Ændring af arbejdsmiljøloven pr. 1. oktober 2010\nÆndring i arbejdsmiljøloven - pr. 1. oktober 2010\nÆndringerne i AML sker på baggrund af et udvalgsarbejde bestående af arbejdsmarkedets parter, Arbejdstilsynet og Beskæftigelsesministeriet.\nBaggrunden var at sikkerhedsorganisationen generelt har virket dårligt i dens levetid, samt at udviklingen har medført at arbejdsmiljø ikke længere kun omhandler sikkerhed og sundhed, at psykisk arbejdsmiljø, trivsel, sygefravær og udvikling dækker både TR´s og SR´s arbejdsområder og at der er indført mange forskellige måder at organisere arbejdsmiljøarbejdet på, primært via MED-system og virksomhedsaftaler om arbejdets organisering.\nDet vitale i lovgivningen er desværre at de retskrav som sikkerhedsgruppen og sikkerhedsudvalgene havde er forsvundet. Der er ikke længere krav om 4 årlige sikkerhedsgruppemøder, 4 årlige sikkerhedsudvalgsmøder og 2 halvårsmøder.\nTidligere skulle der oprettes sikkerhedsudvalg ved 20 medarbejdere, dette er nu ændret til 34 ansatte.\nDerudover er der ikke krav om et hovedsikkerhedsudvalg i større virksomheder, hvilket betyder at eksempelvis Børne- og Ungeforvaltningen i København kan afskaffe deres hovedsikkerhedsudvalg og minimere arbejdsmiljømødevirksomheden.\nArbejdsmiljøuddannelsen er blevet forringet fra 5 til 3 dage. Derudover er tidsfristen for hvornår man skal have fuldført sin uddannelse ændret fra 8 til 9 mdr. efter valget.\nGodt nok skal man inden 12 mdr. efter valg som SR også have fået tilbudt (bemærk tilbud - ikke obligatorisk) et ikke indholdsmæssigt fastsat 2 dages tilbud om supplerende uddannelse.\nDerudover skal SR have tilbudt et, ikke indholdsmæssigt fastsat, 1½ dags opkvalificernigstilbud hvert år.\nEndelig ændres sikkerhedsrepræsentant til arbejdsmiljørepræsentant og sikkerhedsorganisation til arbejdsmiljøorganisation. Dette sker for at signalere udvidelsen af arbejdsmiljøbegrebet, hvor det fremover også vil være muligt at indtænke miljøområdet.\nAfslutningsvis så sættes hele organisationsdelen ud af kraft, hvis der bliver laver virksomheds- eller MED-aftaler.\nDa vi finder at loven er en direkte forringelse af arbejdsmiljøorganisationernes nuværende vilkår vil vi arbejde for indførelse af MED- og virksomhedsaftaler hvor vi vil forsøge at fastholde de rettigheder som arbejdsmiljøorganisationen har i dag.\nForeløbig er det blevet til en MED-aftale med Socialforvaltningen og vi forsøger at forny virksomhedsaftalen med Børne- og Ungeforvaltningen.\nMinisteriets embedsmænd har regnet ud at arbejdsgiverne sparer ca. 45 mio. kr. i 2010 og 220 mio. kr. i 2011 og fremover og det skulle være en forbedring.\nKun SF og Enhedslisten stemte ikke for forslaget.\nSidens adresse: https://www.lfs.dk/5460 Loadtid: 0.025 sek.


Fynsk EU-projekt i øjenhøjde rammer plet | Svendborg Kommune\nFynsk EU-projekt i øjenhøjde rammer plet\nDanmarks Erhvervsfremmebestyrelse forlænger populært og effektivt socialfondsprojekt - Styrket Erhverv i Gadeplan - der har skabt vækst og optimisme i butiksgaderne i fire sydfynske kommuner.\n”Alle er udfordret på forretningsmodel og bundlinje, men mange har hurtigt omstillet sig til den nye situation. De har gentænkt deres forretningsmodel, møder kunderne med spændende online-oplevelser og kan omsætte det til kommerciel gevinst. Udviklingen har modnet dem hurtigt, og vi skal bruge støtten til at skrue op for nogle aktiviteter og ned for andre, så virksomhederne fortsat kan støttes i deres udvikling,” siger Helge Padegaard.\n”Det er simpelthen afgørende i projektets succes, at løsninger tilpasses den enkelte virksomhed. Alle virksomheder har individuelle behov, og de skal hjælpes med individuelle løsninger,” siger Helge Padegaard og forklarer, at Matador-arketyperne bruges som et systematisk og enkelt værktøj til at igangsætte de rigtige tiltag over for deltagerne.\n”Mange af de virksomheder, vi har med i ”Styrket erhverv i gadeplan”, er forholdsvis forsigtige i deres tilgang og har derfor brug for en tillidsfuld tryg dialog for at sætte gang udvikling. Nogle er måske lidt ”Varnæs-agtige” og holder sig til det sikre og klassiske, men der burde måske være flere ”Agnes”-iværksættertyper, som kommer med masser af energi og hele tiden ser nye muligheder,” siger Helge Padegaard og forklarer, at mange af de deltagende virksomheder er begyndt fra bunden med kompetenceudvikling.\n”Hvis du hiver handelen ud af byen, så er der ingen tiltrækningskraft tilbage, og så er det svært at tiltrække nye borgere eller holde fast på de nuværende. Alt tæller med, og derfor har vi i projektet inddraget alle forretninger, der er i gadeplan på en typisk gågade – også fx revisorer, restauranter, tandlæger og fysioterapeuter - fordi de alle understøtter det at være i en by,” siger projektleder Helge Padegaard.\n”Det handler om kunderne og deres ønsker og behov – man skal tænke som dem. Vi kan ikke længere blot sidde i vores forretninger i åbningstiden og have nogle gode varer – man må ud over rampen og gøre opmærksom på sig selv. Og man skal være dér, hvor kunderne er – ikke mindst på de sociale medier,” siger Martin Fischer, som har valgt at nå kunderne med små videoer.\nI dag har køkkengrej-parret over 170 opfindsomme YouTube-videoer om køkkenprodukter bag sig, som fungerer som reklame for både parrets fysiske butik og webshoppen. Og de bliver stadig vigtigere i detailhandelen.\n”Det er afgørende at have en kobling mellem en fysisk butik og en webshop, og det er blevet meget udtalt efter COVID-19. Vi mærkede det tydeligt i marts, hvor vi fordoblede vores omsætning på webshoppen. Det er en nemmere måde at vækste på, for nye kunder kan jo hentes fra hele landet,” forklarer Martin Fischer.\n”Det skal give overskud at drive en forretning. Gode idéer er helt fint, men de skal spille sammen med den forretningsplan, der er lagt. Ikke mindst skal det svare positivt på spørgsmålet ”Kan du tjene penge på det?” forklarer projektleder Helge Padegaard.\n”Tidligere solgte jeg udelukkende mit tøjdesign via Facebook, men nu har jeg investeret i en webshop og har suppleret med stsofsalg. Desuden er jeg med i en fælles iværksætterbutik i Ærøskøbing, hvor mit tøj sælges. Min virksomhed har nu to ben i indtjeningen, og jeg føler, at jeg står meget stærkere og nu har en ”rigtig” virksomhed. Jeg oplever et større ejerskab, fordi jeg nu selv ejer salgskanalen, og jeg har styr på kommunikationskanalerne til kunderne,” siger Anja Mosen.\n”I bestyrelsen er vores fokus både på de store strategiske indsatser og på de lokale indsatser, der er tilpasset de lokale virksomheders behov. Og her er det en fornøjelse at hjælpe et lokalt projekt, som blev igangsat at Syddansk Vækstforum og som gør en kæmpeforskel for detailhandelen i fire kommuner. ”Styrket erhverv i gadeplan” er lige præcis et af den slags lokale projekter, som bestyrelsen gerne vil styrke. Det tager fat på virksomhedernes konkrete behov og giver praktiske og fremadrettede løsninger.”\nSøg efter medarbejder -


Er det nødvendigt at børste tænder? | illvid.dk\nEr det nødvendigt at børste tænder?\nHvorfor skal vi børste tænder to gange dagligt, når vores forfædre klarede sig glimrende uden?\nDet er nu ikke helt rigtigt, at vores forfædre ikke børstede tænder. Helt tilbage til stenalderen har man fundet tegn på, at man har stanget tænder. Dengang levede vores forfædre som samlere, jægere og fiskere.\nDe levede af kød, fisk, bær, frugt og nødder, men absolut ingen sukker – andet end det, som findes naturligt i bær og frugt. Og fund fra dengang viser nogle imponerende tandsæt uden huller. Men på tidspunktet for agerbrugets begyndelse begynder Karius og Baktus for alvor at flytte ind.\nDet skyldes, at agerbrugere spiste grød og brød, altså kulhydratholdig mad, som klistrer til tænderne. Undersøgelser viser således, at vikingerne havde særdeles dårlige tænder. Tandbørstning har dog ikke altid været lige så nødvendig som i dag. “Skurken” skal findes i vores kost. Og det er først og fremmest sukker.\nUd over slik, sodavand, kager og andet får vi store mængder sukker fra fødevarer, som vi normalt ikke forbinder med sukker. Mange færdigretter er tilsat sukker, fx indeholder brød, pølser og andre pålægsvarer store mængder.


