Ny voldsom type DDoS-angreb | Version2\nNy voldsom type DDoS-angreb\nSikkerhedsfirmaet CloudFlare har meldt ud, at man har registreret et såkaldt browserbaseret level 7 flood-angreb, som indtil nu kun har været en teoretisk trussel.\nMads Lorenzen@MadsLorenzorro Onsdag, 30. september 2015 - 9:32 15\nMed op til 275.000 http-forespørgsler i sekundet angreb kinesiske mobiltelefoner en webserver, og forespørgslerne kom fra 650.000 unikke IP-adresser. Der er altså tale om en ny, massiv type DDoS-angreb, hvis formål er at lægge den angrebne server ned. Det skriver digi.no.\nLæs også: Dagligt får op til 100 danskere lammet deres internetforbindelse af personlige chikane-angreb\nDet er især det enorme omfang, der vækker opsigt og CloudFlare skriver også, at denne type angreb længe har været teoretisk muligt, men at de ikke har set det udført i praksis før nu.\n72 procent af forespørgslerne kom fra mobiltelefoner, 23 procent af dem fra desktops og 5 procent fra tablets.\n30. sep 2015 Denne artikel\n27. aug 2015 Politiet lader borgere ramt af net-chikane i stikken\n21. aug 2015 Stofa og Fullrate forværrer effekten af DDoS-angreb - kun Telenor og TDC hjælper reelt kunderne\n14. aug 2015 Skjul din IP og undgå DDoS-angreb\n#1 Simon Toft 30. september 2015 - 09:52\nFejl i artiklen\n"Den store del af angribende enheder, mobiltelefoner udgjorde gør, at CloudFlare mistænker Java-reklamer"\n#2 Mads Lorenzen 30. september 2015 - 10:15 Editor\nSå skulle det være rettet, tak for opmærksomheden. Skriv gerne en mail, når I opdager fejl i stedet :)\n#3 Martin Kofoed 30. september 2015 - 10:44\nBlock 3rd party content\nDet er sund fornuft. Man kan jo altid whiteliste senere.\n#4 Flemming Larsen 30. september 2015 - 13:05\nApropos blokering af reklamer\nDet er jo en af årsagerne til, at nogle vælger reklamerne fra med reklame-blokering som f.eks. Adblock og lign.\n#5 Bent Jensen 30. september 2015 - 13:15\nSkriv gerne en mail, når I opdager fejl i stedet :)\nHvorfor det, vi ser gerne jeres "incompetence" udstillet :-)\nNår i bare retter og sletter vilkårligt, også i kommentar uden forklaring eller informatione, som i det mindste kunne være. "Indfjernet på grund af xxxx" Så nogen kommentar og diskussioner pludseligt virker helt hen i vejret, på grund af manglende indlæg. Og i ikke har versions kontrol, hvor man kan se hvad det er blevet rettet. Så synes jeg det er den rigtige måde at gøre det på.\nMen hensyn til at slette kommentar, så er det hvis unødvendig at ændre noget, i har hvis snart nedlagt denne del helt selv.\n#6 Andrew Rump 30. september 2015 - 13:22\nRe: Apropos blokering af reklamer\nJeg tror de færeste gør det for at beskytte andre - og da flertallet ikke gør det er det lidt ligemeget!\n#7 Jesper Nielsen 30. september 2015 - 14:25\nDet er ikke sikkert de sidder og overvåger alle artiklers tråde for at holde øje med, om der skulle komme rettelser. En e-mail sikrer, at skribenten bliver opmærksom på fejlen(e).\nDet er i hvert fald min tanke.\n#8 Peter J. Beinthin 30. september 2015 - 15:09\nJeg bruger primært ABP fordi: reklameplads bliver lejet ud til nogle der lejer det ud og hver gang bliver kontrol og sikkerhed fortyndet. Sekundært bla. af multicolor reklamer, der fjerner fokus fra indhold.\n#9 Mike Mikjær 30. september 2015 - 16:58 Blogger\nHvis du gerne vil have den slags på mail var det måske en god ide at sætte sin mailadresse på artiklen? Jeg gider ihvertfald ikke rode rundt inde på en "About" side og finde en liste over redaktionelle medarbejdere med risiko for at skrive til den forkerte ..\nHvis jeg er helt derude så skriver jeg til redaktionschefen ... Men man kunne jo også bare lave artiklerne ordentligt fra starten? I stedet for at gætte på de ting man ikke ved kunne man jo spørge nogen? I må da kende et par eksperter i kan ringe til? Alternativt ansætte nogle folk med forstand på IT Sikkerhed til at skrive om IT Sikkerhed ...\n#10 Jeppe Christiansen 30. september 2015 - 17:42\nNu har Version2 heldigvis været så smarte, at gøre skribentens navn til et link. Så du kan blot trykke på hans navn, hvorefter du bliver mødt af et link til hans e-mail.\n#11 Christian Nobel 30. september 2015 - 17:58\nHvorfor ikke lave det som en webformular - det kan V2 med anmelde funktionen, så hvorfor ikke også med redaktionelle henvendelser?\nOg mht. DDoS, så er den her nok lidt mere bekymrende: http://www.engadget.com/2015/09/29/linux-botnet-hits-with-150-gbps-ddos/\n#12 Jens loggo 30. september 2015 - 19:34\nSekundært bla. af multicolor reklamer, der fjerner fokus fra indhold.\nDet er bare en ide at det skulle fjerne fokus, men det gør det ikke.\n#13 Peter Jensen 30. september 2015 - 20:29\nHvorfor ikke lave det som en webformular\nNej tak til webformularer. Man kan aldrig vide hvor oplysningerne havner, om de er modtaget og man har ingen garanti for at man modtager en kopi af det man har submittet.\nWebformularer er fandens værk imo. Måske er jeg gammeldags, men jeg kan godt lide at have kontrol over min kommunikation med en email som jeg kan formulere og formattere som jeg vil.\n#14 Christian Nobel 30. september 2015 - 20:42\nNu taler vi altså ikke om kritisk information, men om at informere en "journalist" på en tilfældig pamflet om at han har skrevet noget vrøvl.\nOg selv om du så sender en mail er det jo ikke sikkert at han gør noget ved sagen.\nDet er da kun et spørgsmål om at lave sin side til det 21' århundrede, og så f.eks. bruge en in-line editor som CKEditor eller lignende.\n#15 Simon Toft 30. september 2015 - 22:24\nHvis i noterer hvis artikler er redigeret pga. fejl skal jeg nok gøre det næste gang. Det er normal kotyme.


