Hvis motoren sparker tilbage kunne det skade. Brug den RC bil trække start til at vende sin motor. I begge tilfælde må ikke fjerne gløderør lysere indtil motoren kører stærkt. Det kan tage et par sekunder for brændstof til at flyde fra tanken til motoren.\n•Tag gløderør lettere fra motoren. Justere nålen ventil ved at dreje den med uret; Dette vil gøre brændstof-luft blanding slankere (mere luft, mindre brændstof). Holde dreje nål ventil, indtil du hører motoren begynder at miste magten, så drej nål ventilen uret en kvart omgang.\nIkke over prime din motor. Det vil blive oversvømmet og skal tørre ud, før det begynder. Du kan bruge en fire-vejs skruenøgle til at fjerne af gløderør og tør den af med en klud til at tilbageføre den oversvømmede stat.\nHolde alt fra en drejning prop. RC airplane motorer Drej 8.000 til 12.000 rpm og propellen kan forårsage kropslig skade.\nNitro brændstof er meget brandfarligt, så ryger ikke i nærheden af en åben container.\nHvordan man smøre elektrisk ventilator motorer\nHvordan man starter en Toro sprinklersystem\nHvordan man kan forbedre 2 takts drejningsmoment\nHvordan man starter en Whirlpool opvaskemaskine\nHvordan man starter en benzin plæneklipper


1) For lidt mad.\nHvis du ikke tager på spiser du for lidt. Mere simpelt kan det ikke siges. Hvis du ikke har appetit til at spise med, kan flydende kalorier og proteinbarer være et udmærket alternativ.\n2) For meget isolationstræning.\nFremfor at blive stærkere i de store øvelser, er der mange der fejlagtigt tror at vejen til Arnold går gennem 28 sæt med forced reps i alle de curlvarianter der findes. Her bør fokus i stedet være på at lære de fundamentale principper i de store øvelser, og indøve nogle gode bevægelser så man kan holde sig skadesfri og blive stærkere.\n3) Dårlige træningsprogrammer.\nDette hænger uløseligt sammen med forrige punkt, men som nybegynder skal man være klar over hvilket niveau man er på, og træne derefter. Det giver ikke mening at træne som en Mr. Olympia hvis man vejer 58 kilo og lige er startet i det lokale center. Find et godt begynderprogram og noget kompetent teknik vejledning, hvilket dog kan være svært.\n4) Ingen bentræning.\nDet her punkt burde være en af den danske grundlov. Man kan ikke blive rigtigt stærk uden at træne ben, og det er altså ikke nok at gå til fodbold eller cykle i skole.\nVed at undgå disse fejl burde du kunne spare dig selv for mange timers frustration senere i din træningskarriere.


EU til kamp mod kopivarer - FINANS\nEU til kamp mod kopivarer\ndetail Danske EU-parlamentarikere vil have problemet med piratkopier kulegravet, så EU kan gribe magtfuldt ind mod det stigende problem. Sundheden og sikkerheden er truet, mener de.\nEU skal gøre langt mere for at komme den stigende handel med kopivarer til livs. Piratkopier af medicin, flyreservedele, telefoner og legetøj truer sundheden og kan i sidste ende koste menneskeliv. Derfor skal myndighederne have bedre muligheder for at bremse bagmændene.\nDet mener EU-parlamentarikeren Christel Schaldemose fra Socialdemokratiet. Hun har sammen med Karen Riis-Jørgensen fra Venstre dannet en arbejdsgruppe, der skal sætte fokus på den omsiggribende handel med falske mærkevarer.\n»Vi taler ikke længere blot om kopier af Gucci og andre luksusvarer. Listen over falsk medicin og ulovlige kopier af elektronik er lang, og dermed er sundheden og sikkerheden truet,« siger Christel Schaldemose.\nProblemet er, at producenterne udelukkende går efter profit uden at tænke på forbrugernes sikkerhed. Samtidig er producenterne blevet dygtigere og dygtigere, så selv fagfolk har svært ved at genkende ulovlige kopier.