Flagstænger snejbjerg – Pileflethegn jem og fix\nHome » Uncategorized » Flagstænger snejbjerg\n8 Aug 2013\tMaes\nFlagstang – flag, flagstænger, reklameflag, dannebrog, nationalflag, bordflag, dannebrogsflag, faner, firmaflag, vimpler, display – firmaer, adresser, telefonnumre. Find din flagstang pris online her. Flagstænger Herning, telefonnummer, adresse, se information for firmaer.\nKort, kontaktoplysninger og mere på Pages24. Find vejbeskrivelse, kontaktinfo, regnskabstal, ledelse, bestyrelse og ejere. Annonce: Butiksansvarlig Brian . Forretningsmæssige informationer for V.\nSnejbjerg Hovedgade og Ringkøbingvej. B8Billeder Gærum Lokalhistoriske Forening og Arkiv. Test-panelet tester alt fra flødeskumskager til flagstænger. Kunne du selv tænke dig at være en . Trampoliner på afveje, knækkede flagstænger og manglende tagsten.\nVemb Vil Videre Det tilbud siger vi ja til. Engroshandel med træ, trælast og byggematerialer . Bedford var gennem flere årtier det mest solgte lastbilmærke. Salg og udlejning af flag og flagstænger Tlf.\nEt Plus-medlemskab koster 2kr. FLAGSTÆNGER KLINIK FOR FYSIOTERAPI LØBER JRC Kurerservice . Det sørger medarbejdere fra den . Køb flagstang og flag af kvalitet til en billig pris med god service og hurtig. Dano Mast – Flagstang flag flag.\nVi har købt de fleste flagstænger, men. De to korte flagstænger med vimpler, der stod ved indgangen til palæet, blev ofret til. En løjtnant stak de to flagstænger gennem ærmerne på de tre jakker. Søren Larsen, HERNING, Herning. Dannebrog på halv på tusindvis af flagstænger.\nMalericentralen – MC Garden og Granit.\nWhirlpool awo d 6024


Feriebolig til 8 personer i Le Lavandou | TUIvillas.com bolig-nr. 478064\nLe Lavandou, Côte d'Azur, (Var), Frankrig\nDette feriehus ligger i Le Lavandou. Stedet angives på landkortet. Der kan du også se, hvor dette feriehus befinder sig. Uden ansvar: Det er alene boligpræsentationens beskrivende tekst og feriehusets adresse i rejsedokumenterne der er gældende.\nVilla i Le Lavandou Dejlig villa højt beliggende med flot udsigt udover Le Lavandou og middelhavet. Villaen ligger i et roligt beboelseskvarter, blot 5 min's gang fra bycentrum med restauranter og forretninger. Le Lavandou er smukt beliggende for foden af Massif des Maures midt imellem Toulon og Saint-Tropez. Villaen tilbyder en flot, stor pool samt to store, sydvendte terasser med flot udsigt.\nVillaen indeholder stue, åbent køkken, 1 soveværelse med dobbeltseng, 1 soveværelse med to enkeltsenge, 2 mindre værelser med dobbeltsovesofa. Yderligere forefindes en dobbelt sovesofa i stuen. Der er 2 separate toiletter, 2 brusebade samt 1 karbad.\nKan bestilles efter ønske: Håndklæder og sengebetræk EUR 18,00 pr. person (op til 8 personer, bis zur 8. Person, betales på stedet), Slutrengøring EUR 125,00 (betales på stedet)\nKurafgift og depositum: Kurafgift inklusive, Depositum EUR 700,00 (obligatorisk, betales på stedet)\n„Placering, tilstand, udstyr alt var fantastisk. Puljen er dejlig. Vi var der de sidste to uger af september, var heldige med vejret, indtil de sidste to dage var puljen varm nok til 28 grader, så kun 23 (før to dage voldsom østvind med store bølger på stranden), vandtemperaturen Stranden var stadig varm bagefter, fordi det ikke var en mistral. Udstyr alt i køkkenet, grill også udenfor, puder til sofaer. Huset har kun en mangel, da der ikke er nogen markise mod syd, skal det være temmelig varmt i juli og august. For maj, juni, september, oktober helt sikkert okay. Da vi ankom, var spisebordet under paraplyen. Han står bedre under træet mod øst, masser af skygge! Huset har tre soveværelser. Et med en stor dobbeltseng, et med en meget komfortabel sovesofa og en med en sovesofa, som også er meget stor og i et lille værelse ved siden af to enkeltsenge (velegnet til børn), så ikke for 4 par, men 3 kun en mere af det med to børn. Service i starten nice, pool vedligeholdelse er lavet hver anden dag.“ Gæsteanmeldelsen er en maskinoversættelse fra tysk. Til originalsproget\nKunden Andreas Scheibe skrev\nden 05-03-2015, rejsetidsrum: April 2014\n„I det hele taget, alt er fint, meget ren pool, som var rengøres næsten dagligt. Den store solterrasse med havudsigt og dels ældre og små anlæg i huset udstråler en meget behagelig sydlige charme !!! Huset har en dejlig stor stue, godt køkken udstyr med tilstrækkelig køling og nedfrysning faciliteter, men midlertidigt begrænset tv-program gennem overbelastet DSL-forbindelse. Tip: De fleste morgener udløste GFCI ligger i hallen skabet! Alt i alt, en ren og godt holdes grunde og huse i middelhavsstil.“ Gæsteanmeldelsen er en maskinoversættelse fra tysk. Til originalsproget\nKunden F. Augustin skrev\n„Bruseren er en smule mindre, men turnaround / haven var generøst med ren pool. Desværre blev de pool lys ikke fungerer. Den skyggefulde fortøjning under platan er herligt. Den petanquebane blev også brugt.\nVi var især behov for genopretning og ingen animation. Placeringen er fremragende. Ved siden af byens centrum, inden for gåafstand. Meget rolig beliggenhed, dels med havudsigt.“\n„Kære hr Augustin,\nVi er glade for, at du nyder dit ophold i vores hus og havde 2 afslappende uger i Lavandou.\nJeg tror, du er enig, at det er en dejlig by. Ikke for turistmæssige og alligevel fuld af liv.\nUndskyld spost i poolen.\nPletterne arbejder nu.\nI dag har jeg bemærket, at du har reserveret de samme 2 uger i 2015. Så vil du se, at pletterne virkelig gør en stor forskel i nat, sidder på terrassen enjoyning med et glas "vin Rose"“ Gæsteanmeldelsen er en maskinoversættelse fra tysk. Til originalsproget\n„Vidunderligt“ Gæsteanmeldelsen er en maskinoversættelse fra tysk. Til originalsproget\nden 04-09-2013, rejsetidsrum: August 2013\n„Meget rart, især den store terrasse med udsigt over havet og sol varighed! Der er også den dejlige aflukket pool, som er renset 3-4x uge. For en familie med 2 sønner (10/13 år) meget godt udstyret og rummelige. Modtagelse af Housekeeperin venligt og høfligt. Huset er rent og godt vedligeholdt, i modsætning til mange andre ferie hjem, vi havde, meget gode senge med gode madrasser og hygiejne dækker, finder jeg værd kudos! I rolige omgivelser, velplejet boligområde.\nInden for gåafstand ca. 5 minutter alle butikker for daglige behov og mange restauranter, supermarkeder med bil omkring 5 min., Strand (very nice !!) fod 5-10 min., Gare Maritime 10 min. Fod (bådture til St. Tropez, Iles d'Or, Porquerolles). Bilen du virkelig kan forlade sikkert!“\n„Tak for din kommentar\nMeget glad for at du nyder dit ophold i vores hus.\nVi har ikke hørt, at støj beore, men vi vil naturligvis finde ud af hvad det er, og løse det.\nHåber at se dig igen snart.“ Gæsteanmeldelsen er en maskinoversættelse fra tysk. Til originalsproget\nDette feriehus er blevet udbudt via os siden den 05-04-2010.\nSamlet bedømmelse af Le Lavandou\nUSD 2.005 / uge\nUSD 1.766 / uge\nUSD 1.063 / uge\nUSD 3.670 / uge\nFeriebolig til op til 6 personer i regionen Provence-Alpes-Côte d'Azur NY\nUSD 3.167 / uge\nFeriebolig til op til 5 voksne + 1 barn i regionen Provence-Alpes-Côte d'Azur\nUSD 1.088 / uge\nUSD 676 / uge\nUSD 421 / uge\nUSD 1.438 / uge\nAlle tilbudi Frankrig Provence-Alpes-Côte d'Azur Le Lavandou


Anja Romby Hauge - tryghed.dk\nAnja Romby Hauge\nRepræsentant i Midtjylland\nJeg er repræsentant, fordi jeg har en interesse i at Tryghedsgruppens formue formidles således, at alle medlemmer oplever at de får et udbytte af at være en del af Tryghedsgruppen, via bonus samt ved at gøre tryghedsarbejdet mere håndgribeligt og nærværende for det enkelte medlem i hele Danmark.\nAlle skal opleve, at de får udbytte af, at være en del af Tryg ved at modtage bonus og bidrage til at forbedre trygheden i hele Danmark.\nForsikringstagerne skal opleve, at de får udbytte af at være en del af Tryghedsgruppen, via bonus og ved at trygheden forbedres.\nFor at forbedre trygheden i hele Danmark, er det vigtigt at yde støtte, både til mindre lokale projekter, og større nationale projekter, som i samarbejde med andre organisationer, kan komme en bredere befolkningsgruppe til gavn.\nBevillingerne til lokale og nationale projekter skal balanceres fornuftigt, men fælles for alle projekter er, at de skal være håndgribelige, forståelige og nærværende. Jeg vil begrænse de projekter, hvor det ikke er tydeligt for medlemmerne hvilken værdi projekterne skaber.\nJeg er uddannet cand.merc.aud og arbejder som revisor og teamleder i Århus, hvor jeg sidder med en bred portefølje af selskaber. Helt fra den lille udviklingsvirksomhed, op til den større produktionsvirksomhed.\nJeg er bosat i Silkeborg, sammen med min mand, hvor jeg nyder den smukke natur samt det kulturelle liv i Silkeborg og omegn.