Ingeniør fra Sønderborg... fortid, nutid og fremtid! Udgivet november PDF\nIngeniør fra Sønderborg... fortid, nutid og fremtid! Udgivet november 2006\nDownload "Ingeniør fra Sønderborg... fortid, nutid og fremtid! Udgivet november 2006"\n1 Ingeniør fra Sønderborg... fortid, nutid og fremtid! Udgivet november 2006\n2 Indhold Side Forord 5 Side Igangsætter fra Sønderborg Teknikum Det lange perspektiv bagud Adgangskursus Maskinlaboratoriet De første ingeniører fra Sønderborg Teknikum.. Glimt fra et arbejdsliv som kvindelig ingeniør Hvorfor? - hvordan? - hvorledes? Svagstrømst eknisk studieretning Ingeniørpraktik og studenterudveksling Studierejser Salvagn Danmark Sønderborg Teknikums efteruddannelsesaktiviteter og kontakt til omverdenen Af en TAP s erindringer fr a Teknikumtiden " 79 Et spor i sandet - eller på skærmen 83 Karriereplanlægning i 60'erne Den akademiske karriere En tid i fest og farver Kar riereforløb Momentum... studieophold i Irland AUC-uddannelsen til civilingeniør i Sønderborg Sønderbor g Teknikum - en personlig milepæl Historien gentager sig - perspekt iver ing og fremtid "Den kreative klasse og Sønderborg" - hvor kommer den fra? Venskab. kørestole og virksomhedssucces Jeg var ikke i t vivl - det skulle være ST Ingeniør uddannelser i Sønderjylland 119 Fra Sønderborg til Kina\n3 Ingeniør fra Sønder borg... fortid, nutid og fremtid! Udgivet af Syddansk Universitet - Mads Clausen Institutt et Udgivet med støtte fra det tidligere Institut for Diplomingeniør uddannelser Redaktør: Hanne Risgaard Redaktionskomite: Hardy Gade Carstensen Ib Christensen Kjeld Svan Hansen Bent Have Hartvig Haag Gunnar Hounsgaard Kjeld Clemen Jørgensen Sven Erik Knudsen Knud Lynge-Thomsen Jørgen Stender Erik Urth Poul Agerbæk-Larsen Mathias Madsen Illustrationer m.m.: ST-nyt Fotos: Søren Petersen Reklamefoto, Sønderborg Produktion: Grafisk Ar bejde, 6430 Nordborg ISBN:\n4 Forord af adm. direktør Jørgen Mads Clausen Historien om Sønderborg Teknikum er i virkeligheden også en del af historien om Sønderjyllands industrialisering. Efter genforeningen i 1920 var Sønderjylland meget beskedent industrialiseret kun med jernstøberier, teglværker og bryggerier. Den store industrialisering, der var sket tidligere, var primært i Holsten og den sydlige del af Slesvig samt Flensborg, og de var betydeligt mere industrialiserede end det øvrige Danmark. Her var der skabt betydelige virksomheder, der beskæftigede sig med skibsbygning samt maskiner og komponenter hertil i området omkring Kiel og fabrikker af forskellig slags ilybeck, NeumOnster og Flensborg. Skulle man læse til ingeniør i Sønderjylland efter 1920, måtte man til Odense Teknikum, der er det ældste, danske teknikum og grundlagt i Civilingeniør kunne man kun blive i København på Polyteknisk Læreanstalt. Min egen far blev derfor maskiningeniør fra Odense Teknikum i Da min far stoppede hos køleskabsfabrikken, Gram, og flyttede hjem til sine forældres gård i Elsmark på Als og startede Danfoss i 1933, var køleteknologien i rivende udvikling. Freon blev således opfundet i 1933 af DuPont i USA og blev siden hen det stof i verden, som der er blevet produceret mest af, og som ikke findes i naturen. På de t ider var der også andre teknologier under rivende udvikling, f.eks. radio og telefoni. Der opstod også mange danske virksomheder inden for landbrugsmaskiner. Behovet for ingeniører i Sønderjylland var derfor stærkt stigende, og mange af de ingeniører, som et firma som Danfoss tiltrak, måtte hentes fra København eller andre egne af Danmark. I de historiske arkiver på Danfoss vidner udviklingen i 5D'erne om, at området i allerhøjeste grad blev kendetegnet af tilflyttere, der havde fået kompetencer andre steder fra. Som et kuriosum blev der en overgang brug for rigtigt mange værkstøjsmagere, som der ikke blev uddannet nok af i Danmark. Man iværksatte en rekrutteringskampagne i Svejts, der var kendt for sin værktøjsmagerindustri. Busser med værktøjsmagere blev hentet op til Als for at få dækket vort behov. Ganske mange er nu pensionerede, men stadigvæk bosat her med deres familier. Sønderborg Teknikum opstod naturligvis ud fra et ønske om at have en lokal ingeniørskole. Det, der var brug for i området var ingeniører med en håndværksmæssig baggrund og praktisk erfaring snarere end akademikere. Det er typisk for en virksomhed som Danfoss, at den er bygget op af folk, der virkelig havde forstand på at lave produktion. Den inderste kerne i Danfoss var teknikere, der kunne se nye teknologiske muligheder eller efterlignede, hvad de kunne se i amerikanske tidsskrifter, og så omsætte det til produktion. Marketing, strategi og finans var bare noget, der dengang kom af sig selv. I 7D'erne og BD'erne blev meget store procentdele af de nyuddannede ingeniører straks beskæftiget på Danfoss i Nordborg eller på andre lokale virksomheder. I BD'erne var vi bekymrede for på Danfoss at få for megen indavl og lokal tænkning. Hvordan kunne en ingeniør fra Sønderborg Teknikum dog sidde og konstruere ventiler til det sydjapanske marked, uden at have noget begreb om, hvad man gik og ønskede derude. Konkurrencen 5\n5 blev da også hårdere, og man erkendte, at det var nødvendigt, at vi m åt t e beskæftige flere udenlandske ingeniører samt lytte mere til vore kunder fra fjerne markeder. På den anden side har det været til meget stor gavn, at vi havde et lokalt teknikum, hvor vi kunne få dem til at lave eksamensprojekter inden for områder, der måske kunne blive int eressante i fremtiden. Det blev også nemmere at lave efteruddannelse, f.eks. elektronik, der jo var i rivende udvikling. For de studerende er det en uvurderlig t ing at komme på virksomhedsbesøg for at få inspiration til, hvad man kunne tænke sig i fremtiden og få en forestilling om, hvad en ingeniør skulle kunne. Danfoss havde f.eks. allerede i 7D'erne og BD'erne., 6\n6 fuldstændig systematiseret samarbejdet med de forskellige teknika og DTU, således at lærerkræfterne og de forskellige teknikas ledelser havde fingeren på pulsen, hvad angik erhvervslivets behov. Denne udvikling er taget til gennem årene og i dag en af de vigtigste ting for et regionalt universitet. Sønderborg Teknikum som selvstændig ingeniørskole blev i stigende grad truet af lukning i slutningen af BD'erne og i starten af 90'erne, og ledelsen i Danfoss spillede bag kulissen en kraftig rolle for at undgå truende lukninger. Vi kunne slet ikke overskue, hvad der skulle ske, hvis Sønderborg Teknikum ville lukke. Igennem tiderne ydede vi forskellig økonomisk støtte gennem Fabrikant Mads Clausens Fond. Den vellykkede fusion, der førte til dannelsen af Syddansk Universitet, glædede os virkelig meget. Vi bakkede den nye institution op på mange måder. I 199B donerede vi 15 mio. DKK til det nye universitet og senere, i 2001, blev der doneret en gave på 30 mio. DKK til etablering af et Mads Clausens Institut - alt sammen fra Bitten og Mads Clausens Fond. Gennem et stærkt samarbejde med Danfoss blev der etableret et kompetencecenter for brugerorienteret design, software design og matematisk modellering som omtalt senere i bogen. Sønderborg området er i dag betydeligt kraftigere industrialiseret, og der er opstået flere store, lokale virksomheder, ligesom der er kommet udenlandske investorer til. Som eksempler kan nævnes: Siemens Flow Instruments, Sauer-Danfoss (Sauer-Danfoss' amerikanske aktiviteter er i allerhøjeste grad en stor driver af udviklingen i Nordborg), Focons Electronics Systems A/S' ejer, Mark IV IOS Corporation og SAAB, som netop har overtaget Mærsk Data Defence. Disse udenlandske investorer skaber en vigtig diversitet og globalisering af områdets udvikling og betyder, at vi nu er nødt til at måle os med verdensklasse. Desværre interesserer færre og færre unge sig for at blive ingeniører, og optaget af ingeniørstuderende i Sønderborg er derfor for ringe. På den anden side må man sige, at de omgivende samfund i allerhøjeste grad har brug for medarbejdere med mere viden, snarere end mindre, og derfor er det mere og mere vigtigt for regionen, at vi har et lokalt universitet. Hvem vil flytte til et område, hvor der ikke er uddannelser af en ordentlig standard? I fremtiden vil det også være mere vigtigt med mere vekselvirkning mellem offentlig og privat uddannelse. I området sætter vi vor lid til, at vor nye universitetsbygning, Alsion, med Koncertsal og Rent Rum vil give et kæmpehop i universitetets lokale status, således at der kan ske fornyet stort optag. Vi håber desuden på, at Syddansk Universitet i Sønderborg kan blive omdrejningspunkt for de mange erhvervsklynger, der er sat i gang i omr ådet. Vi må ikke tabe i kampen om globaliseringen. Hvis vi ikke får en kraftig vidensindustri etableret i området, vil vi igen langsomt blive et yderområde domineret af landbrug med lille indtjening. Så på trods af at det har været en sej kamp gennem mange år at komme til, hvor vi er nu med Syddansk Universitet i Sønderborg, er det meget vigtigt at fastholde den positive udvikling for universitet. 7\n8 Sønderborg Teknikum institutionens historie Det lange perspektiv bagud af ingeniør Kjeld Clemen Jørgensen det uddannelsespolitiske Forarbejdet I slutningen af 1950'erne var man i det daværende Sønderjyllands Erhvervsråd ikke i t vivl om, at såfremt den påbegyndte strukturændring fra landbrug til industri skulle lykkes, måtte der oprettes en ingeniøruddannelse i landsdelen, og derfor blev erhvervsråds sekretær P. Groth Bruun spændt for vognen som lobbyist og den, der skulle tage slæbet. Sønderjyllands Erhvervsråd var blevet oprettet i 1950, netop med det formål at støtte den industrielle udvikling i Sønderjylland, og med P. Groth Bruun som den dynamiske sparringspartner for virksomheder og igangsættere kom denne struktur ændring i gang. Ved Sønderborg Teknikums 25 års jubilæum skrev P. Groth Bruun blandt andet i jubilæumsskriftet "- rundt om et hjørne... ": "Uden Sønderborg Teknikum ville ændringen af den sønderjyske erhvervsstruktur fra et udpræget landbrugsomrtjde til et industriomrtjde med en højt specialiseret produktion ikke være sket". I 1960 var der blevet nedsat en arbejdsgruppe bestående af 4 medlemmer, direktør M. F. Schøler, Oanfoss, civilingeniør Knud Skou, Brdr. Gram, direktør Jes Christiansen, Sønderjyllands Højspændingsværk, og erhvervsråds sekretær P. Groth Bruun, Sønderjyllands Erhvervsråd. Denne arbejdsgruppe fik gennem analyser over behovet for ingeniører i sønderjysk erhvervsliv kontakt til Undervisningsministeriet, der åbnede en mulighed for, at der kunne oprettes et Teknikum i f.eks. Tinglev, hvis der kom et fælles ønske fra Sønderjylland. Nu havde Ministeriet givet en åbning, og der blev set på flere forskellige placeringsmuligheder, og P. Groth Bruun var rundt i Sønderjylland med repræsentanter fra Undervisningsministeriet for at se på mulige placeringer. Mens disse sonderinger stod på, kom Sønderborg på banen med statskonsulent K. Toftdahl-Møller som indpisker, og med et tilbud om, at der kunne forudses ledige lokaler, fordi tekstilfirmaet Møller og Co. byggede nyt i udkanten af Sønderborg og var ved at forlade ca m 2 fabrikslokaler i Voldgade, tæt på Sønderborgs centrum. Det blev derfor disse ledige fabrikslokaler, der var afgørende for, at den sønderjyske ingeniøruddannelse blev placeret i Sønderborg, og Sønderborg Teknikum blev, som det første teknikum efter Folketingets vedtagelse af den nye lov af 25. september 1962, oprettet som en selvejende institution. Umiddelbart efter kom Esbjerg og Haslev med. Starten De første linier i bestyrelsens forhandlingsprotokol lyder således: "Ar 1962, den 14. maj kl. 17 afholdtes ptj rtjdhuset i Sønderborg konstituerende bestyrelsesmøde for Sønderborg Teknikum ~ 9\n9 Medlemmer og suppleanter i den første bestyrelse var: Statskonsulent K. Toftdahl Møller, Sønderborg, formand Borgmester Anders Andersen, Sønderborg, næstformand Fabrikant Mads Clausen, Nordborg Fabrikant Jens Freudendahl, Sønderborg Direktør C. Kidde-Hansen, Nordborg Borgmester J. J. Paulsen, Tønder Direktør J. A. Poulsen, Aabenraa Afdelingsformand Henry Schmidt, Sønderborg Sekretær for bestyrelsen: Carl Jørgensen, Undervisningsministeriet. Statskonsulent K. Toftdahl-Møller var ministeriets tilsynsførende med den tekniske undervisning, og i Sønderborg medvirkede han sidst i 193D'erne ved oprettelsen af Håndværkerskolen. Han var også optaget af Statens Søfartsskole og Fagskolen for Kvinder, og nu som toppen på kransekagen oprettelsen af Teknikum. Han var formand for alle disse 4 institutioner. Fabrikant Mads Clausen var, sammen med de øvrige bestyrelsesmedlemmer og før omtalte arbejdsgruppe, stærkt optaget af at få en ingeniøruddannelse til Sønderjylland, men på grund af hans mange andre gøremål deltog han kun i dette første bestyrelsesmøde, og derfor var direktør C. Kidde Hansen udpeget som hans suppleant. Efter det konstituerende møde fulgte møderne nu slag i slag med udarbejdelse af vedtægter, anskaffelse af lokaler og ansættelse af forstander. Som forstander og den, der fik slæbet med at igangsætte og opbygge Sønderborg Teknikum, blev Kay M. Gram ansat pr. 1. september Kay M. Gram var civilingeniør med maskinteknik som speciale fra Danmarks Tekniske Højskole og havde været ansat på Danfoss i 7 år, og i året forud for sin ansættelse på Teknikum havde han haft orlov fra Danfoss for at virke som undervisningsassistent på Danmarks Tekniske Højskole. Den 1. november 1962 startede en aspirantklasse med 32 elever i lejede lokaler på Sønderborg Slot, og den 15. januar 1963 blev de lejede lokaler i Voldgade officielt indviet med taler af blandt andre undervisningsminister K. Helweg Petersen og fabrikant Mads Clausen. Undervisningsministeren sagde blandt andet: "Fremsynede folk s~, at en etablering af en ingeniøruddannelse i Sønderborg ville være en naturlig og rigtig overbygning p~ de erhvervsskoler, der i forvejen har hjemsted her, og det er min overbevisning, at Sønderjylland vil ftj meget store muligheder for en yderligere omfattende industrialisering, og jeg tror, at Teknikum vil bidrage til at fremme denne udvikling, som ud fra alle synspunkter vil være overordentlig ønskelig': Det er ingen overdrivelse at konstatere, at tiden har vist, at Sønderborg Teknikum til fulde har fulgt denne profeti. Det egentlige ingeniørstudie med 2 studieretninger, maskin og svagstrøm, begyndte den 15. april 1963 med i alt 49 studerende. Det er denne dato, der blev betragtet som Teknikums egentlige start, og derfor blev Teknikums 25 års jubilæum afholdt den 15. april 19BB. 10\n10 Selvom ingeniørstudiet nu var startet op, var der endnu mange opgaver for bestyrelsen, økonomi omkring køb og ombygning af Voldgade 5 samt ansættelse af lærere, for blot at nævne et par af opgaverne. Teknikum var, som nævnt ovenfor, en selvejende institution, hvor bestyrelsen havde det overordnede ansvar, herunder ansættelse af leder og godkendelse af øvrige ansættelser. TEKNIKUM - CHEMISIKUM I 1964, umiddelbart efter K. Toftdahl Møllers død, blev C. Kidde-Hansen medlem af bestyrelsen, udpeget som Ministeriets repræsentant, og han blev valgt som formand. C. Kidde-Hansen var maskiningeniør fra Københavns Teknikum og var adm. direktør for produktionen på Danfoss. Begyndervanskeligheder Teknikum skulle nu fra ingenting udvikle sig til en velfungerende og dynamisk uddannelsesinstitution. Det lykkedes, men der var mange besværligheder i starten, ja der var i begyndelsen så mange besværligheder, at Sønderborg Teknikum på det nærmeste blev sat under faglig administration af Teknikumrådet, der var et overordnet, ministerielt rådgivende organ for teknikumsektoren. Teknikumrådet havde derfor udpeget 4 afdelingsforstandere fra de gamle, veletablerede teknika, og med faglig og administrativ hjælp herfra lykkedes det at bringe det før ste hold ingeniører frem t il dimission i 1966; men der havde været så mange besværligheder, at de fik studietiden forlænget med 3 måneder. Samt idig måtte C. Kidde-Hansen ofte på banen, i møder med både lærere og studerende, for at være med til at løse de konflikter, der var i opstartsfasen. En af de væsentlige årsager til besværlighederne var, Ja, TrauIOU - at der endnu ikke var ansat ledere til at styre den faglige opbygning på de 2 retningsområder. Efter ansættelsen af civilingeniør Kay M. Gram som forstander, blev teknikumingeniør Henning Jacobsen og civilingeniør Børge Olsen ansat som de første 2 lærere fra 1. april Derefter fulgte ansættelserne i takt med 1., 2. og 3. studieår og det stigende antal studerende. Sideløbende hermed blev de teknisk-administrative funktioner opbygget, og for at få styr på økonomien blev civiløkonom Mathias L. Madsen ansat som administrator yl m i Jo nok.. are forberedt p6 ylll. nn.kellgheder I belyndel.en _ I Det nystartede Sønderborg Teknikum skal foreløbigt have til huse hos Møller og Co. i Voldgade. Klip fra 'c Havbogas5e ~\n11 den 1. november 1964, og den 1. februar 1966 blev civilingeniør Sven-Erik Knudsen ansat som afdelingsforstander for svagstrømsretningen. I foråret 1966 blev der normeret en rektorstilling ved Teknikum, og med virkning fra 1. juli 1966 udpegede bestyrelsen, efter indstilling fra lærerforsamlingen, Kay M. Gram som rektor. Den 1. november 1967 blev teknikumingeniør Eigil Nielsen, der havde virket som lærer fra 1. maj 1965, ansat som afdelingsforstander for maskinretningen, hvilket betød, at ledelsesstrukturen nu var på plads, og man fik styr på organisationen. Den første dimission Den 2B. juni 1966, som før nævnt med 3 måneders forsinkelse, dimitterede 17 ingeniører, B svagstrømsingeniører og 9 maskiningeniører. Dimissionshøjtideligheden fandt sted på det daværende Teater-hotel, hvor bestyrelsens formand direktør C. Kidde-Hansen bød velkommen, og der var taler af Sønderborgs borgmester, Anders Andersen, og formanden for Teknikumrådet, direktør O. I. Mikkelsen, Undervisningsministeriet. O. I. Mikkelsen sagde bl.a.: "Man sagde i sin tid, at det var dumdristigt at starte et teknikum under interimistiske forhold. Der har også været mange vanskeligheder, men "barnet" har udviklet sig, og det ville næsten også være for let at skabe en ingeniøruddannelse uden vanskeligheder. Dog vil jeg sige, at noget lignende aldrig vil ske igen andre steder". Den efterfølgende festivitas med middag og underholdning fandt sted på det daværende Hotel Sønderborghus. Da Teknikum aldrig har haft sin egen festsal eller større samlingslokale, har det altid været nødvendigt at holde dimissionshøjt idelighederne uden hus. De første 3 år blev det holdt på Teater-hotellet, derefter Sønderborg Bibliotek og et par år i festsalen på det, der dengang hed Håndværkerskolen : men fra først i 70'erne har Riddersalen på Sønderborg Slot været en flot ramme om dimissionen af nye ingeniører. I eget hus I 1964 købte staten bygningskomplekset i Voldgade, der havde en samlet kapacitet til studerende, men ambitionerne var dengang ret så optimistiske, for i 196B reserverede Sønderborg Kommune et areal på B ha. ved Grundtvigsalle til et nyt Teknikum, fordi man forventede en så stor stigning i tilgangen, at det ville kræve en bygningskapacitet til 1200 studerende. Teknikum fik imidlertid aldrig behov for en så stor bygningskapacitet, og da amterne overtog gymnasierne, og Sønderjyllands Amt havde besluttet at placere det nye amtsgymnasium i Sønderborg, kunne Sønderborg Teknikum uden problemer frigive denne reservation. Tekniske bibliotek I juni 1967 kom Sønderborg Tekniske Bibliotek til på Teknikum. Det var overbibliotekar Vibeke Amundsen fra Danmarks Tekniske Bibliotek, der klippede den røde silkesnor med ordene: "Jeg erklærer hermed Sønderjyllands første offentlige, tekniske fagbibliotek åbnet og håber, det vil blive til lige stor gavn for studerende som for landsdelens erhvervsliv", og for at kunne støtte bibliotekets brugere, såvel studerende som landsdelens erhvervsliv, fik to af Teknikums lærere en efteruddannelse som dokumentalister på Danmarks Biblioteksskole. Som Sønderborg Tekniske Bibliotek gennem årene 12\n12 /7. ~Ie. /9708 udvidede sine aktiviteter blev det vir kelig : "til lige stor gavn for studerende som for landsdelens erhvervsliv': Samarbejde med det omgivende samfund Det var ikke kun Sønderborg Tekniske Bibliotek, der skulle fungere som et serviceorgan udadtil. Ønsket var, at Sønderborg Teknikum kunne få lov til at opbygge et samarbejde med landsdelens erhvervsliv. som en begyndelse på den måde, at virksomhederne skulle have mulighed for at bruge Teknikums laboratorier og øvrigt udstyr, og i 1968 gav Undervisningsministeriet sin tilladelse til, at et sådant samarbejde måtte etableres, fordi det også kunne være til gavn for undervisningen. Dette samarbejde mellem Sønderborg Teknikum og det omgivende samfund blev udbygget gennem årene, i 1976 etablerede Teknologisk Informations Tjeneste, der var en afdeling under Jysk Teknologisk Institut, et kontor på Sønderborg Teknikum med konsulent Robert Hansen med det formål yderligere at udbygge samarbejdet mellem erhvervslivet og Teknikum. Selvom Robert Hansens indsats ikke umiddelbart satte synlige spor, så var den medvirkende til, at samarbejdet omkring konstr uktionsopgaver og eksamensprojekter var kraftigt stigende i slutningen af 70'erne. 13\n13 Stand på Industri messen i Herning. Ungdomsoprøret og dets følger I 1968 kom ungdomsoprøret, der også smittede af på Sønderborg Teknikum, og allerede i 1970 blev der helt exceptionelt, som det første sted i landet, indført samarbejdsorganer på Sønderborg Teknikum, hvilket betød, at både lærere, tekniskadministrative medarbejdere og studerende blev repræsenteret i disse samarbejdsorganer. Som en følge af ungdomsoprøret var det de humanistiske uddannelser, de unge interesserede sig for i den før ste halvdel af 1970'erne, hvilket medførte en kraftigt faldende interesse for de naturvidenskabelige uddannelser, og dermed et alvorligt fald i tilgangen til alle danske ingeniøruddannelser. Fra visse yderligtgående humanistiske grupper gik man så vidt, at man udarbejdede en plakat med en karikaturtegning af en ingeniør og med teksten: 'Oenne mand er farlig, han er ingeniør". Det var svære odds, vi var oppe imod i disse år, og det var først fra 1978, at tilgangen igen begyndte at st ige. Faldet i t ilgangen betød, at Sønderborg Teknikum i 1974 mått e igennem en afskedigelsesproces, der betød, at lær erst aben med afskedigelse og frivillig afgang blev reduceret med 5 stillinger, og det teknisk administrative personale med 1 stilling. I et forsøg på at afhjælpe den svigtende tilgang, havde Sønderborg Teknikum sammen med Esbjerg Teknikum i 1973 lejet en stand på Industrimessen i Herning for at informere unge mennesker om indholdet i ingeniøruddannelserne og de mange spændende udfordringer, der var i et job som ingeniør. Det var for øvrigt også en aktivitet, vi fik megen kritik af, fordi der var mange, der mente, at det ikke var en måde at lokke unge mennesker ind i en uddannelse på. Kritikken til trods deltog vi fortsat i industri m esserne i Herning frem til Studiereformerne Teknikumingeniøruddannelsens formål var at uddanne ingeniører, der kunne omsætte de naturvidenskabelige forskningsresultater til praktisk anvendelse, og helt frem t il 1966 var adgangskravene 14\n14 en faglig uddannelse med mesterlære og et teoretisk krav svarende til realeksamen. I 1966 kom en reform af studiet. der betød. at de teoretiske adgangskrav blev skærpet ved indførelse af et 1 årigt adgangskursus ovenpå realeksamen. Niveauet i matematik, fysik og kemi på adgangskursus skulle svare til studentereksamen, og mesterlæren blev bevaret som det praktiske adgangskrav. Den næste reform kom i 1978, da studiet blev modulopbygget. Det spændende ved denne reform var ikke så meget modulopbygningen, men derimod de frihedsgrader, der gjorde, at studieplanerne løbende kunne ændres, således at de til enhver tid kunne være på højde med eller forud for tidens krav, og det gav samtidig mulighed for at udvikle og udbyde specielle faglige linier på de 2 r etningsområder. Ny ledelse I 1975 ønskede Kay M. Gram at hellige sig undervisningen, og bestyr elsen udpegede undertegnede, teknikumingeniør K. Clemen Jørgensen, som rektor for en 3-årig periode Jeg havde da virket som lærer på maskinretningen fra den 1. april 1968 og havde forud været beskæ ftiget i det private erhvervsliv i 11 år, de seneste 6 år på Ribe Jernstøberi. nu Ribe Jernindustri. Ændring i tilgangsmonstret Med den stigende tilgang til gymnasierne op gennem 7D'erne var der samtidig sket et markant fald i antallet af unge med en faglig uddannelse, den gruppe af unge, der gennem 19DO-tallet havde været grundlaget for teknikumuddannelsen. Det blev derfor nødvendigt at ændre de praktiske adgangskrav, som i 1976 blev ændret til minimum 2 års relevant praktik for unge, der kom ind via 10. klasse og adgangskursus, og 1 års praktik bestående af et % års værkstedskursus og et % år s erhvervsprakt ik for unge med gymnasie- eller HFuddannelse. Denne reduktion i de praktiske adgangskrav blev udsat for en ret så voldsom kritik, både fra mange virksomheder og fra erhvervslivets organisationer. Kritikken spændte så vidt, at der var virksomheder, der ikke ville ansætte teknikumingeniører, der ikke havde den 4-årige mesterlære bag sig. Som så ofte før og siden, byggede denne kritik på et helt ur ealistisk grundlag, fordi der allerede på dette tidspunkt var så få unge med denne praktiske baggrund, at teknikumuddannelsen umuligt ville kunne overleve, hvis de oprindelige krav blev opretholdt, og tiden har jo også vist, at uddannelsens kvalitet ikke blev forringet siden da, snarere tværtimod. Stramme bevillinger Den faldende tilgang gennem 70'erne førte til løbende stramninger i bevillingerne, og derfor måtte de knappe ressourcer udnyttes bedst muligt. Dette skete blandt andet ved, at der i 1977 blev etableret et samarbejde med Sønderborg Handelsskole om dele af ingeniøruddannelsens økonomiundervisning, der førte frem til, at dimittenderne kunne forlade Teknikum med beståede dele af merkonomuddannelsen. I 1978 blev der yderligere etableret et samarbejde med Esbjerg Teknikum på en sådan måde, at det 15\n15 Kære studerende og ansatte Fremskridtets værste fjende er ligegyldighed i - det ved vi, og der har måske også, det år der nu snart er f orbi, været stunder hvor vi faldt i - men begejstringen har skabt glæde og arbejdstlyst. En begej stret har fremkaldt begejstring hos andre. Flere begejstrede har givet af deres begejstring til endnu flere - begejstring for en sag og det Det lover godt for dagl i ge arbejde. Resultatet er befrugtende for helheden - SØnderborg Teknikum. tak skal I have. Rigtig glædelig jul og et lykkeligt nytår. K. Clemen Jørgensen første studieår blev fælles for de 2 teknika i et forsøg på at imødegå den manglende mobilitet, der tilsyneladende var blandt unge i disse år. Etableringen af dette samarbejde med Esbjerg Teknikum blev også fremskyndet efter pres fra Undervisningsministeriet, fordi man herfra mente, at de 2 institutioner sammen kunne få en bedre udnyttelse af ressourcerne. Der blev på dette tidspunkt også forsøgt at etablere fjernundervisning mellem Esbjerg og Sønderborg ved hjælp af tovejs fjernsyn, men det blev kun ved for søget, fordi det ville være umuligt at honorere teleselskabernes takstkrav til signaltransmissionen samtidig med, at teknologien endnu ikke var helt med. Undervisningsministeriets bevilling til teknikumsektoren blev dengang givet som en samlet pulje, og derefter blev det en utaknemlig opgave for Rektor forsamlingen for de Danske Teknika at fordele denne bevilling til de enkelte institutioner, en opgave der naturligvis ikke altid var let at håndtere i en kollegial kr eds, især ikke i årene med faldende bevillinger. Grunden til, at jeg nævner dette forhold her, er, at ved en af disse besværlige diskussioner i Rektorforsamlingen om fordelingen var der en af mine kolleger, der sagde til mig, ja du kan jo tage det hele roligt, for jeg gad nok se den politiker, der, hvis det kom dertil, tør røre en sønderjysk uddannelsesinstitution. Det var nok rigtigt den gang, men vi må nok konstatere, at forholdene har ændret sig siden da. For få ingeniører Faldet i tilgangen til ingeniøruddannelserne op gennem 70'erne var så alvorligt for dansk erhvervsliv, 16\n16 at en prognose udarbejdet af Undervisningsministeriet viste, at tilgangen til teknikaene skulle stige med 40 % for at kunne dække efterspørgslen, og allerede i 1978 kom de første tegn på mangel på ingeniører, men heldigvis også igen tegn på en stigende interesse for at vælge en ingeniøruddannelse. Start af egen virksomhed Her i de første år af 2000 gøres der mange anstrengelser for at inspirere unge til at starte egen virksomhed, men allerede i 1978 arrangerede Sønderborg Teknikum den første konference om "start af egen virksomhed" for de studerende, en aktivitet der nok ikke skabte igangsættere, men en aktivitet der lige gav det skub, der skulle til, og samtidig gav gode råd om at takle de administrative problemer, der var og er ved at starte og drive egen virksomhed. Ændring i bestyrelsen I 1978 ønskede direktør C. Kidde-Hansen at udtræde af bestyrelsen Oet var længe før, nogen på Teknikum havde tænkt eller ønsket: "Nu er det da vist pli tide, at han takker ar, men Kidde-Hansen havde nok også sin egen mening om, at "demokratiet" på uddannelsesinstitutionerne var ved at nærme sig noget, der i hvert fald lå langt fra det, han forstod ved lederskab. Jeg satte stor pris på samarbejdet med Kidde-Hansen : han var lige fra starten stærkt engageret i Teknikums ve og vel, kunne altid se sagens kerne, uanset om det var personalemæssigt eller uddannelsesmæssigt, og han var altid konkret og kontant i sine konklusioner. Det blev for skningschef på Danfoss, civil ingeniør Mogens Dyre, der var blevet medlem af bestyrelsen efter Mads Clausens død, der nu påtog sig opgaven som formand for bestyrelsen. At Mogens Dyre påtog sig denne opgave, var igen et udtryk for både hans og sønderjysk erhvervslivs interesse og engagement i Sønderborg Teknikums ve og vel. 1980'erne og ingeniørmangel I 1980 var der nu direkte ingeniørmangel i Danmark og dermed rift om dimittenderne, men der var heldigvis også en stigende tilgang, og nu viste resultatet sig af reglen om, at matematiske studenter kunne nøjes med et % års værksteds kursus og et % års erhvervspraktik, idet denne gr uppe nu udgjorde halvdelen af tilgangen. Hertil kom, som et supplement til gymnasieuddannelsen, de tekniske skolers start i 1983 af en teknisk, gymnasial uddannelse, HTX, der fra den første vanskelige start nu har udviklet sig til en ligeværdig leverandør af studerende til de naturvidenskabelige uddannelser. Med den stigende tilgang begyndte økonomien nu yderligere at stramme til, forstået på den måde, at bevillingerne pr. studerende blev reduceret, hvilket betød, at der nu skulle være flere studerende pr. lærer og udstyr skrone. Sektorr ådet for de Videregående Uddannelser, der var et råd under Undervisningsministeriet, udarbejdede i 1980 et debatoplæg om landsplanlægning og r egionalisering. Dette debatoplæg pegede specielt på Vejle-, Ribe- og Sønderjyllands amter som et område, der burde t ilføres en størr e del af 17\nHURTIGERE IGENNEM UDEN FAGLIG ELLER SOCIAL SLAGSIDE\nEnhedslistens folketingsgruppe Folketinget DK-1240 København K Enhedslistens pressetjeneste tlf.: 33 37 50 80 Enhedslistens udspil til SU-forhandingerne HURTIGERE IGENNEM UDEN FAGLIG ELLER SOCIAL SLAGSIDE\nELEKTRONIKINGENIØR ELEK ON TRON LINE LÆS 3 ½ ÅR ONLINE ELEKTRONIKINGENIØR - ONLINE AARHUS AU UNIVERSITET INGENIØRHØJSKOLEN\nELEKTRONIKINGENIØR 1 ELEK ON TRON LINE IK LÆS 3 ½ ÅR ONLINE ELEKTRONIKINGENIØR - ONLINE AARHUS AU UNIVERSITET INGENIØRHØJSKOLEN 2 ELEKTRONIKINGENIØR ELEKTRONIKINGENIØR PÅ 3½ ÅR - ONLINE Den 3½-årige elektronikingeniøruddannelse\nFra professionsbacheloruddannelse til universitetsfakultet\nFra professionsbacheloruddannelse til universitetsfakultet En historie om en fusion Indlæg på Majkonference 2010 v/ uddannelsesdirektør Henning Andersen Historiens baggrund 1. januar 2006 fusionerede Ingeniørhøjskolen\nKilder til Krønikens tid\nKilder til Krønikens tid Foredrag 27. 4. 2004 Højere uddannelser i 1950 erne - studenter og professorer 1950 erne var præget af, at store forandringer var undervejs i samfundet. Flytning fra land til by.