Tandbehandling - Frederikssund Dyreklinik ApS\nPræcis som hos mennesker kan dyr også lide af tandproblemer, hvis der ikke regelmæssigt bliver taget hånd om dyrets mundhygiejne ved hjælp af tandbørstning eller tandrensning. Det anslås, at omkring halvdelen af alle hunde og katte har tandproblemer eller tandlidelser.\nSe vor artikel om tandsygdomme i afsnittet “Artikler og nyheder”\nHos Frederikssund Dyreklinik udfører vi en omhyggelig og grundig tandrensning hos såvel katte som hunde .\nVi udfører ligeledes tandrøntgen, kirurgiske tandekstirpationer, forsegling af frakturerede (knækkede) tænder samt restaurering af beskadigede kroner med komposit.\nJævnlig tandbørstning og en tandrensning kan forbygge:\nSmerter, når der tygges\nEn tandrensning foregår under fuld bedøvelse af dyret. Derfor skal du som ejer bringe dyret ind om morgenen og først afhente det igen om eftermiddagen.\nSenest dagen inden du kommer ind med dit kæledyr til tandbehandlingen, vil du på din mail modtage et indlæggelsespapir fra os, der skitserer hvad der er aftalt. Her har du også muligheden for at vælge eller fravælge forskellige supplerende ydelser som blodprøver, røntgen og laserbehandling.\nNår I ankommer afleveres indlæggelsespapiret i receptionen og straks efter vil I blive kaldt ind til en dyrlæge. Dyrlægen foretager en grundig undersøgelse af hunden eller katten og sikrer, at den er sund og rask, hvorefter den er klar til en beroligende og derefter bedøvende sprøjte.\nNår dyret er bedøvet, kan vi gå i gang med behandlingen. Vi udfører en tandrensning ved hjælp af en avanceret ultralydsrenser. Denne sørger for at fjerne tandsten og rense tænderne både på ydersiden og på indersiden mod mundhulen. Forudsat at tænderne er sunde og raske afslutter vi med en polering af tænderne, således at emaljen bliver blank og fin, og dermed forebygger mod, at ny plak sætter sig på tænderne.\nDigital røntgen giver hurtige svar\nOpdager vi dårlige tænder eller tegn på rodblottelser / betændelser eller andet, der måske kan kræve en røntgenfotografering af tandrødder tager vi kontakt til dig hvis ikke du på indlæggelsespapiret har givet os tilladelse til at tage tandrøntgen hvis det bliver aktuelt. Vi foretager intet uden samtykke fra dig, og sammen med dig finder vi den helt rigtige løsning og behandling.\nGør en forskel – sådan forebygger du selv:\nTandlidelser hos dyr kan være lige så smertefulde som hos mennesker. Derfor er det vigtigt, at du som ejer selv gør en indsats.\nRegelmæssig børstning af hundens eller kattens tænder er vigtigt – tandrigtige godbidder eller foder er ikke tilstrækkeligt. Derudover er det vigtigt, at du jævnligt tjekker efter rødt og betændt tandkød og dårlig ånde, eller at du er opmærksom på knækkede, beskadigede eller misfarvede tænder og sår i munden og mundhulen.\nSørg derudover for, at din hund eller kat får undersøgt mundhulen af en professionel dyrlæge minimum en gang om året, enten i forbindelse med et sundhedstjek eller andet dyrlægebesøg.


Erfaringer med Vigrax - Var øget styrke virkelig mulig i undersøgelserne?\n7.9/10 10:06 Chayenne Young\nFor en pålidelig Erektion er Vigrax helt sikkert den bedste løsning. Disse viser også en masse glade købere: styrkeforøgelsen kan være så ligetil. Også du er ikke sikker på, hvordan Vigrax holder hvad det lover? Denne anmeldelse vil vise dig, hvordan det virkelig kan øge din styrke permanent:\nDette ønske kunne komme i opfyldelse i den nærmeste fremtid, og det er ganske signifikant. Nogen, der ikke fungerer ordentligt i sengen, er simpelthen ikke en rigtig fyr\nSelvom dette måske lyder åbenlyst, fører problemer med styrke uundgåeligt til depression såvel som forhold eller endda ægteskabsproblemer.\nDet kan være endnu mere alvorligt: Du får slet ikke en kone, fordi du ikke tør at gå i dialog på grund af din selvvold. Skal vi fortælle dig noget?\nDine bekymringer med standhaftighed - selvom det er dit personlige mysterium - bemærkes af fremmede, især damer. De handler simpelthen ikke maskulin eller tiltalende.\nVigrax burde sætte en stopper for bekymringerne for evigt.\nDe tilfredse mænd rapporterer langt mere fysisk egnethed, mere tilfredsstillende samleje og glade kvinder.\nSå snart du læser erfaringerne, kan det kun være en logisk Vigrax : Vigrax bør hurtigst muligt forsøge at kurere med Vigrax.\nLægemidlet er baseret på en naturlig formel, hvorved den kun er baseret på flerårige etablerede virkningsmekanismer. Vigrax at øge styrken på denne måde med så få bivirkninger som muligt og omkostningseffektivt.\nDesuden kan man uproblematisk de varer uden recept med mobiltelefonen og tabletter, den private sfære mens de køber - her er alle de sædvanlige sikkerhedsstandarder (SSL-hemmeligholdelse, datasikkerhed og så videre) opfyldt.\nHvilke ingredienser findes i Vigrax?\nHvis du kigger nærmere på ingredienserne i Vigrax, er tre repræsentanter særligt slående:\nBortset fra dette, hvilke individuelle ingredienser er netop indeholdt i et sådant kosttilskudsprodukt, spiller det præcise niveau af dosen af sådanne ingredienser også en uhyre betydelig rolle.\nHeldigvis hos Vigrax har kunderne absolut ikke brug for at bekymre sig om mængden - tværtimod har disse og disse ingredienser været ganske kraftigt aggregeret i Vigrax nuværende resultater. I modsætning til ProExtender er det mærkbart mere fordelagtigt.\nVigrax er ikke et konventionelt lægemiddel, så det er godt fordøjeligt og let at ledsage\nProdukter, der giver effektforøgelsen afhjælpe er normalt kun med recept til at få -Vigrax kan bestille Vigrax bekvemt og meget billigt på internettet\nElsker du at tale om styrkeforøgelsen? Nej? Det behøver du ikke, fordi du kan erhverve dette middel uden at vide noget om det\nI hvilket omfang hjælper Vigrax lidelsen?\nFor at få mere bevidsthed om, hvordan Vigrax virkelig virker, hjælper det at kigge på undersøgelsessituationen vedrørende ingredienserne.\nVi har allerede arbejdet på denne opgave. Evalueringen af effekten blev vurderet på grundlag af indlægssedlen af os, inden vi derefter tager et omfattende kig på brugerindsigt.\nDesuden øges produktionen af testosteron, hvad manlighedens muskler, billedet af sig selv, billedet på damerne forbedres betydeligt og samtidig skaber mere magt\nSom følge heraf bliver blodkarrene strammere, skarpe og længerevarende\nHvad der specielt er, at effekten varer ikke blot et par timer, men permanent, så forbrugeren hele tiden er tilgængelig til samleje\nDenne har meget mere tilstand under sex og det øger reproduktive instinkt\nFormålet er derfor at forbedre den generelle håndterbarhed, med virkelig stor fokus på det faktum, at Vigrax for det første bringer en stærk, vedholdende og også en vis hævelse.\nUd over en øget mandlig færdighed generelt synes selv en øget penis størrelse at være relateret til produktet.\nSådan er i det mindste feedback fra de betroede købere af Vigrax\nFølgende brugergrupper bør afholde sig fra at bruge lægemidlet:\nHvis du ser fra disse faktorer i enhver måde, bør du kun følgende do: Når du har fundet den tillid til at bestemme: "For at skabe et gennembrud med hensyn til hårdhed og udholdenhed af Erektion! For at nå jeg er villig til at give alt" , kom i gang, fordi nu er det bedste tidspunkt at blive aktiv.\nEn ting er Vigrax : Vigrax kan meget vel være en stor støtte til dig!\nEndelig er det signifikant, at disse producenters Vigrax om dosis, brug og Co. Vigrax, fordi Vigrax arbejdet i eksperimenter ekstremt stærk, en forståelig forklaring på disse fantastiske fremskridt hos brugerne.\nDerfor skal du være opmærksom på, at du kun bestiller produktet fra betroede forhandlere - følg vores kundeservice for at undgå duplikater (fakes). Et forkert produkt, selvom en formodentlig billig omkostningsfaktor kan lokke dig, har normalt ingen virkning og i værste fald kan være med uforudsigelig ende.\nBrugen er meget let og repræsenterer ikke en stor forhindring, så stor entusiasme er garanteret.\nVigrax og grund tager Vigrax plads og er diskret bærbar overalt. Den måde, hvorpå du bruger artiklen og foretager ønskelige fremskridt, læres gennem specifikke oplysninger - så du kan sejre uden meget indsats\nMuligheden for at Vigrax styrke ved brug af Vigrax er meget høj\nDenne afhandling er baseret på de mange rapporter og er absolut ingen gæt.\nMange kan høre ændringen straks. Nogle kan tage to måneder for at opnå succes.\nIkke desto mindre kan du være temmelig sikker på, at du vil være lige så tilfreds med det som de fleste andre brugere, og at du efter første brug vil få de ønskede resultater i styrkeforøgelse .\nI hvert fald vil du straks lægge mærke til din nye selvtillid. Sikkert ser du ikke virkningerne af det selv, men fremmede giver dig smiger. Imidlertid er Anvarol værd at prøve.\nJeg anbefaler altid dig at se, hvor glade andre mennesker er med det. Objektive domme af udenforstående er den bedste indikator for en førstegangsbehandling.\nFor at få en ide om Vigrax, inkluderer vi før og efter sammenligninger, rapporter og brugerresultater. Vi ser straks på disse rousing resultater:\nUnder hensyntagen til forskellige uafhængige erfaringer er det let at finde ud af, at en meget betydelig andel af brugerne er meget tilfredse med det. Dette er bemærkelsesværdigt, da de fleste andre virksomheder konsekvent vurderes negative. Og jeg har virkelig set og testet utallige af disse præparater.\nFaktisk er den krævede restaurering certificeret af næsten alle, der har prøvet produktet:\nNogle af Erektion er af mental oprindelse. Fordi i tilfælde af at du tøver, fordi du ikke føler dig maskulin for det meste, forårsager det også en umådelig tiltrækning. Desuden vil din styrke falde betydeligt.\nListe over tegn er ret lang: impotens, forkortet tilstand og sporadiske Erektion - hvis dit seksuelt organ ikke er det, du vil have det, så mangler du noget.\nManden begynder derefter at glemme hans behov for sex for ikke at blive konstant udsat for tilbagevendende frustrationer.\nGiv aldrig det og drage fordel af de data, der er Vigrax i den voldsomme produktion af Vigrax.\nDu kan stole på mig, det kommer virkelig ind i dit hoved og du kan allerede se de første resultater efter kort tid. Utvivlsomt.\nHvis du holder kontrol, får du en arbejdskraft i overskuelig fremtid, som dine partnere ikke kan matche. Hvis coitus ikke længere er et must, snarere begejstret, så begynder det virkelig.\nDu vil genopdage dig helt.\nJeg formoder, at du vil løse Erektion gang for alle. Du har i øjeblikket en detaljeret tidsplan: Få Vigrax og følg de relevante instruktioner konsekvent.\nPå den ene side fortjener de virkninger, der er meddelt af producenten samt en effektiv sammensætning, anerkendelse. Og hvis du ikke ønsker at blive konverteret, kan du regne med det store antal velmenende kunderapporter, der taler for sig selv.\nSammenfattende er der mange grunde, der taler for bøden.\nI denne sammenhæng skal det store plus til uanvendelig brug, som kun koster dig et par minutter, understreges.\nI det store og hele er afhjælpningen derfor en god metode til. Dette adskiller dette produkt fra andre produkter såsom Miracle. Bemærk venligst at du kun bestiller produktet selv fra producenten. Ingen ved på forhånd, om det produkt, der tilbydes af tvivlsomme kilder, ikke er en efterligning.\nTestning er obligatorisk efter min mening. Baseret på adskillige forsøgsforsøg og skuffede håb om styrketræning er jeg sikker på, at Vigrax en overraskende undtagelse.\nSom sagt: Produktet må ikke købes af en ukendt sælger. En ven af mig, efter at have anbefalet produktet til ham på grundlag af de overbevisende anmeldelser, har forestillet mig, at alle andre sælgere modtager originalt produkt. De vil ikke se, hvordan han så ud.\nFor at beskytte dig senere fra uegnede tilsætninger, risikable komponenter eller høje købspriser ved køb af artiklerne, kan vi garantere dig det produktsortiment, der kontrolleres af os og nuværende, at du ikke behøver at bekymre dig om disse problemer, når du handler på vores fortegnelse. Sammenfattende er køb af Vigrax kun anbefalet af den oprindelige Vigrax, derfor skal ordren af ukendte kilder undgås i princippet.\nBestil Vigrax udelukkende gennem den autentiske kilde - her får du den bedste detailpris, pålidelige og diskrete bestillingsprocesser og bestemmer det oprindelige produkt.\nFor dette skal du sikkert bruge de verificerede og sikre links.\nHvis du Vigrax prøve Vigrax, er det sidste punkt et meningsfuldt emne. Hver gang du køber varen på lager, er prisen på hver pakke betydeligt billigere, og du sparer tid. For at bremse succeserne, så længe du venter på levering af lægemidlet, er det ekstremt irriterende.