Kan du holde balancen? - Rytterfokus\nKæmper du med det samme problem som så mange andre, at du kommer til at læne sig forover eller frem i sadlen når du rider. Så er her et par gode tips til at ændre på det, så du får bedre balance og dermed hjælper hesten til det samme.\nDet er en fælles kamp for mange voksne ryttere, der påvirker:\nHvor godt du kan ride\nHvor klare dine hjælpere er til din hest\nDit tillidsniveau – til dig selv og hesten\nIkke kun det, men det påvirker også din hest – dens adfærd, selvtillid og evne til at gøre det, du beder den at gøre.\nVi mennesker bruger typisk vores arme til at balancere os selv. Vores heste bruger deres hals.\nSå når du ikke er afbalanceret i sadlen, er det kun naturligt, at du bruger dine tøjler, som jo fungerer som en slags forlængelse af dine arme.\nDesværre forstyrrer det din hests evne til at bruge halsen til at balancere sig selv. Og når din hest er ude af balance, vil den også få dig til at føle dig mere ubalanceret … og så har vi den onde cirkel.\nDet er dig, som skal bryde den cyklus ved at finde og træne dit afbalancerede sæde.\nDer er 3 meget almindelige ”fejl” vi gør når vi rider:\nGriber med knæene. Når du klemmer dine knæ ind i sadlen, gør det dine underschenkler ustabile, urolige og du skubber dig op af sadlen.\nDu kan ikke holde rolig kontakt til hesten med dine underschenkler og klemme med dine knæ på samme tid. (…ok, måske, hvis du er en slags slangemenneske ;-), men det er de færreste af os jo og det er svært at få til at fungere…)\nHolder fast med det lårene. Dette sker nogle gange sammen med nr. 1.\nNår du klemmer med dine lår, spænder du musklerne i bagdelen, hofter og lænd, og det får dig til at læne dig fremad. Det gør også dine underschenkler ustabile og du sidder ikke dybt og balanceret i sadlen.\nSpændinger i overkroppen, skuldre, kæbe og nakke – områder som alle er forbundet.\nSpændinger et af stederne skaber spænding i de andre OG det låser dine arme, så du kan ikke have en blød hånd eller en eftergivende kontakt med din hestes mund.\nSpændingen påvirker også din ryg og begrænser dermed bevægelsen af dine hofter. Det betyder at du mister balancen, bumper og har urolige ben. Du får uden at ville det, givet hesten alt for mange og upræcise signaler når du rider.\nSpænding skabt i et eller flere af disse 3 områder som er beskrevet herover betyder, at du ikke kan absorbere eller følge din hests bevægelse. Det gør det hårdere og mere ubehageligt for din hest, at blive redet.\nDu kan øve dig på bedre balance på flere måder, men her er et forslag som du måske kan have glæde af:\nMens du sidder på en stol (eller på en stor gymnastikbold), så prøv at spænde musklerne i et af de områder, jeg nævnte ovenfor, og læg mærke til, hvad der sker. Temmelig svært at spænde kun et område uden at set påvirker de andre steder, er det ikke..?! 🙂\nSkift din position, så:\nBækkenet er lidt tippet fremad, så dine sædeben peger lige ned til gulvet (du skal ligesom skubbe numsen en anelse ind under dig)\nBrystet løftes forsigtigt og åbner sig mod horisonten, stræk maven så brystkassen ligesom får mere plads.\nLænden bliver lidt mere lige/flad (ingen bue eller svaj)\nCore musklerne er engageret og aktive. ( Core = et bredt bælte der omfatter både mave og ryg omkring navlen og lige under og over den hele vejen rundt)\nSkal man ride med spændte mavemuskler hele tiden?\nJA det skal man, ikke anspændt og krampagtigt, men spændte så de er i brug og aktive og jo det ER hårdt i starten 🙂\nDu skal føle, at du sidder på en skammel med 3 ben (de 2 sæde knogler er forreste ben og skambenet er det bagerste ben på skamlen) – prøv evt. først at sidde på din hånd, så kan du tydeligt mærke dine knogler.\nSid nu i samme position på din hest og forestil dig, at dine fødder er vægte. Lad dine ben falde naturligt ned fra dine hofter, dine lårmuskler og underben forlænges og dine knæ falder ned og ligger blødt, roligt og afslappet ind til hestens sider.\nDu vil føle bagsiden af dine lår, og dine underschenkel (læggen) har en let forbindelse med din sadel og hest uden at gribe, presse eller ”holde fast” med knæ og/eller lår.\nNår din hest bevæger sig, vil dine hofter naturligt svinge med og følge hestens bevægelser og dine knæ og ankler vil absorbere dens bevægelse (fjedrende op og ned), det skal føles som om du har en elastik i anklerne og knæene som bevæger benet op og ned i takt med hestens bevægelser. Ikke klapre ud og ind.\nDu sidder nu i selvbalance og skal derfor ikke bruge dine tøjler og arme til at holde balancen og hesten kan dermed også bedre bevæge hoved og hals så den går mere roligt og stabilt da den ikke bliver ”forstyrret” når den bruger sin hals som balance stang.\nØv dig i denne opstilling, tag det stille og roligt og rid små korte sekvenser i trav og galop (bliv evt. longeret med et glas vand i hver hånd – hårdt men effektivt!), så du kan holde balancen selv og stop derefter op og find tilbage til igen når du er ved at miste den. Med tiden vil du opdage at du sidder i selv balance længere og længere tid – det er bestemt alt det hårde arbejde værd 🙂\nDu og din hest vil begge nyde turen mere som du tror … roligt, sikkert, i balance & harmoni, og er det ikke det vi alle drømmer om 🙂\nAbonner på nyhedsbrevet og få flere tips & tricks