Krop og ydre. Niels Ulrik Sørensen, Jens Christian Nielsen & Martha Nina Osmec - PDF\nDownload "Krop og ydre. Niels Ulrik Sørensen, Jens Christian Nielsen & Martha Nina Osmec"\n1 8 Krop og ydre Niels Ulrik Sørensen, Jens Christian Nielsen & Martha Nina Osmec 119\n2 1. Indledning Nutidens unge vokser op omgivet af perfekte kroppe. Hvor de end befinder sig, er der billeder af veltrimmede, velplejede og velklædte kroppe, der er klinisk renset for alle synlige fejl og mangler (Sørensen & Knudsen 2006, Nielsen m.fl. 2010). Det kan være noget af en udfordring at forlige sig med sin egen krop, når idealkroppen således udgør en allestedsnærværende reference. Det gælder for mennesker i alle aldersgrupper. Men der er nogle særlige ting på spil i ungdomsårene. Den identitetsmæssige udvikling i ungdomsårene er nært forbundet med den kropslige udvikling, der i disse år kan tage pusten fra de fleste: Inden puberteten var man måske en langlemmet pige uden et gram fedt på kroppen, og pludselig viser ens spejlbillede både hofter og lår. Eller man var måske en af klassens fremmeligste drenge, som nu distanceres af de fleste af kammeraterne, der har fået længere og kraftigere kroppe (Frisén 2006). Der er intet nyt i, at det kan være svært for unge at finde sig til rette med disse kropslige forandringer og de identitetsmæssige brydninger, som følger med dem. Når man vokser op i en tid, hvor kropsidealerne både er blevet snævrere og fylder mere, er der imidlertid visse problemstillinger, som forstærkes og udbredes. Undersøgelser viser således, at nutidens unge i stigende grad kæmper med lidelser, der har kroppen og det ydre som omdrejningspunkt. Udover velkendte lidelser som anoreksi, bulimi og overspisning, har der i de senere år været en voldsom vækst i antallet af unge, der ikke direkte kan påhæftes en egentlig diagnose, men som bakser med voldsomme problemstillinger, der i vid udstrækning minder om disse lidelser (Waaddegaard 2010 og 2010a, Lunn m.fl. 2010, Nielsen m.fl og Orbach 2009). Denne undersøgelse er ikke tilrettelagt med henblik på at indfange unges spiseforstyrrelser og de dertil relaterede problemstillinger. Hensigten er snarere at indkredse orienteringer og adfærdsmønstre i de unges forhold til krop og det ydre, som kan være forbundet til en større eller mindre trivsel. Det gør vi først ved at udforske de unges forhold til kroppen og det ydre meget bredt: vi undersøger, hvor optaget de er af disse størrelser, hvordan de ser på deres egne kroppe osv. Dernæst indkredser vi forskellige adfærdsformer i forhold til kroppen og det ydre. Vi skelner mellem spiserelaterede og ikke-spiserelaterede adfærdsformer og bevæger os fra slankekure over opkastninger til brug af anabolske steroider, dvs. fra adfærdsformer, der umiddelbart forekommer ganske harmløse, til adfærdsformer, der tydeligvis er problematiske. Når vi har belyst sammenhængene mellem disse problemstillinger og de problemstillinger, vi har beskæftiget os med i de øvrige kapitler i rapporten, undersøger vi slutteligt, hvordan de unges forhold til krop og ydre er forbundet til deres subjektive oplevelser af sig selv og deres liv, som de kommer til udtryk i de unges svar på vores fire trivselsspørgsmål fra kapitel\n3 2. Forhold til krop og ydre Med henblik på at indkredse, hvilken rolle kroppen og det ydre spiller i de unges liv, har vi indledningsvis spurgt dem, hvor stor betydning de tillægger udseendet. Som det fremgår af tabel 1, er der en massiv majoritet af de unge, som svarer, at de tillægger udseendet nogen, stor eller meget stor betydning (84,7 pct.), mens kun en lille del af de unge (15,2 pct.) svarer, at de tillægger udseendet lille eller meget lille betydning. Der er således intet usædvanligt i at gå op i sit udseende snarere tværtimod. Næsten halvdelen af de unge (49,5 pct.) i undersøgelsen svarer således, at de tillægger deres udseende stor eller meget stor betydning. Tabel 1: Hvor stor en betydning tillægger unges deres udseende? Køns- og aldersfordelt. Hvor stor betydning har dit udseende for dig? Lille eller meget lille betydning Hverken stor eller lille betydning Stor eller meget stor betydning Unge mænd: ***19,2% ***36,2% ***44,6% årige mænd **21,2% **37,9% **40,9% årige mænd **17,1% **34,2% **48,7% Unge kvinder: ***11,2% ***34,4% ***54,4% årige kvinder *13,0% *32,1% *54,9% årige kvinder *9,2% *36,9% *53,9% Alle unge 15,2% 35,2% 49,5% Deler vi svarene på køn, kan vi dog konstatere, at der er signifikant flere unge kvinder (54,4 pct.) end unge mænd (44,6 pct.), der tillægger udseendet stor eller meget stor betydning. Deler vi yderligere hvert køn på alder, ser vi imidlertid store forskelle på de yngste og de ældste unge mænd: mens andelen af de årige mænd, der tillægger udseendet stor eller meget stor betydning, blot er på 40,9 pct., gælder det samme for hele 48,7 pct. af de årige mænd. Der er m.a.o. en signifikant forskel på de to mandlige aldersgrupper, som vi ikke genfinder hos de unge kvinder: her er der faktisk lidt færre blandt de ældre (53,9 pct.) end blandt de yngre (54,9 pct.), der angiver, at de tillægger udseendet stor eller meget stor betydning, men denne forskel er ikke signifikant. Så mens de unge mænds optagethed af udseendet ser ud til at være tiltagende med alderen, ligger de unge kvinders optagethed på et stabilt niveau. Vi kan således konstatere, at de unge kvinders optagethed af det ydre samlet set overstiger de unge mænds, men at kønnene tilnærmer sig hinanden med alderen. Og at det vel at mærke er en tilnærmelse, der i højere grad skyldes bevægelser hos de unge mænd end hos de unge kvinder. 121\n4 Vil man forstå, hvilken betydning kroppen og det ydre har for de unge, er det ikke tilstrækkeligt blot at spørge til den grad af betydning, de tillægger udseendet. Set i lyset af det øgede ansvar, de unge oplever for selv at udforme deres kroppe, samt de snævre kropsidealer, som udgør en stadig vigtigere reference for denne udformning, vil det også være relevant at spørge mere specifikt til, hvordan de har det med deres egne kroppe. Vi har derfor også spurgt de unge i undersøgelsen, hvor tilfredse eller utilfredse de er med deres egne kroppe. Som det fremgår af tabel 2, angiver ca. to tredjedele af de unge, at de er tilfredse eller meget tilfredse med deres egne kroppe, mens kun en tiendedel er utilfreds eller meget utilfreds. Så det ser ikke umiddelbart ud som om de snævre kropsidealer har medført en generel utilfredshed med kroppen blandt de unge i undersøgelsen, selvom der er en del unge, som ikke er helt tilfredse med deres kroppe. Tabel 2: Hvor tilfredse er unge med deres egen krop? Køns- og aldersfordelt. Hvor tilfreds eller utilfreds er du med din krop? Utilfreds eller meget utilfreds Hverken tilfreds eller utilfreds Tilfreds eller meget tilfreds Unge mænd: ***7,7% 20,1% ***72,2% årige mænd **6,1% **18,4% **75,5% årige mænd **9,4% **22,1% **68,5% Unge kvinder: ***14,2% 25,2% ***60,5% årige kvinder *14,4% *22,2% *63,4% årige kvinder *14,0% *28,6% *57,5% Alle unge 10,9% 22,6% 66,5% Som det ligeledes fremgår af tabellen, er der dog også her betydelige køns- og aldersforskelle. Der er således signifikant flere unge mænd (72,2 pct.) end unge kvinder (60,5 pct.) i gruppen af tilfredse eller meget tilfredse, mens der er signifikant flere unge kvinder (14,4 pct.) end unge mænd (7,7 pct.) i gruppen af utilfredse eller meget utilfredse. Hos begge køn ser vi desuden, at tilfredsheden er mindre blandt de årige end blandt de årige. Der er således færre i den ældste aldersgruppe hos begge køn, som er tilfredse eller meget tilfredse. Sammenholder vi tilfredshedsmønstrene med optagethedsmønstrene, kan vi se, at en større eller mindre tilfredshed med egen krop i vid udstrækning optræder de samme steder som en større eller mindre optagethed af udseendet: de unge kvinder er generelt mere optagede af deres udseende end de unge mænd og er tilsvarende mere utilfredse med deres krop, ligesom de årige unge mænd er mere optagede af deres udseende end de yngste og tilsvarende mere utilfredse med deres kroppe. Hos kvinderne er den ældste aldersgruppe dog mere utilfredse med deres egen krop end den yngste, uagtet at den ældste aldersgruppe går en anelse mindre op i udseendet end de yngste. Så her brydes tilbøjeligheden til, at tilfredshed og optagethed svinger op og ned 122\n5 på samme måde. Den ældste gruppe af unge kvinder viser tværtimod, at en højere grad af utilfredshed med kroppen kan være forbundet med en lavere grad af optagethed af udseendet. Den