Fugletræ | arthursminde-undulatplejestation.dk\nFUGLETRÆ - en super aktivering til både raske og handicappede fugle - og meget velegnet til mødested for fuglene\nskrevet af Eva S. Gude, opdateret, okt. 2017\nDer er mange måder at lave fugletræ på, og en måde kunne være: Et par grene, gerne friske (fra træer, ikke buske - se forslag til gode grene længere nede) sættes i en høj vase med oasis i bunden. Derefter fyldes op med sand, så grenene står stabilt, og vasen ikke kan vælte.\nGrenene kan forbindes med tværgrene eller stiger, der sættes på med strips, og hvis der er handicappede undulater, forbindes træet med buret med f.eks. stige(r), grene eller eventuelt reb.\nFugletræ hos Arthursminde Undulatplejestation.\nFor at lokke undulaterne over, især i begyndelsen, kan der sættes guf i træet, i form af hirse, krydderurter, m.m. - og der må gerne være lidt legetøj på også.\nAlternativt kan saves en lidt større gren af, som bliver som et lille træ, der kan sættes i en juletræsfod på gulvet. Nogen har også købt et æble- eller pæretræ, når der er billige til salg i sommerhalvåret i supermarked og plantet indenfor.\nFugletræ af birk hentet ind fra haven til stuen.\nFugletræ af troldhasselgrene.\nJeg har selv eksperimenteret med lidt forskelligt. Gravede et birketræ op i haven med rod og det hele (brug endelig ikke stuebirk, da den er giftig) og tog med ind med blade på. Satte lidt tværpinde af bambus fast i træet med strips. Undulaterne elskede at sidde i dette træ, men desværre var der lus i bladene, som efterhånden visnede ned og jeg måtte sætte træt ud i haven igen.\nJeg prøvede derefter at lave et fugletræ ud af en yuccaplante (som ikke er giftig for undulaterne) - med tværpinde af andre grene, men det var de kun moderat glade for.\nGode grene at bruge: De fleste grene fra løvfældende træer kan anvendes, undtaget er kastanje og hyld, som er giftige. Gode grene er fx troldhassel, pil, æble-pære, bøg, nød - og desuden elm, el, ask m.m.\nGrene fra stenfrugttræer er der delte meninger om, hvorvidt de er ok på lang sigt (blomme, kirsebær m.m.).\nSidste udgave af fugletræ hos mig blev lavet af tørrede troldhasselgrene i en vase - og fungerede godt.\nFugletræ hos Arthursminde Undulatplejestation. Der er adgang fra buret via stiger til træet.\nFugletræ af æble- og troldhasselgrene. Billede udlånt af Maria Vrochopoulos.


Agape.dk :: Artikler :: Seksuelle overgreb :: TEMA\nAf Rikke Thomassen, 23. januar 2020\nDen 21. januar blev der sat skub i forebyggelsen af seksuelle overgreb i kirkelige miljøer, da Agape afholdt konference med mere end 100 deltagere fra 33 forskellige kirker, organisationer og fællesskaber.\nAf Irene Rønn Lind, psykolog og specialist i klinisk børnepsykologi, 23. april 2019\nDet er lige overrumplende hver gang, og man undres:\n”Han er sådan en god forkynder.”\n”Han har været en, der har fastholdt den sande åndelige linje.”\n”Jeg har også gået til sjælesorg hos ham, han er så god at snakke med.”\n”Jeg synes ellers, han er mere åndelig moden end andre unge på hans alder.”\nAf Kuno Sørensen, psykolog og seniorrådgiver i Red Barnet, 23. april 2019\nAf interview med Anders Jensen, s...\nDer er ingen forkert måde at reagere på over for...\nAf Astrid Baun, teolog og forfatt...\nFørst da Astrid og Erik sidder hos psykoterapeuten, g...\nAf Erik Baun...\n“Jeg var vred på min svigerfar, fordi han havde ...\nAf Annette Bech Vad (Red.)...\nHåbstræet er et farverigt træ – et s...\nAf Elli Kappelgaard, psykolog og ...\nFra tid til anden dukker der en historie op om en person, de...\nAf Harald Nydal, klinisk terapeut...\nAgape har stillet traumebehandler Harald Nydal, Modum Bad, e...\nAf Gitte Jakobsen, cand.scient.so...\nBørn og unge har en stor og vigtig plads i kirken. Og...\nAf Kirsten Trans, cand.soc....\nHvordan skal menigheden forholde sig til krænkeren, n&...\nDu er her: Forside » Viden » Seksuelle overgreb


FCM Håndbold forlænger med svensk forsvarsdirigent - www.hbold.dk\nHome » Primo Tours ligaen » FCM Håndbold forlænger med svensk forsvarsdirigent\tFCM Håndbold forlænger med svensk forsvarsdirigent Primo Tours ligaen, Uncategorized\tDen svenske landsholdsstjerne, Sabina Jacobsen, fortsætter i FCM Håndbold frem til sommeren 2019 efter at have underskrevet en ny kontrakt\n– Jeg er glad for at være i FCM Håndbold og har det rigtig godt på banen og med pigerne. Samtidig føler jeg, at jeg får indfriet mine ambitioner ved at spille i FCM. Klubben er en del af den absolutte top nationalt og blander sig også på øverste hylde internationalt, og det vil jeg gerne fortsat være en del af, siger Sabina Jacobsen.\nDen 27-årige bagspiller og forsvarsgeneral kom til FCM Håndbold i 2014, da hun skiftede fra Randers HK. Nu glæder klubben sig over at beholde hende i to et halvt år mere. – Sabina betyder utrolig meget for klubben og holdet. Hun er en stor del af den plan, som vi gerne vil fuldføre frem mod 2020 – at tage det næste step internationalt, siger direktør i FCM Håndbold, Jakob Mølgaard, og uddyber:\n– Hun er en nøgleaktør både på og uden for banen. Sabina laver meget få fejl i begge ender. Defensivt står hun utrolig stærkt og angrebsmæssigt bliver hun ved med at udvikle sig. Samtidig er hun et samlingspunkt på holdet og en vigtig kulturbærer i klubben.\n– Jeg glæder mig rigtig meget til at spille EM i Sverige. Mine forventninger er selvfølgelig lidt højere, når det er på hjemmebane, så jeg håber, vi får vist noget godt håndbold og ender med et godt resultat, siger Sabina Jacobsen, der indtil nu har spillet 90 landskampe samt scoret 128 mål for det svenske landshold.\nKategorier: FCM Håndbold Primo Tours Ligaen Sabina Jacobsen\tTidligere\nEksklusivt: Følg Skanderborg-spiller inden GOG-opgør\nNy protestsag: TMS-damer fik mærkværdig udvisning


Cyklistforbundet er en varm fortaler for elcyklen, der har fået sin egen dag i dag.\nPå denne sorte el-cykel sidder batteriet traditionelt ved bagagebæreren og motoren ved forhjulet. Nyere og dyrere elcykler har motoren i kranken og batteriet sidder under sadlen. Begge dele gør cyklen mere stabil.Arkivfoto: Mathias Løvgreen Bojesen/Scanpix 2016 Fold sammen\nLørdag d. 07. oktober 2017, kl. 13.45\nI dag er det Elcyklens Dag for første gang i Danmark. Med stort elcykel-arrangement bl.a. på Docken i Københavns Nordhavn. Elcyklens Dag støttes af bl.a. Cyklistforbundet, der har gjort sig til varm fortaler for cyklerne med hjælpemotor, som er blevet rasende populære på de danske cykelstier de senere år.\n»Elcyklen er fantastisk til at få folk til at cykle mere. Derfor går Cyklistforbundet ind for elcykler. Så enkelt er det,« siger forbundets direktør, Klaus Bondam.\nDet er måske for meget sagt, at elcyklerne er blevet rasende populære på cykelstierne, for man møder stadig mange cyklister, der bare er rasende på »snyderne«, der efter deres mening kører for hurtigt og for usikkert.\n»Danskerne må se at bevæge sig væk fra den fejlagtige opfattelse, at elcyklen er en mormorcykel eller at det på en eller anden måde er »snyd« at køre på elcykler. Men når det så er sagt, er elcyklen også en fantastisk måde at give ældre større mobilitet, og give svært overvægtige mulighed for at cykle, som de måske ikke kan på en almindelig cykel,« siger Klaus Bondam, der godt kender til de negative følelser mod elcyklister.\n»Alle cyklister kender vel den der oplevelse af, at man puster op ad bakken, og så kommer der en kvinde på 75 år og overhaler så let som ingenting. Men man må altså tage sig selv i at blive sur, når man ser batterikassen bag på cyklen. Ville det være bedre, hun kørte forbi i en bil? Nej, vel. Derfor er Cyklisforbundet nu ude og sige endnu mere tydeligt, at elcyklen er en helt legitim og ordentlig måde at bevæge sig på,« siger Klaus Bondam.\nParadoksalt nok er der undersøgelser, herunder et dansk projekt, som viser, at elcyklister får mere motion. Selvfølgelig ikke per kilometer sammenlignet med en almindelig cykel, hvor elcyklen er mærkbart arbejdsbesparende - det er hele ideen med den, at man bruger mindre energi.\n»Men man forbrænder jo stadig nogle kalorier, når man sidder på elcykel, sammenlignet med at sidde i en bil eller på et bussæde. Og det viser sig at give nogenlunde det samme kalorieforbrug som på en almindelig cykel, fordi man er tilbøjelig til at cykle længere på en elcykel,« forklarer Klaus Bondam.\nElcyklen udmærker sig dog især i Cyklistforbundets optik ved ikke at være en bil.\nOg man mener, at elcyklerne kan få flere bilister til at cykle, især på de mellemlange distancer på fem kilometer og derunder, som ifølge forbundet udgør en tredjedel af de danske privatbilers ture.\n»Elcyklen repræsenterer en form for missing link i det samlede transportbillede. Der er et stort skift frem og tilbage af brugere imellem kollektiv trafik og cyklisme, men det er meget svært at lokke bilister over på cyklen. Og her viser elcyklen sig at være det, der kan få selv hardcore bilister til at bruge cyklen, så vi kan få mere plads på vejene«, siger Klaus Bondam, der selv har en fod i begge verdener.\nHan kommer normalt på arbejde ved at tage bilen fra sit hjem i Odsherred til Folehaven vest for København, hvor han parkerer bilen og sætter sig på cyklen for at fortsætte ud i hovedstadsområdet.\n»Elcyklen gør den mellemlange afstand overkommelig. Den helt almindelige danske hverdagscyklist vil nok sige, at grænsen går ved 5-6 kilometer, hvis man skal cykle hver dag, alle dage, året rundt. Men den grænse bliver flyttet betydeligt med en elcykel. Så kan man hver dag cykle 10-15-20 kilometer, og det bliver pludselig tilgængeligt at cykle for folk, der ikke tidligere har kunnet se muligheden,« siger cyklistformanden, der henviser til flere forsøg, hvor kommuner udlåner gratis elcykler til borgerne.\n»I Randers havde en femtedel af deltagerne selv købt en elcykel, inden forsøget udløb,« siger Klaus Bondam, der har fem cykler, hvoraf den ene er en elcykel.\n»Jeg synes egentlig ikke, elcyklen har nogen funktion i byen. Der bliver tempoet for voldsomt. Men den kan noget på de mellemlange stræk, og jeg bruger den, hvis jeg skal cykle imellem bydelene. Jeg oplever det samme, som vi hører fra mange, der prøver elcyklen. Jeg elsker, at jeg kommer hurtigere frem. At jeg ikke skal lede efter en parkeringsplads. At jeg kan overhale alle bilerne,« siger Bondam, der også er meget glad for supercykelstierne, som kommunerne i hovedstadsområdet samarbejder om at bygge, og som netop gør det hurtigere og sikrere at køre de mellemlange stræk på cykel - med eller uden elektrisk støtte.\nIndtil klokken 17 lørdag kan man opleve elcyklernes dag som arrangement på Docken i Københavns Nordhavn. Bl.a. kan elcykler af enhver art prøvekøres og ses an.


Fodboldsnak: Musiktråden 2021| Hvad hører du lige nu? part III | side 682\n1 2 3 ...\t681 682 683 ...\t821 822 823 Vis alle sider\n1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100 101 102 103 104 105 106 107 108 109 110 111 112 113 114 115 116 117 118 119 120 121 122 123 124 125 126 127 128 129 130 131 132 133 134 135 136 137 138 139 140 141 142 143 144 145 146 147 148 149 150 151 152 153 154 155 156 157 158 159 160 161 162 163 164 165 166 167 168 169 170 171 172 173 174 175 176 177 178 179 180 181 182 183 184 185 186 187 188 189 190 191 192 193 194 195 196 197 198 199 200 201 202 203 204 205 206 207 208 209 210 211 212 213 214 215 216 217 218 219 220 221 222 223 224 225 226 227 228 229 230 231 232 233 234 235 236 237 238 239 240 241 242 243 244 245 246 247 248 249 250 251 252 253 254 255 256 257 258 259 260 261 262 263 264 265 266 267 268 269 270 271 272 273 274 275 276 277 278 279 280 281 282 283 284 285 286 287 288 289 290 291 292 293 294 295 296 297 298 299 300 301 302 303 304 305 306 307 308 309 310 311 312 313 314 315 316 317 318 319 320 321 322 323 324 325 326 327 328 329 330 331 332 333 334 335 336 337 338 339 340 341 342 343 344 345 346 347 348 349 350 351 352 353 354 355 356 357 358 359 360 361 362 363 364 365 366 367 368 369 370 371 372 373 374 375 376 377 378 379 380 381 382 383 384 385 386 387 388 389 390 391 392 393 394 395 396 397 398 399 400 401 402 403 404 405 406 407 408 409 410 411 412 413 414 415 416 417 418 419 420 421 422 423 424 425 426 427 428 429 430 431 432 433 434 435 436 437 438 439 440 441 442 443 444 445 446 447 448 449 450 451 452 453 454 455 456 457 458 459 460 461 462 463 464 465 466 467 468 469 470 471 472 473 474 475 476 477 478 479 480 481 482 483 484 485 486 487 488 489 490 491 492 493 494 495 496 497 498 499 500 501 502 503 504 505 506 507 508 509 510 511 512 513 514 515 516 517 518 519 520 521 522 523 524 525 526 527 528 529 530 531 532 533 534 535 536 537 538 539 540 541 542 543 544 545 546 547 548 549 550 551 552 553 554 555 556 557 558 559 560 561 562 563 564 565 566 567 568 569 570 571 572 573 574 575 576 577 578 579 580 581 582 583 584 585 586 587 588 589 590 591 592 593 594 595 596 597 598 599 600 601 602 603 604 605 606 607 608 609 610 611 612 613 614 615 616 617 618 619 620 621 622 623 624 625 626 627 628 629 630 631 632 633 634 635 636 637 638 639 640 641 642 643 644 645 646 647 648 649 650 651 652 653 654 655 656 657 658 659 660 661 662 663 664 665 666 667 668 669 670 671 672 673 674 675 676 677 678 679 680 681 682\t683 684 685 686 687 688 689 690 691 692 693 694 695 696 697 698 699 700 701 702 703 704 705 706 707 708 709 710 711 712 713 714 715 716 717 718 719 720 721 722 723 724 725 726 727 728 729 730 731 732 733 734 735 736 737 738 739 740 741 742 743 744 745 746 747 748 749 750 751 752 753 754 755 756 757 758 759 760 761 762 763 764 765 766 767 768 769 770 771 772 773 774 775 776 777 778 779 780 781 782 783 784 785 786 787 788 789 790 791 792 793 794 795 796 797 798 799 800 801 802 803 804 805 806 807 808 809 810 811 812 813 814 815 816 817 818 819 820 821 822 823\n2. april 2014 16:28\nHaha, han er sgu en ret styg fyr. Jeg tror egentlig vi har haft snakken før? Jeg har stadig ikke set ham med tromme dog. Jeg havde engang en kollega, der skulle sætte noget scene op i Mølleparken. Det tog det meste af dagen. Tromme-Klaus skældte og smældte imod ham fra start til slut.\nVar der ikke på et tidspunkt én, som gik rundt med en ghettoblaster, der spillede hjernedødt højt?\n2. april 2014 16:58\nDét var også ham.\nJeg boede lige i området indtil for et år siden. Demonstrativt højt Nickelback blandt andet. Jeg har ham mistænkt for godt at være bevidst om, at musikken var det argeste lort. Det var en stor fuckfinger til borgerskabet omkring thorvaldsensgade.\n2. april 2014 17:07\nJeg danser som Wenger, mens jeg overdøver de nævenyttige nabounger på deres lortetrambolin.\nKan Tromme-Klaus betales for at lave havearbejde? Jeg har brug for tre huller dybe nok til at diverse dyr ikke graver noget op derfra, selv hvis det lugter lidt.\nDette indlæg er blevet rettet 2. april 2014 17:07 af Bosse1983\n2. april 2014 17:10\nJa, han er en ædel karakter. En rebel af den fine slags. Lad os alle ende sådan.\nDu kunne fint fylde ham i ét af hullerne. Men lad være med at plante gulerødder i dét bed.\n2. april 2014 17:14\nVar det egentlig ikke lidt vanvittigt, at Michael Falch sang "Vil du, vil du break my heart" Altså som sprogligt mash-up.\nHelt seriøst, hvad fanden er det for noget at synge?\nDette indlæg er blevet rettet 2. april 2014 17:15 af Borger Louis\n2. april 2014 17:17\nJeg mener, der må da have været mindst ét af Malurt-medlemmerne, der har syntes, det var en dårlig ide.\nDette indlæg er blevet rettet 2. april 2014 17:18 af Borger Louis\n2. april 2014 17:19\nAhh, Mutters kassettebånd i den gamle Ford Sierra. Tak for den traumatiske tur ned af Memory Lane, Borger.\n2. april 2014 17:20\nJeg gik også sang den her forleden, mens jeg gjorde rent og pudsede min næsetip.\n2. april 2014 17:32\nDe kunne vel have lavet den så populære overgang "breake". Jeg er ret sikker på at hele gruppen har syntes at det var fedt. Gak-gak i Gågaden og al det dér.\n2. april 2014 17:38\nVar det mon ikke bare en type igle-kreativitet, inspireret af Shubidua´s pæne salgstal.\nJeg synes desuden der var meget af det lort i 80´erne. Jeg kender dog folk der snakker sådan, med engelske gloser pakket ind alle (u)mulige steder. De drikker Hansa eller CB når de kommer ind i mit hjem. Ingen Ægir eller Nøgne Ø til dem, Svin!