slanke, hårde krop, hvor fedtet er minimeret og musklerne er trimmet, er blevet et kropsideal for både unge kvinder og mænd (Sørensen, N.U. 2008, Nielsen m.fl. 2010). Den enkeltes kropsvægt er en blandt flere indikatorer på, hvordan den enkeltes krop placerer sig i forhold til dette ideal. Det er derfor ikke overraskende, at vægt og vægtsvingninger er genstand for megen opmærksomhed i disse år. Ens vægt er således i sig selv blevet et tegn på, om man har en god eller en dårlig krop. Med henblik på at få et indblik i, hvor meget vægten fylder i den enkelte unges bevidsthed og hverdagsliv, har vi derfor spurgt de unge om, hvor ofte de tænker på deres vægt. Af tabel 3 fremgår det, at omkring hver tredje ung (33 pct.) ofte eller altid tænker på sin vægt, mens halvdelen (49,9 pct.) sjældent eller aldrig gør det. Resten svarende til 17,1 pct. af de unge angiver, at de tænker på deres vægt engang imellem. Tabel 3: Hvor ofte tænker unge på, hvad de vejer? Køns- og aldersfordelt Hvor ofte tænker du på din vægt? Ofte eller altid Hverken ofte eller sjældent Sjældent eller aldrig Unge mænd: ***24,8% 15,2% ***60,0% årige mænd ***20,9% ***14,6% ***64,5% årige mænd ***29,1% ***15,8% ***55,1% Unge kvinder: ***41,6% 19,0% ***39,5% årige kvinder 39,1% 19,0% 42,0% årige kvinder 44,3% 19,0% 36,7% Alle unge 33,0% 17,1% 49,9% Også her spiller køn og alder dog en betydelig rolle. Der er således signifikant flere unge kvinder end mænd, der ofte eller altid tænker på deres vægt. Det gælder dog især i gruppen af årige, hvor andelen af kvinder (39,1 pct.), der ofte eller altid tænker på deres vægt, er næsten dobbelt så stor som andelen af mænd (20,9 pct.). Blandt gruppen af årige er forskellen mellem kønnene en anelse mindre: her tænker 44,3 pct. af kvinderne ofte eller altid på deres vægt, mens det samme er tilfældet for 29,1 pct. af mændene. Samtidig er andelen af unge mænd på begge alderstrin, der sjældent eller aldrig tænker på deres vægt, signifikant højere end andelen af kvinder: 64,5 pct. af de årige mænd tænker sjældent eller aldrig på deres vægt, mens det samme er tilfældet for 42 pct. af kvinderne. Blandt de årige er tallene faldet nogenlunde lige meget hos begge køn: mens 55,1 pct. af mændene i denne aldersgruppe sjældent eller aldrig tænker på deres vægt, gælder det for 36,7 pct. af kvinderne. Hos begge køn kan vi således konstatere, at der i den ældste aldersgruppe på den ene side er flere, der ofte eller altid tænker på deres vægt, mens der på den anden side er fær- 123\n6 re, som sjældent eller aldrig gør det. Der er en klar tendens til, at de ældste unge i undersøgelsen uanset køn kærer sig mere om deres vægt end de yngste unge. Det er dog kun blandt de unge mænd, at tendensen er statistisk signifikant. Ser vi alene på tilkendegivelsen af, at man tænker meget eller altid på vægten, kan vi dog konstatere, at springet fra de yngste til de ældste mænd er større end springet fra de yngste til de ældste kvinder. Så selvom kvinderne i begge aldersgrupper ligger på et højere niveau end mændene, dvs. at en større andel af dem tænker meget eller altid på deres vægt, så er afstanden mindre i den ældste aldersgruppe end i den yngste. Hermed genfinder vi de kønsmønstre, vi også så i forhold til de unges optagethed af udseendet og tilfredshed med kroppen, hvor de unge mænd, populært sagt, også nærmede sig de unge kvinder med alderen. Det er yderligere værd at notere, at kvindernes optagethed af vægten, trods den mindskede afstand til mændene, ser ud til at øges med alderen ganske som det var tilfældet med deres utilfredshed med kroppen, men modsat deres optagethed af udseendet generelt, der som bekendt faldt med alderen. Spørgsmålet er, om den øgede utilfredshed med kroppen, som vi ser hos kvinderne, således med alderen i højere grad forbindes med et øget fokus på et særligt aspekt ved kroppen nemlig vægten end til en optagethed af udseendet generelt? Tøj er et vigtigt aspekt af det at gå op i sin krop og det ydre. Med tøjet kan man fremhæve bestemte aspekter af kroppen, iscenesætte denne, så den tager sig bedst muligt ud. Men tøjet handler også i videre forstand om at iscenesætte sig selv: gennem tøjet kan man sende et signal til omverdenen om, hvem man er som individ. Mens tøj tidligere overvejende blev brugt til at udtrykke, hvilken samfundsgruppe man tilhørte, er forventningen i dag således, at tøjet har karakter af et selvudtryk. Selvudtrykket udformes dog i et komplekst samspil med en markering af et gruppetilhørsforhold. Gennem tøjet udtrykker man altså ikke bare sig selv men også en forbindelse til bestemte sociale og kulturelle grupper, hvis stilkoder danner udgangspunkt for selvudtrykket, som dog helst ikke må ligge for tæt på koderne, da det så mister sin karakter af selvudtryk. Denne dobbelthed kan være svær at mestre, så selvom det ofte siges, at i dag er alt tilladt, kræver det betydelige kompetencer for unge mennesker i dag at iføre sig det rigtige tøj (Illeris m.fl. 2009). Vi har derfor spurgt de unge, om de synes, det er et pres at gå i det rigtige tøj. Som det fremgår af tabel 4, oplever omkring 42 pct. af de unge i denne undersøgelse, at presset for at gå i det rigtige tøj er af nogen betydning (24 pct.), stort eller meget stort (18,1 pct.). Hele 57,1 pct. oplever dog kun et lille eller meget lille pres. 124\n7 Tabel 4: Unges vurdering af i hvilket omfang, det er et pres for dem at skulle gå i det rigtige tøj Hvor stort et pres er det for dig at gå i det rigtige tøj (bestemte mærker tøj eller tøjmoder osv.)? Lille eller meget lille pres Hverken stort eller lille pres Stort eller meget stort pres Unge mænd: 57,4% 23,6% 19,1% årige mænd 58,2% 22,4% 19,4% årige mænd 56,4% 24,9% 18,7% Unge kvinder: 56,7% 26,1% 17,2% årige kvinder *55,2% *25,1% *19,8% årige kvinder *58,3% *27,3% *14,4% Alle unge 57,1% 24,8% 18,1% Mens de unge kvinder på de andre områder ligger over de unge mænd, ser vi her en ganske ligelig kønsfordeling: mens 43,3 pct. af de unge kvinder oplever, at presset for at gå i det rigtige tøj er af nogen betydning, stort eller meget stort, gælder det samme for 42,7 pct. af de unge mænd. Lidt flere unge mænd (57,4 pct.) end kvinder (56,7 pct.) oplever derfor også et lille eller meget lille pres for at gå i det rigtige tøj. Skelner vi mellem kategorierne pres af nogen betydning og stort/meget stort pres, ser det ud til, at flere unge mænd (19,1 pct.) end unge kvinder (17,2 pct.) oplever et stort eller meget stort pres. Forskellen er ikke statistisk signifikant, men indicerer dog, at de unge mænd er mere tilbøjelige til at befinde sig i ekstremerne end de unge kvinder. Alder synes at være af mindre betydning for oplevelsen af pres blandt de unge som helhed, selvom vi dog kan konstatere, at der er en mindre andel af de ældste unge end af de yngste, der oplever, at presset for at gå i det rigtige tøj er af nogen betydning, stort eller meget stort. Dvs., at presset, populært sagt, ser ud til at aftage en smule med alderen. Disse forskelle er dog ikke signifikante bortset fra de forskelle, der gør sig gældende hos kvinderne. Blandt de yngste kvinder er det således 19,8 pct., der oplever således et stort eller meget stort pres, mens det samme blot er tilfældet for 14,4 pct. af de ældste kvinder. Presset for at gå i det rigtige tøj falder på flere måder ved siden af de øvrige områder. Ikke mindst fordi det i modsætning til udseendets betydning, utilfredsheden med kroppen og optagetheden af vægt er lige stort hos de unge kvinder og de unge mænd. De to køn føler sig m.a.o. lige pressede til at gå i det rigtige tøj. Det er dog ikke det samme som, at de føler sig pressede på samme måde. I undersøgelsen har vi ikke videre udforsket, hvori det oplevede pres består. Kvalitativ forskning peger imidlertid på, at unge mænd er mere optaget af mærketøj end unge kvinder og i højere grad vurderer sig selv og hinanden på, om mærkerne er rigtige, dyre mv. Kvinderne blander i højere grad end mændene dyre og billige tøjmærker men er til gengæld mere optagede af, 125\n8 om det tøj, de ifører sig, rammer et selvudtryk, som på én og samme tid adskiller sig fra og refererer til stilkoderne i de sociale og kulturelle grupper, de forbinder sig med (fx Nielsen m.fl. 2010). I det omfang, det er sådanne tilbøjeligheder, presset blandt de unge i undersøgelsen refererer til, kan man konstatere, at begge dele giver et nogenlunde lige stort pres, men at det er pres, som i nogen grad kan handle om forskellige ting. Men hvilke sammenhænge er der mellem