House Doctor Magasinholder Army - Wallshop.dk\nWallshop.dk > Opslagstavler, rammer & hylder > Hylder & Reoler > Magasinholder > House Doctor Magasinholder Army\nHouse Doctor Magasinholder Army\nVarenummer (SKU): PJ0212 Varekategorier: Hylder & Reoler, Magasinholder, Opslagstavler, rammer & hylder\nHouse Doctor Magasinholder Army antal\nEr du også vild med magasiner, og kan du godt lide at gemme dem? Denne flotte magasinerholder fra House Doctor hjælper dig med at holde styr på dine yndlingsmagasiner, som du ikke nænner smide ud. Samtidig pynter i din indretning. Magasinholderen er lavet af stål i en afdæmpet armygrøn nuance, der giver et varmt og naturligt look. Placer magasinholderne ved sofaen eller din yndlingsstol i stuen – så har du altid dine yndlingsmagasiner inden for rækkevidde. Du kan også bruge den som en flot detalje på kontoret.


Hvordan får du klæbebåndsrester ud af hårforlængelser? - Stil Og Mode\nFjern rest ved hjælp af nogle af de samme teknikker, som du ville bruge til at fjerne det fra andre overflader. Påfør olivenolie på din hår , hvor er båndrester sidder fast. Coat din hår med olien for at løsne klæbende klæbemiddel . Varm olien på din hår ved at opvarme den med din hårtørrer.\nI forhold til dette, hvordan fjerner du klæbemiddel fra håret?\nBrug olivenolie, mandelolie eller babyolie til fjerne det lim . Mæt de limede områder med olie og gnid det ind i et par minutter. Lad olien være i din hår i mindst 15 minutter, og kæm derefter forsigtigt gennem det blødgjorte lim med en fin-tand kam.\nTilsvarende hvordan fjerner du limrester fra håret?Gnid noget opvaskemiddel i hovedbunden med varmt vand, og sørg for at gnide forsigtigt hver lim plet på dit hoved. Lad opvaskemiddel stå inde i ca. en time, og pakk ind hår i et håndklæde, mens du venter. Skyl ud og shampoo grundigt, og lim skal være meget lettere at skrælle af eller kæmme ud uden at trække i din hår .\nI forhold til dette, hvordan fjerner jeg tape i hårforlængelser derhjemme?\nPåfør en generøs mængde balsam og pakk derefter et håndklæde rundt din hoved. Vent i ca. 20 minutter for at tillade det det balsam til at slå sig ned og bryde det kemiske bindinger i dit bånd kæmp forsigtigt din låser indtil udvidelserne løsne sig. Start kæmning kl det tip og arbejd omhyggeligt din vej op til det rødder.\nHvordan opløser du hårforlængelseslim?\nEn måde, du kan få lim obligationer ud af din hår er med olie. Du kan vælge mellem mandel-, oliven- eller babyolie afhængigt af hvad du kan få fat i. Efter at have ladet olien sidde på udvidelse i mindst 15 minutter, skal du være i stand til at kæmme den løsnede binding ud af din hår .\nHvordan slipper du af rester af klæbebånd?\nSådan fjernes Scotch Tape Rest\nSpray noget Goo Gone på resten og lad det sidde.\nBland varmt vand og flydende sæbe og påfør det på båndresten.\nSug en stor vatpind i gnidningsalkohol.\nSpray en non-stick madlavningsspray, såsom Pam, på limen.\nBrug det kommercielle produkt Goof Off til at fjerne tapelim.\nHvordan får du Gorilla Lim ud af håret?\nHæld 25 procent gnidningsalkohol og 75 procent vand i en sprayflaske, og spray den lim areal. Bliv ved med at kæmpe hår indtil størstedelen af lim er væk. Tør området med en hår tørretumbler for at være sikker på, at alle lim er blevet fjernet; nogle gange er det svært at se, når man arbejder med vådt hår . Beting den hår og shampoo. Forklareren\nHvordan fjerner man lim fra huden?\nSug huden i varmt sæbevand så hurtigt som muligt. Dette blødgør limen.\nBrug en acetone-baseret neglelakfjerner. Den skal indeholde acetone, fordi acetone blødgør cyanoacrylat.\nLad området tørre, og brug derefter et neglelak til at fjerne limen.\nLad det skrælle af sig selv.\nKan du bruge sprit til at fjerne tape i hårforlængelser?\nFor let Hår forlængelse lim fjernelse , brug sprit og en fin tandkam. Hæld bare alkohol på det nødvendige sted og kæm igennem din hår langsomt. Pundit\nHvordan fjerner du lim i hårforlængelser med acetone?\nMetode 2 Brug af acetone\nBrug 100% ren acetone.\nArbejd over en vask og overvej at bære latexhandsker.\nHæld acetonen over den indvævede del af sporet.\nVent i 1 til 3 minutter.\nTør forsigtigt af med et gammelt håndklæde eller t-shirt.\nBrug fingrene til at trække resterende lim ud.\nBeting udvidelserne for at erstatte fugt.\nVil hårlim skade dit hår?\nDesværre er de kan årsag skade at er ofte permanent. Det lim kan blok din porer i hovedbunden og beskadige dit hår follikler samt brænde og tørre ud dit hår . Lim til hårbinding indeholder høje koncentrationer af opløseligt latexantigen og kan forårsage anafylaksi uden slimhindekontakt. Pundit\nHvor lang tid skal lim i hårforlængelser vare?\nUdvidelser gør det ikke sidst som lang som du tror, de ville. I gennemsnit, og hvis du passer godt på dem, tape-ins sidst op til seks til otte uger, lim -ins sidst fire til otte uger og proteinbundet udvidelser sidst seks til otte uger. Pundit\nKan du bruge acetone til at fjerne båndhårforlængelser?\nHurtig omend risikabel metode til Fjern båndet -i Udvidelser Tag en flaske neglelakfjerner, hvilket er acetone gratis. Det her man vil gøre mindre skade på din hår . Aldrig brug neglelak med acetone ! Ved brug af et skarpt værktøj, påfør et par dråber neglelakfjerner på siderne af bånd og begynd at skrælle den kant. Lærer\nVil kokosolie fjerne tape i udvidelser?\nDrenk den bånd obligationer med kokosolie fjerner. Tillad olie at virke imellem obligationerne og sidde i 1 minut. Det olie vil frigør de to obligationer, og de vilje glip lige ud. Til ordentligt fjern tape i udvidelser du vilje behøver ikke at trække dem, dette vilje forårsage skade. Lærer\nSkader tape i extensions hår?\nHar du bemærket nogen hår tab eller skade fra udvidelser ? Nix. Tape-in-udvidelser er de sikreste udvidelser du kan få og ikke forårsage nogen skade til din egen hår så længe du tager dig af dem og børster forsigtigt ved din rod. Lærer\nHvorfor gør mit bånd i udvidelser ondt?\nDen mest sandsynlige årsag til dit ubehag er, at din Hårforlængelser er blevet placeret for tæt på rødderne og lægger derfor pres på din hovedbund. Hårforlængelser der er placeret for tæt på hovedbunden, stikker normalt lidt ud, da de er for tæt på at kunne lægge sig fladt mod hovedet. Lærer\nHvorfor er mine båndforlængelser klæbrige?\nBånd i udvidelser falder ikke bare ud, nogensinde. De glider ikke bare ud med korrekt anvendelse. Den eneste grund til, at dette ville ske for nogen, er, hvis deres frisør ikke er ordentligt uddannet. Forkert placering eller applikationer får håret til at glide, tilføjelse af for meget eller for lidt hår vil medføre bånd at glide. Anmelder\nKan du bruge olivenolie til at fjerne tape-hårforlængelser?\nKokosnød, mandel og olivenolie dåse alle bruges til fjerne din tape hårforlængelser - endda baby olie er effektiv. Du skal blot tilføje olie til dine rødder, og lad det trække i blød i ca. 15 til 20 minutter. Det olie vil beskadiger naturligvis obligationer, hvilket gør det lettere at fjerne vævene.\nmcdonalds $ 10 50 nuggets\nbuffalo vilde vinger sauce scoville skala\nhvordan man svarer på e-mail ombord\naccepterer home depot lowes gavekort\n15 bob om ugen i dagens penge