det at føle et stort pres for at gå i det rigtige tøj, ofte at tænke på sin vægt og tillægge udseendet stor på den ene side og det at være utilfreds med kroppen op den anden side? Som det fremgår af tabel 5, tillægger 59,1 pct. af de unge, der er utilfredse eller meget utilfredse med deres kroppe, udseendet stor eller meget stor betydning, mens det samme er tilfældet for 49,6 pct. af alle de unge. På samme måde tænker 66,8 pct. af de unge, der er utilfredse eller meget utilfredse med deres kroppe, ofte eller altid på deres vægt, mens det samme er tilfældet for 33,1 pct. af alle de unge. På den anden side synes kun 17 pct. af de unge, der er utilfredse eller meget utilfredse med deres kroppe, at det er et stort eller meget stort pres at går i det rigtige tøj, mens det samme er tilfældet for 18,3 pct. af alle de unge i undersøgelsen. Og endnu flere nemlig 19,5 pct. af de unge, der er tilfredse eller meget tilfredse med deres kroppe, synes det er et stort eller meget stort pres at gå i det rigtige tøj. Så det er altså ikke alle slags fokus på krop og ydre, der ser ud til at være forbundet med kropsproblematikker som utilfredshed med egen krop. Tabel 5: Sammenhæng mellem unges tilfredshed med deres krop og deres vurderinger af 1) betydningen af eget udseende, 2) hvor stort et pres det er at skulle gå i det rigtige tøj og 3) hvor ofte de tænker på deres egen vægt Synes udseendet har stor eller meget stor betydning Synes det er et stort eller meget stort pres at gå i det rigtige tøj Tænker ofte eller altid på sin vægt Utilfreds eller meget utilfreds 59,1% 17,0% 66,8% Hverken tilfreds eller utilfreds 46,2% 15,6% 42,5% Tilfreds eller meget tilfreds 49,2% 19,5% 24,4% Alle unge 49,6% 18,3% 33,1% Chi square test : P = 0,000 for alle sammenhænge vist i tabellen Tallene i tabel 5 indicerer derimod, at de slags fokus, der er mest udbredte blandt de unge kvinder i undersøgelsen det at tillægge udseendet stor betydning og ofte at tænke på sin vægt er forbundet med større utilfredshed end de slags fokus, der er mere ligeligt fordelt blandt de unge kvinder og mænd det at opleve et stort eller meget stort pres for at gå i det rigtige tøj. Går man bag om tallene, kan man imidlertid konstatere, at der ikke er nævneværdig forskel på de unge mænd og kvinder, der giver udtryk for, at de har de pågældende slags fokus. De unge kvinder, der tillægger udseendet stor eller meget stor betydning og ofte 126\n9 tænker på deres vægt, er således ikke mere tilbøjelige til at være utilfredse eller meget utilfredse med deres krop end de unge mænd, der gør det samme, ligesom de unge mænd, der oplever et stort eller meget stort pres for at gå i det rigtige tøj, ikke er mere tilbøjelige til at være tilfredse eller meget tilfredse med deres krop end de unge kvinder, der oplever samme pres. Sammenhængen mellem det at have et bestemt fokus på krop og ydre og det at være tilfreds eller utilfreds med kroppen er altså tilsyneladende relativt uafhængig af køn. Har man et bestemt fokus på kroppen, er man mere tilbøjelig til at være tilfreds eller utilfreds med kroppen, uanset hvilket køn man har. 3. Spiserelaterede adfærdsformer Men ét er, hvordan de unge forholder sig til og oplever forskellige aspekter af krop og ydre, som vi har belyst ovenfor. Noget andet er, hvordan de unge handler i forhold til disse størrelser. I de næste to afsnit vil vi derfor belyse nogle af de adfærdsformer, som de unge har i forhold til krop og ydre. I dette afsnit vil vi sætte fokus på en række spiserelaterede adfærdsformer, som slankekur og opkastninger. I det efterfølgende afsnit vil vi så sætte fokus på en række adfærdsformer, der ikke er spiserelaterede, som fitnesstræning og brug af doping. I begge afsnit bevæger vi os fra adfærdsformer, der umiddelbart fremstår ganske uproblematiske, til adfærdsformer, der tydeligvis er problematiske. Afsnittene kan dog ikke indkredse diagnostiske lidelser som anoreksi, bulimi, megareksi osv. blandt de unge. Sidst i kapitlet vil vi dog undersøge, om der er sammenhænge mellem de forskellige adfærdsformer og forskellige aspekter af de unges subjektive oplevelse af sig selv og deres liv. Figur 1 giver et overblik over, hvilke spiserelaterede adfærdsformer, de unge i undersøgelsen nogensinde har haft. Som det fremgår af figuren, er slankekuren den mest udbredte form for spiserelateret adfærd blandt de unge i undersøgelsen: 35 pct. af de unge har således prøvet at være på slankekur. Næsten lige så mange 34,9 pct. har prøvet at spise uhæmmet meget på kort tid med ubehag til følge. Hver fjerde 24,7 pct. har prøvet at tælle kalorier, mens lidt under hver fjerde 23 pct. har følt skyld over at spise. Lidt over hver tiende 11,6 pct. har prøvet at sulte sig selv, mens 8,5 pct. af de unge har prøvet at kaste op med vilje. Deler vi disse tal på køn, kan vi se, at fem ud af de seks spiserelaterede adfærdsformer er mere udbredte blandt de unge kvinder end blandt de unge mænd. At have spist uhæmmet meget på kort tid er den eneste spiserelaterede adfærdsform, som er mest udbredt blandt de unge mænd. Og det er faktisk den adfærdsform, hvor kønsforskellen er mindst. Næsten lige så mange unge kvinder (33,3 pct.) som unge mænd (36,3 pct.) har således prøvet at spise uhæmmet meget på kort tid. 127\n10 Ser vi på de øvrige adfærdsformer, ligger kvinderne imidlertid på en klar førsteplads. Der er eksempelvis over dobbelt så stor andel af de unge kvinder (32,5 pct.) som af de unge mænd (13,8 pct.), der har prøvet at føle skyld over at spise. Også mere end dobbelt så mange unge kvinder (16 pct.) som unge mænd (7,3 pct.) har prøvet at sulte sig selv. Lidt under dobbelt så mange unge kvinder (10,8 pct.) som mænd (6,3 pct.) har prøvet at kaste op med vilje. Det samme gælder for de unge, der har prøvet at være på slankekur (43,3 pct. kvinder mod 27 pct. mænd). Kønsforskellen er ikke helt så stor for de unge, der har prøvet at have behov for at kontrollere kalorieindtag (28 pct. kvinder mod 21,6 pct. mænd). Men det ændrer ikke ved, at de unge kvinder i vores undersøgelse i langt højere grad end de unge mænd ser ud til at orientere sig mod krop og ydre gennem spiserelaterede adfærdsformer. Tallene ser lidt anderledes ud, når vi fokuserer på de spiserelaterede adfærdsformer, som de unge i undersøgelsen har praktiseret indenfor den seneste uge. Som det fremgår af tabel 6, ligger kalorietælling, der lå på en tredjeplads på nogensinde-listen, nu på førstepladsen: 9,1 pct. af de unge i undersøgelsen har således haft behov for at kontrollere kalorier indenfor den seneste unge. Lidt færre 8,8 pct. har følt skyld over at spise indenfor den seneste uge, hvorved denne adfærdsform rykker fra en fjerdeplads på nogensinde-listen til en andenplads. På tredjepladsen med 8,1 pct. følger slankekuren, der er rykket to pladser ned. Det samme gælder nogensinde-listens to er at have spist uhæmmet meget på kort tid som nu ligger på en fjerdeplads med 5,3 pct. De to sidste spiserelaterede adfærdsformer at have sultet sig og kastet op med vilje ligger stadig på femte- og sjettepladsen med hhv. 0,9 pct. og 0,5 pct. Deler vi disse tal på køn, kan vi ydermere konstatere, at alle de seks spiserelaterede adfærdsformer er mere udbredt blandt de unge kvinder end blandt de unge mænd. Det gælder endog det at have spist uhæmmet meget på kort tid, der var den eneste adfærdsform på nogensinde-listen, som var mere udbredt blandt de unge mænd end blandt de unge 128\n11 kvinder. Og ikke nok med det: forskellen mellem kønnene er generelt større her end på nogensinde-listen. Størst forskel kan ses på den andel af de to køn, der har kastet op med vilje indenfor den seneste uge det gælder for mere end fire gange så mange unge kvinder som unge mænd. Mere end tre gange så mange unge kvinder som mænd har endvidere følt skyld over at spise indenfor den seneste uge. Dobbelt så mange unge kvinder som mænd har sultet sig, og næsten dobbelt så mange har været på slankekur indenfor den seneste uge. Lidt mindre er forskellen på de unge kvinder og mænd, der har haft behov for at kontrollere kalorier indenfor den seneste uge. Tabel 6: Spiserelaterede adfærdsformer blandt unge indenfor den seneste uge Unge mænd Unge kvinder Alle unge Slankekur indenfor en den seneste uge ***5,7% ***10,5% ***8,1% Skyld over at spise indenfor den seneste uge ***4,2% ***13,5% ***8,8% Har haft behov for at kontrollere kalorier indenfor den seneste uge ***7,1% ***11,2% ***9,1% Har kastet op med vilje indenfor den seneste uge ***0,2% ***0,9% ***0,5% Har