Kirkhoff & Tyrrestrup - PDF\nDownload "Kirkhoff & Tyrrestrup"\n1 Kirkhoff & Tyrrestrup Foreningen Hårbølle Havn Hårbølle Bro 10, 4792 Askeby CVR.nr Årsregnskab 2014 Nærværende årsregnskab er godkendt på den ordinære generalforsamling, den 22 / Dirigent: S t a t s a u t o r i s e r e t R e v i s i o n s a n p a r t s s e l s k a b CVR Vordingborgvej Stensved Tlf Mail:\n2 Indholdsfortegnelse Side Virksomhedsoplysninger 3 Ledelsespåtegning 4 Den uafhængige revisors erklæring 5 Anvendt regnskabspraksis 6 Resultatopgørelse 7 Balance 8 Noter 10 2\n3 Virksomhedsoplysninger Virksomheden Foreningen Hårbølle Havn Hårbølle Bro Askeby CVR-nr.: Telefon: Regnskabsår: 1. januar december Hovedaktivitet Foreningens formål er at drive og vedligeholde Hårbølle Havn i funktionsmæssig lovlig og ansvarlig stand. At varetage brugernes interesser vedr. Hårbølle Havn Bestyrelse Søren Arensberg, formand Leif Larsen Lis Munk Frederiksen Henrik Theill Ekstern revisor Kirkhoff & Tyrrestrup statsautoriseret revisionsanpartsselskab Vordingborgvej Stensved 3\n4 Ledelsespåtegning Bestyrelsen har dags dato behandlet og godkendt årsregnskabet for 1. januar december 2014 for Foreningen Hårbølle Havn. Årsregnskabet aflægges i overensstemmelse med årsregnskabsloven. Det er vor opfattelse, at årsregnskabet giver et retvisende billede af foreningens aktiver, passiver og finansielle stilling pr. 31. december 2014 samt af resultatet af foreningens aktiviteter for regnskabsåret 1. januar december Årsregnskabet indstilles til generalforsamlingens godkendelse. Askeby, den 5. marts 2015 Bestyrelse: Søren Arensberg Formand Leif Larsen Lis Munk Frederiksen Henrik Theill 4\n5 Den uafhængige revisors påtegning Til medlemmerne i Foreningen Hårbølle Havn Vi har revideret årsregnskabet for Foreningen Hårbølle Havn for regnskabsåret 1. januar december 2014, der omfatter anvendt regnskabspraksis, resultatopgørelse, balance og noter. Årsregnskabet udarbejdes efter årsregnskabsloven. Ledelsens ansvar for årsregnskabet Ledelsen har ansvaret for udarbejdelsen af et årsregnskab, der giver et retvisende billede i overensstemmelse med årsregnskabsloven. Ledelsen har endvidere ansvaret for den interne kontrol, som ledelsen anser nødvendig for at udarbejde et årsregnskab uden væsentlig fejlinformation, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl. Revisors ansvar Vores ansvar er at udtrykke en konklusion om årsregnskabet på grundlag af vores revision. Vi har udført revisionen i overensstemmelse med internationale standarder om revision og yderligere krav ifølge dansk revisorlovgivning. Dette kræver, at vi overholder etiske krav samt planlægger og udfører revisionen for at opnå høj grad af sikkerhed for, om årsregnskabet er uden væsentlig fejlinformation. En revision omfatter udførelse af revisionshandlinger for at opnå revisionsbevis for beløb og oplysninger i årsregnskabet. De valgte revisionshandlinger afhænger af revisors vurdering, herunder vurdering af risici for væsentlig fejlinformation i årsregnskabet, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl. Ved risikovurderingen overvejer revisor intern kontrol, der er relevant for virksomhedens udarbejdelse af et årsregnskab, der giver et retvisende billede. Formålet hermed er at udforme revisionshandlinger, der er passende efter omstændighederne, men ikke at udtrykke en konklusion om effektiviteten af virksomhedens interne kontrol. En revision omfatter endvidere vurdering af, om ledelsens valg af regnskabspraksis er passende, om ledelsens regnskabsmæssige skøn er rimelige samt den samlede præsentation af årsregnskabet. Det er vores opfattelse, at det opnåede revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vores konklusion. Revisionen har ikke givet anledning til forbehold. Konklusion Det er vores opfattelse, at årsregnskabet giver et retvisende billede af foreningens aktiver, passiver og finansielle stilling pr. 31. december 2014 samt af resultatet af foreningens aktiviteter for regnskabsåret 1. januar december 2014 i overensstemmelse med årsregnskabsloven. Stensved, den 5. marts 2015 Kirkhoff & Tyrrestrup statsautoriseret revisionsanpartsselskab Kirsten Kirkhoff statsautoriseret revisor 5\n6 Anvendt regnskabspraksis Årsregnskabet for Foreningen Hårbølle Havn for 2014 er aflagt i overensstemmelse med årsregnskabslovens bestemmelser for klasse A-virksomheder. Den anvendte regnskabspraksis er således. Resultatopgørelsen Indtægter og omkostninger er periodiseret således, at de dækker perioden frem til regnskabsårets udløb. Balancen Materielle anlægsaktiver Grunde og bygninger måles til kostpris. Der foretages ikke afskrivninger på grunde og bygninger. Ejendomsvurderingen pr på Hårbølle Bro udgør kr , heraf grundværdi kr Driftsmateriel og inventar måles til kostpris med fradrag af akkumulerede afskrivninger og nedskrivninger. Afskrivningsgrundlaget er kostpris med fradrag af forventet restværdi efter afsluttet brugstid. Fortjeneste eller tab ved afhændelse af materielle anlægsaktiver opgøres som forskellen mellem salgspris med fradrag af salgsomkostninger og den regnskabsmæssige værdi på salgstidspunktet. Fortjeneste eller tab indregnes i resultatopgørelsen under bruttoresultat. Tilgodehavender Tilgodehavender måles til amortiseret kostpris, hvilket sædvanligvis svarer til nominel værdi. Gældsforpligtelser Gældsforpligtelser, som omfatter gæld til leverandører samt anden gæld, måles til amortiseret kostpris, hvilket sædvanligvis svarer til nominel værdi. 6\n7 Resultatopgørelse 1. januar december 2014 Note kr. t.kr. 1 Indtægter Direkte omkosninger ( ) (173) Bruttoresultat Distributionsomkostninger (13.852) (14) 4 Administrationsomkostninger (38.891) (35) Resultat af primær drift Andre finansielle indtægter Andre finansielle omkostninger - - Resultat før skat og ekstraordinære poster Ekstraordinære udgifter (1.640) (1) Ekstraordinært resultat (1.640) (1) Årets resultat Forslag til resultatdisponering Overføres til overført resultat Disponeret i alt\n8 Balance 31. december Aktiver Note kr. t.kr. Anlægsaktiver Grunde og bygninger: 6 Havneanlæg Ny jollebro El-stander Klubhus Materielle anlægsaktiver i alt Anlægsaktiver i alt Omsætningsaktiver Tilgodehavende merværdiafgift Tilgodehavender fra salg og tjenesteydelser Andre tilgodehavender Periodeafgrænsningsposter Tilgodehavender i alt Likvide beholdninger Omsætningsaktiver i alt Aktiver i alt\n9 Balance 31. december Passiver Note kr. t.kr. Egenkapital Egenkapital primo Overført resultat Egenkapital i alt Gældsforpligtelser Modtagne forudbetalinger fra kunder Leverandører af varer og tjenesteydelser Gæld til Hårbølle Sejlklub Depositum Kortfristede gældsforpligtelser i alt Gældsforpligtelser i alt Passiver i alt Eventualforpligtelser og sikkerhedsstillelser 9\n10 Noter kr. t.kr 1. Indtægter Pladsleje Ikke deltaget i arbejdsweekend Pladsleje, gæstesejlere Slæbested Garnhus Bademønter Venteliste og passive medlemmer Vinteroplægning Kontingenter Ekstraordinært indskud Bidrag og gaver samt øvrige indtægter Huslejeindtægt\n11 Noter kr. t.kr 2. Direkte omkostninger Reparation og småanskaffelser Etablering af internetforbindelse - 20 Vedligeholdelse og rengøring Vedligeholdelse af havn Forplejning under reparation Ejendomsskat og forsikringer Vand og afgifter El Opkrævet el-indtægter (24.527) (25) Afskrivninger Solingen - 1 Tab ved salg af aktiver - 10 Tilskud til Hårbølle Sejlklub Gaver Diverse Distributionsomkostninger Generalforsamling Bestyrelsesmøder Annoncer og reklame Kørsel - 2 Fragt inklusiv moms\n12 Noter kr. t.kr 4. Administrationsomkostninger Kontorartikler EDB-omkostninger Småanskaffelser Telefon og internet Porto og gebyrer Revision og regnskabsmæssig assistance Tab på debitorer Ekstraordinære udgifter Udgift vedrørende afholdelse af Skt. Hans Grunde og bygninger Havneanlæg Ny jollebro El-stander Klubhus Kostpris 1. januar Tilgang i året Kostpris 31. december Regnskabsmæssig værdi 31. december\n13 Noter kr. t.kr 7. Likvide beholdninger Fanefjord Sparekasse Fanefjord Sparekasse Kassebeholdning Eventualforpligtelse og sikkerhedsstillelser Der er ingen eventualforpligtelser og sikkerhedsstillelser. 13


13 S Broadway, Lawrence, MA 01843-1408+1 978-208-4348Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 31 anmeldelserFremragende49 %Rigtig god45 %Gennemsnitlig6 %Dårlig0 %Frygtelig0 %Restaurantens åbningstider Lukket KØKKENER Fusion PRIS $VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 13 S Broadway, Lawrence, MA 01843-1408Alle oplysninger Forbedr denne registreringTilbyder denne restaurant takeaway?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant gratis wi-fi?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant barnestole?Ja Nej Ved ikke Har denne restaurant parkering?Ja Nej Ved ikke Har denne restaurant tjenere?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Tager denne restaurant imod reservationer?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant egnet for børn?Ja Nej Ved ikke Er priserne på denne restaurant lave?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Anmeldelser (31)Medlemsvurdering Fremragende7Rigtig god7Gennemsnitlig0Dårlig0Frygtelig0Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (14)Engelsk (31)Sprog Dansk (14)Engelsk (31)Se, hvad de rejsende siger: 1-10 af 14 anmeldelser\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejBerkys RLawrence, Massachusetts135Anmeldt 25 april 2016 Meget god breakfastqHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejLAAM2016Lawrence, Massachusetts221Anmeldt 16 marts 2016 Nabo Hood middagHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejjjenfaLowell, MA7430Anmeldt 12 august 2015 Fantastisk morgenmad!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejpandccoppolaMethuen, Massachusetts13764Anmeldt 4 juni 2015 Bedste finde så langt i årMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejGeorge P16Anmeldt 10 februar 2015 fra mobile enheder Fantastisk fund kun 4 minutter væk fra 495Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejBajaBuddies2San Diego, Californien16774Anmeldt 25 juli 2014 Bedste morgenmad og meget mere!!!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejRiptor3000Boston, Massachusetts316149Anmeldt 5 juli 2014 fra mobile enheder Helt fantastiskHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejSallympLawrence, Massachusetts3126Anmeldt 16 april 2014 Hyggeligt lille stedMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejCelia BNorth Andover, Massachusetts91Anmeldt 1 april 2014 God mad, venligt personale, og meget overkommelig~MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejA YLawrence, Massachusetts72Anmeldt 23 september 2013 fra mobile enheder Fantastisk mad!!!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nForrigeNæste12Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenCarleen's Coffee Shop28 anmeldelser 0,66 km væk Claddagh Restaurant & Tavern5 anmeldelser 0,79 km væk T & N Restaurant10 anmeldelser 0,28 km væk Seværdigheder i nærhedenCanal Street Antique Mall15 anmeldelser 1,31 km væk Methuen Memorial Music Hall39 anmeldelser 3,31 km væk Weir Hill47 anmeldelser 4,47 km væk Imajine That22 anmeldelser 1,76 km væk Forbedr denne registrering\n13 S Broadway, Lawrence, MA 01843-1408 Placering:


Mindre vold i nattelivet: Holstebro gik forrest med nyt tiltag | TV MIDTVEST\nI 2002 fik de nok i Holstebro. For mange slagsmål i nattelivet endte i et stort samarbejde, som andre kommuner siden har fulgt med i.\nRune Bach er formand for Restauratørforeningen i Holstebro.\n14. sep 2019, kl. 05:31\nEn god idé har det med at sprede sig. Det kan de skrive under på i Holstebro.\nHer havde de i slutningen af 1990’erne store problemer med vold i nattelivet, og derfor blev der sat ind i samlet flok.\nLæs også Slovak overfaldt Papes kæreste: Vil have ændret udvisning\nSamarbejdet mellem restauratører, kommune og politi blev lavet i 2002 med projektet ’Trygt Natteliv’. Og det kører stadig.\n- Vi kan jo ringe op til politiet og sige: ”Hvad skete der i lørdags?” Så kan man se, om man skal gøre tingene anderledes næste gang, om politiet skal gøre tingene anderledes næste gang. Så tager vi snakken henover bordet, siger Rune Bach, der er formand for Restauratørforeningen i Holstebro.\nFlere kommuner sprang med på idéen om det tættere samarbejde alle parterne imellem, og det har båret frugt.\nNu viser tal fra Det Kriminalpræventive Råd, at der i de seneste ti år er sket mere end en halvering i antallet af voldsskader blandt unge mænd.\n- Volden generelt baseret på skadestuetal er faldet i løbet af de seneste år rigtig meget. Men der, hvor vi særligt ser et fald, er blandt unge mænd, slår analytiker ved Det Kriminalpræventive Råd Ingrid Soldal Eriksen fast.\nEt af de steder, der var hurtige til at adoptere den nye samarbejdsmåde, var Thisted Kommune.\nquoteDet virker ikke til, at det er moderne at slås i gaden længere.\nRune Bach, formand, Restauratørforeningen, Holstebro\nDe gode resultater skaber stor glæde hos Thisted Kommunes borgmester, Ulla Vestergaard (A).\n- Den der del med, at vi har en fælles opgave i at give de unge mennesker – og også de ældre, hvis vi engang i mellem skulle komme afsted – en god oplevelse, synes jeg, har bidraget med rigtig mange ting, siger hun.\nFor Rune Bach er samarbejdet en rigtig god ting. Men det er ikke kun det, der har fået de unge til at slås mindre i byen.\nHan mener også, at der er tale om, at der er sket en holdningsændring blandt de unge over tid.\n- Det virker ikke til, at det er moderne at slås i gaden længere, som det måske har været tidligere, siger formanden og fastslår:\n- Selvfølgelig er der stadig vold i nattelivet, men jeg synes, at det er i en meget lavere karakter.\nSelv om det er 17 år siden, at projekt ’Trygt Natteliv’ blev sat i søen, så bliver metoden stadig spredt til nye kommuner.\nEn model fra Holstebro har bredt sig og givet mindre vold i nattelivet.


En farlig kontakt - Verdens Skove\nNyhed • Nov 18, 2016 11:01 CET\nEt lille isoleret folk i den sydvestlige del af regnskoven i delstaten Amazonas. Kontakt med omverdenen kan være farlig.\nDer findes stadig oprindelige folk, som lever i isolation fra det omgivende samfund. Men jagten på guld, tømmer og andre ressourcer i skovene sætter dem under pres og der bliver stadigt færre af dem. For nyligt har et drab, som et isoleret folk måske stod bag i den peruvianske regnskov, sat fokus på konflikten mellem kampen om ressourcer og de ukontaktede folk.\nAf Nikolai Lang, kommunikationschef i Verdens Skove.\nLige siden mennesket udvandrede fra Afrika, har regnskovene været hjem for folkeslag som har levet i og af skoven. Først som jægere og samlere og siden også som bønder.\nMen efterhånden som flere og flere områder blev koloniseret gennem menneskehedens historie – først af antikke imperier og siden af de europæiske kolonimagter – kom flere og flere af regnskovens folk i kontakt med den omgivende verden. Et møde, der næsten altid endte i tragedie for de oprindelige folk, som blev taget som slaver, døde af sygdom og uddøde som folk.\nMen junglen er stor og dyb, og mange oprindelige folk undgik at komme i kontakt med den såkaldte civilisation. De blev dybt inde i junglen, som indtil 1970’erne stadig var lukket land de fleste steder, uden veje eller jernbaner, som først for alvor bliver bygget i slut 70’erne.\nMen i løbet af de sidste generationer er det gået stærkt. I dag vurderer organisationen Survival International, at der er 100 såkaldte ukontaktede folk tilbage i verden. De lever i Amazonas-regnskoven, i Papua Ny Guinea eller på øgruppen Andamanerne i Det Indiske Ocean.\nClaus Kjærby er rådgiver i Verdens Skove, og han har rejst i nogle af de mest uigennemtrængelige skovområder i verden. Han arbejder i dag med oprindelige folk for Verdens Skove. Han forklarer, at ’ukontaktede’ faktisk er en noget misvisende betegnelse:\n”De oprindelige folks egne organisationer, som gennem et etnisk og geografisk fællesskab repræsenterer disse folk, foretrækker selv at kalde dem oprindelige folk i frivillig isolation. Det handler om at understrege, at det også drejer sig om et valg efter at flere af dem tidligere faktisk havde den første kontakt for omkring 100 år siden. Men det var en kontakt, hvor familier blev taget til slaver eller de så, hvordan deres folk døde som fluer af nye sygdomme. De sidste slaver i Peru blev først frie så sent som i 1980.”\nEt af disse folk er Mashco Piro folket. Et folk, som tidligere har været i kontakt med den omgivende verden. Første gang da de spanske conquistadorer udforskede Amazonas med stor brutalitet. Den dag i dag går der historier blandt Mashco Piroerne om, at de spanske erobrere kogte dem for at bruge fedtet fra dem til at smøre deres musketter, som rustede i den fugtige jungle.\nMashco Piro folkets næste møde med ’civilisationen’ var med den store gummibaron Brian Sweeney Fitzgerald. Han blev styrtende rig på at dyrke og sælge gummi, og han havde en plan af storhedsvanvittige proportioner: Han ville forbinde to floder hen over et bjerg med en jernbane og skære en ordentlig bid af ruten til at transportere gummi ud af regnskoven. Han ville derfor sejle et dampskib op af Urubamba floden, skille det ad og slæbe det over bjerget og bruge det til at sejle gummi hen til jernbanen. En historie som er blevet filmatiseret af Werner Herzog med ”Fitzcarraldo”.\nVirkelighedens Fitzgerald gav de oprindelige Mashco-folk et valg: Arbejd for mig eller dø. En trussel, han gjorde dokumenteret alvor af mindst én gang, hvor han slagtede 100 mænd, kvinder og børn. I dag skønner det peruvianske kulturministerium, der har ansvaret for de ukontaktede folk, at der lever omkring 500-1000 medlemmer af Mashco-folket omkring den fredede Manú National Park. De har sandsynligvis før mødet med Fitzgerald levet som bønder i skoven. Men i dag lever Mashco-folket som nomadiske jæger og samlere.\nI dag er der ikke længere gummibaroner, men Peru har store ressourcer af guld, olie, gas og tømmer i sine skove. Det betyder, at skovene er under pres fra guldgravere, skovhuggere og store virksomheder, hvilket igen har ført til blodige konflikter.\nJon Lee Anderson rapporterer i Magasinet The New Yorker om et mord hvor Nicolás (Shaco) Flores blev dræbt i skoven af en bambuspil fra Mashco-folket. Flores anså sig selv som ven af Mashco-folket, som han hjalp med mad og basale fornødenheder. Ingen ved, hvorfor de slog ham ihjel, men reportagen peger på, at Mashco-folket er bange og under voldsomt pres.\nClaus Kjærby uddyber og fortæller, at skovene - og dermed de oprindelige folks hjem - er under ekstremt stort pres:\n”Olieselskaber, ulovlig træhugst og guldgraveri, samt nogle få men meget store dæmnings- og vejprojekter og stadig stigende landbrugsproduktion af blandt andet afgrøder til biobrændstof rydder skovene og truer de oprindelige folk.”\nKjærby forklarer, at dette sker med staternes aktive medvirken for at kunne fremvise økonomisk vækst:\n”Det handler om oliekoncessioner, som er etableret af staterne over hele Peru og i ecuadoriansk Amazonas. Det betyder øget forurening, infrastruktur, der rydder skoven, og rydning af skov til marker. Presset kommer fra de internationale finansinstitutioner, som kræver, at man kan fremvise økonomisk fremgang, hvilket i høj grad indebærer mineral- og oliedrift og transport i Amazonas.”\nKonsekvenserne af denne udvikling er katastrofale. I det små betyder det flere konflikter som drabet på Flores. I det store perspektiv er udviklingen endnu mere skræmmende.\nClaus Kjærby fastslår, at det kan betyde udryddelsen af hele folk:\n”Konsekvensen kan blive folkemord. Både konkret, men også kulturelt og identitetsmæssigt. Disse folk vil opleve et skift fra total rigdom til total fattigdom på en dag, hvis de tvinges til et byliv. Det vil ødelægge dem.”\nKontakten med den omgivende verden er farlig især på grund af de nye sygdomme, som stammen vil blive udsat for. For eksempel førte den første kontakt med Nukak Maku folket i Guaviare regionen i Colombia i 2003 til, at hele stammen blev udslettet af sygdom, som de ikke kunne danne antistoffer til.\nPå spørgsmålet om, hvordan vi beskytter disse ekstremt sårbare oprindelige folk, forklarer Claus Kjærby, at Verdens Skoves tilgang til at beskytte skoven er en god vej at gå.\n”Der skal dels etableres områder, de har ret til at være i fred på. Samtidigt skal staterne i mange flere tilfælde stilles for retten i det internationale menneskerettighedssystem for at få dem til at opgive planer om eller de facto naturressource-udvinding og infrastrukturprojekter i oprindelige folks territorier.”\nI Peru har tilgangen skiftet fra en undgåelse af kontakt før, til nu, hvor man officielt har en politik om at prøve at tage kontakt på en kontrolleret måde. Claus Kjærby mener, at det må være op til de oprindelige folk selv om de vil leve i isolation, og anbefaler en vifte af løsninger:\n”Det er livsnødvendigt at opretholde og etablere territorier. Jeg mener også, at man bør undgå at tage direkte kontakt og i stedet især styrke de oprindelige folks organisationer, som repræsenterer både de ukontaktede og kontaktede folk, og som beskytter omkringliggende skovterritorier, der virker som bufferskov.”\nDet er altid trist i sig selv, hvis et folk og dets kultur forsvinder fra jordens overflade. Men i de her tilfælde kan det også få konsekvenser for andre end de oprindelige folk.\nClaus Kjærby fortæller, at de oprindelige folk vogter over mange af skovens hemmeligheder.\n”Udover tab af kultur og sprog vil udryddelse af oprindelige folk i skovene også betyde, at vi mister en masse viden om naturmedicin og naturlige og effektive former for skovforvaltning.”\nKjærby understreger, at folk, der lever i skoven, er vigtige i arbejdet med at bevare skovene. ”Reelt forvalter de naturen på bæredygtig vis og de passer på meget store territorier, fordi de ofte flytter meget rundt.”\nDerfor er det også Verdens Skoves holdning, at det er vigtigt at beskytte sårbare, ukontaktede, oprindelige folk.\nnaturmedicinSkovforvaltningfolkemordOliekoncessionerPeruMascho Piro-folketjunglenRegnskovOprindelige folk\nBevar et bæredygtigt livsgrundlag for de oprindelige folk.\n- olaf havsteen - 2016-11-29 18:23 CET


IB LAURSEN quilt - mørkegrøn velour (180x130) - Gratis Fragt\nVi kan så godt lide at have en lun plaid i boligen. Denne fine rektangulære quilt, vi præsenterer her, er fra Ib Laursen. Quilten er lavet af mørkegrøn velour og designet med nogle elegante syninger.Kunne denne plaid ikke være skøn at have ligge … læs mere her\nMange leder efter den billigste IB LAURSEN quilt - mørkegrøn velour (180x130) på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: Gå til shop\nIB LAURSEN quilt - mørkegrøn velour (180x130) med Fri Fragt og PrisMatch\nIB LAURSEN quilt - mørkegrøn velour (180x130) er stadig en af de mest eftertragtede varer her i webshoppen i den godt sælgende kategori Boligtilbehør // Plaids & tæpper mm. // Plaids & quilts. Du bliver ved købet også tildelt hele 365 dages returret hvis du skulle fortryde dit køb din vare. Du kan roligt gøre som rigtig mange andre har gjort før dig og købe din IB LAURSEN quilt - mørkegrøn velour (180x130) online hos webshoppen Boboonline.dk, der har forstået at have de rigtige varer på hylden. I det store udvalg af varer kan du helt sikkert finde noget du kan li, det kan jo passende være denne vare. Ved at købe dine varer i en webshop kan priserne findes lavere end i butikker- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.\nKøb IB LAURSEN quilt - mørkegrøn velour (180x130) og få prismatch\nHandler du varer i en dansk webbutik, er betingelserne lidt gunstigere, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Dine varer skal kunne returneres i 14 dage. når produkterne er købt online, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. En anden fordel ved online shops er, at alle varer og priser ligger online, som gør det let at sammenligne priser, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. Du kan oven i købet gøre det så snart du lige har fem minutter, og sidder ved computeren eller med din telefon. Når du handler online er du også fri for, at du ikke kan bære alle din varer på én gang og skal gå flere gange frem og tilbage til bilen. Shoppen sender din produkter til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, så du kan vælge det, det er lettes for dig. I dag er der ingen grund til at skulle stå i kø ved en kasse - ved online handel køen er der slet ikke, når du handler online, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.\n11 anmeldelser af IB LAURSEN quilt – mørkegrøn velour (180×130)\nVær den første til at anmelde “IB LAURSEN quilt – mørkegrøn velour (180×130)” Annuller svar


Nikolaj Lubanski og Birgitte Klæsø: Velfærdsinnovation – en introduktion – Mest om bøger\n11. september 2013 beldenak\nFin lærebog men mindre velegnet til praksis\nForfatterne konstaterer i deres forord, at velfærdsinnovation er kommet på mode i de seneste år. Det kan jeg bekræfte ude fra den kommunale virkelighed, og baggrunden er afgjort også genkendelig for alle med erfaringer fra offentlig administration: Et krydspres mellem demografiske ændringer (flere ældre, færre på arbejdsmarkedet), stigende forventninger om særligt tilrettelagt velfærd og lavvækst i kølvandet på finanskrisen har givet et akut behov for nytænkning.\nVelfærdsinnovation skal give en introduktion til begrebet og samtidig være med til at klæde velfærdsmedarbejderne på – og her tænkes primært på lærere, pædagoger, sygeplejersker, socialrådgiver og andre fagpersoner fra professionshøjskolerne, hvor forfatterne selv arbejder.\nDet vil være forkert at tale om en ukritisk begejstring for innovationsbegrebet. Bogen lægger ikke skjul på, at der også er meget luft i ambitionerne, og at man generelt stadig er alt for dårlig til at komme fra ide til reelle gevinster og ikke mindst til at få udbredt de gode løsninger, der trods alt er udviklet.\nBogen er inddelt i tre dele: Baggrund og teori, Modeller og metoder og Kritik og perspektiver. Der er altså tale om en ret traditionel lærebog, hvor den teoretiske baggrund ridses op, inden der præsenteres konkrete eksempler og rundes af med et konstruktivt kritisk syn på hele projektet. Som sådan fungerer bogen faktisk fint. Der trækkes linjer til Schumpeters entreprenørmodel, og der er en glimrende diskussion af forskellige innovationsmodellers styrker og svagheder.\nLubanski og Klæsø præsenterer også deres egen model: PISTI-modellen, der kombinerer innovationsteori med projektstyring. Den virker fornuftig, men for den medarbejder eller leder, der selv vil gå i gang med innovationsarbejdet, er den nok alligevel for kortfattet og overfladisk. Forfatterne henviser til yderligere materiale på nettet, og det er fint nok, men det understreger også, at bogen næppe kan stå alene, hvis innovationen skal håndteres så seriøst og systematisk, som de selv er fortalere for.\nSproget er let at gå til, og der er masser af gode eksempler, som man ikke kan lade være med at blive inspireret af. Jeg tror, at bogen vil blive populær hos mange studerende på professionshøjskolerne, så der inden længe vil komme nye medarbejdere med innovationslyst ud i kommuner og regioner. Og det er vel heller ikke så dårligt.\nbøger innovation kommune velfærd velfærdsinnovation\nTidligere opslag Robert Louis Stevenson: Ligrøverne\nNæste opslag Ian McEwan: Sorte hunde