sultet sig indenfor den seneste uge ***0,6% ***1,2% ***0,9% Har spist uhæmmet indenfor den seneste uge *4,7% *5,8% *5,3% Det er ikke alle de spiserelaterede adfærdsformer, der er fremstillet i figur 1 og tabel 6, som i sig selv kan siges at være problematiske at have prøvet. Umiddelbart forekommer det eksempelvis ganske uproblematisk at have prøvet at være på slankekur eller have oplevet behov for at kontrollere sit kalorieindtag, om end graden af alvor naturligvis beror på de nærmere omstændigheder omkring disse handlinger, samt hvor mange gange den enkelte unge har udført dem i sit liv. Det samme gælder for det at have sultet sig selv, om end denne handling i sig selv må formodes at være forbundet med en vis alvor. Ser vi på sammenhængen mellem de spiserelaterede adfærdsformer og utilfredshed med kroppen, kan vi da også konstatere, at alle spiserelaterede adfærdsformer er forbundet med en øget utilfredshed med kroppen, men at visse adfærdsformer ikke desto mindre er forbundet med mere utilfredshed end andre. Af tabel 7 fremgår det, at gennemsnitligt 10,9 pct. af de unge er utilfredse med kroppen. Blandt de unge, der har prøvet at sulte sig selv, er utilfredshedstallet 24,8 pct. Blandt de unge, der har følt skyld over at spise, er tallet lidt lavere: 23,8 pct.. Og blandt de unge, der har været på slankekur, er tallet 19,4 pct. Det laveste tal 12,3 pct. finder vi blandt de unge, der har prøvet at spise uhæmmet meget på ganske kort tid med fysisk utilfredshed til følge. Men også dette tal ligger lidt højere end gennemsnitstallet for alle de unge i undersøgelsen. Det er derfor heller ikke overraskende, at utilfredshedstallet for de unge, der ikke har prøvet nogen af de spiserelaterede adfærdsformer, ligger et godt stykke under gennemsnitstallet for alle de unge i undersøgelsen: her er blot 5,2 pct. utilfredse med kroppen. 129\n12 Utilfredshedstallet er også lavere blandt de unge, der kun har prøvet én af de nævnte adfærdsformer: her er kun 7 pct. utilfredse. Jo friskere den pågældende spiseadfærdsform er, desto mere utilfredshed er den imidlertid forbundet med. En dobbelt så stor andel af de unge (14,3 pct.), der har prøvet én af de nævnte adfærdsformer indenfor den seneste uge, er således utilfredse med kroppen. Blandt de unge, der har prøvet to af de nævnte adfærdsformer indenfor den seneste uge, er hele 38 pct. utilfredse med kroppen, dvs., at utilfredsheden er næsten fire gange så stor blandt disse unge som blandt alle de unge i undersøgelsen. Interessant er det yderligere, at alle spiseadfærdsformerne uden undtagelse får utilfredsheden til at vokse mere hos de unge kvinder end hos de unge mænd. Dvs., at det at sulte sig selv, føle skyld over at spise, gå på slankekur eller noget helt fjerde i højere grad er forbundet til utilfredshed med kroppen blandt de unge kvinder end blandt de mænd. Når vi samtidig kan se, at utilfredsheden bliver større, jo flere adfærdsformer, man har prøvet, og at adfærdsformerne klumper sig mere sammen hos de unge kvinder, tegner der sig efterhånden et billede af de spiserelaterede adfærdsformer som noget, der ikke bare har større udbredelse men også har en mere alvorlig karakter hos de unge kvinder end hos de unge mænd. Tabel 7: Sammenhæng mellem unges tilfredshed med kroppen og spiserelaterede adfærdsformer Utilfreds/ meget utilfreds Hverken tilfreds eller utilfreds Tilfreds/ meget tilfreds Alle unge 10,9% 22,5% 66,6% Har været på slankekur ***19,4% ***31,0% ***49,5% Har følt skyld over at spise ***23,8% ***30,8% ***45,4% Har følt behov for at kontrollere det antal kalorier man spiser ***17,8% ***28,3% ***53,9% Har kastet op med vilje ***19,3% ***33,4% ***47,3% Har sultet sig selv *24,8% ***27,3% ***47,9% Har spist uhæmmet meget på ganske kort tid med fysisk ubehag til følge 12,3% *24,3% *63,4% Har ikke erfaring med nogen af delene ***5,2% ***15,6% ***79,2% Har svaret ja til at have gjort én af tingene nogensinde ***7,0% ***21,2% ***71,8% Har erfaring med én af tingene indenfor den seneste uge ***14,3% ***29,3% ***56,4% Har erfaring med to af tingene indenfor den seneste uge ***33,8% ***29,1% ***37,1% Selvom vores tal ikke direkte kan sammenlignes med tal fra andre undersøgelser, da vores spørgsmål ikke fuldstændig er tilpasset de spørgekategorier, der normalt bruges, fx til at indkredse spiserelaterede diagnoser som anoreksi og bulimi, synes de i vid udstrækning at være i samklang med anden forskning på området (Nielsen m.fl. 2010). Eksempelvis konkluderer Waaddegaard i sin undersøgelse af unges risikoadfærd i relation til spiseforstyrrelser, at unge kvinder havde signifikant højere forekomster af slankeadfærd, dårlig samvittighed, frygt for kontroltab og utilfredshed med sig selv end unge mænd (Waaddegaard 2002, 2003, 2010 og 2010a). 130\n13 4. Ikke-spiserelaterede adfærdsformer Slankekure, opkast, kalorietælling mm. er dog ikke de eneste adfærdsformer, de unge gør brug af i forhold til krop og ydre. I dette afsnit vil vi beskrive en række adfærdsformer, som på andre måder er rettet mod kroppen og det ydre: træning i fitnesscenter, doping og plastiske operationer. Som det fremgår af figur 2, træner ca. 40 pct. af alle de unge i undersøgelsen i fitnesscenter. I figuren kan vi ligeledes se, at det gælder for en større andel af de unge mænd (41,2 pct.) end de unge kvinder (37,7). Deler vi tallene på alder, kan vi endvidere se, at flere af de årige (41,4 pct.) end af de årig (37,7 pct.) træner i fitnesscenter, omend det for begge aldersgrupper gælder, at andelen af unge mænd er signifikant højere end andelen af unge kvinder. Uanset alder og køn er det dog relativt høje tal. Ifølge tal fra Idrættens Analyseinstitut (Pilgaard 2008 og Kirkegaard 2007) er det således blot 20 pct. af hele befolkningen, der træner i fitnesscenter. De unge har således i høj grad taget fitnesskulturen til sig. Kvalitativ forskning viser, de unge især sætter pris på, at de kan træne, når de har lyst og tid (Illeris m.fl. 2009, Nielsen m.fl og Kofod & Sørensen 2006). Mens træning i en fodboldklub eller badmintonforening indebærer, at man skal dukke op på særlige dage og bestemte tidspunkter, rummer træning i fitnesscentret i højere grad mulighed for improvisation, også selvom man går til holdtimer, da man ofte kan melde sig til i sidste øjeblik, og det ikke har de store konsekvenser for andre, hvis man alligevel ikke dukker op. Det er dog ikke ensbetydende med, at det sociale samvær ikke betyder noget for de unge fitnessdyrkere, eller at disse unge skulle være særligt individualistisk orienterede. Det er således velkendt, at mange unge tager i fitnesscentret og træner med en kammerat eller en gruppe venner (Illeris m.fl. 2009), og i denne undersøgelse kan vi endvidere se, at hele 40 pct. af de 131\n14 unge, der træner i fitnesscenter, også dyrker sport i en klub eller en forening, om end tallet falder med alderen blandt de årige gælder det 45,8 pct., mens det blot gælder for 33,5 pct. af de årige. Det er dog ikke enestående for fitnessdyrkerne. Også blandt de unge, der ikke træner i fitnesscenter, falder andelen, der dyrker idræt i forening eller klub, i takt med at ungdomslivet fyldes op af andre gøremål uddannelse, nye venner, arbejde, kæreste, fester osv. (Nielsen m.fl. 2004). Visse ungdomsforskere peger på, at fitnesskulturen rummer en idealisering af den perfekte krop, der får fitnessdyrkerne til at fokusere på fejl og mangler ved deres egne kroppe (fx Johansson 1998 og Nielsen m.fl. 2010). Der har i den forbindelse været megen fokus på unges brug af ulovlige og sundhedsfarlige medikamenter, som kan være med til at optimere det kropslige udbytte af fitnesstræningen, fx anabolske steroider, der bidrager til muskelopbygningen. Vi har derfor spurgt de unge i undersøgelsen, om de har taget eller har overvejet at tage anabolske steroider. Som det fremgår af figur 2, har 1,2 pct. af de unge taget anabolske steroider, mens 2,4 pct. har overvejet det. Det gælder dog signifikant flere unge mænd end kvinder: tre gange så mange unge mænd (1,8 pct.) som unge kvinder (0,6 pct.) har taget anabolske steroider, og mere end fire gange så mange unge mænd (3,9 pct.) som unge kvinder (0,9 pct.) har overvejet at tage dem. Mogensen (2005), der har undersøgt brugen af doping blandt unge i fitnesscentre, giver flere forklaringer på forskellene mellem kønnene bl.a. peger han på sammenhængen mellem maskulinitet og risikoadfærd. En anden forklaring kan være, at det mandlige kropsideal i højere grad end det kvindelige kropsideal fokuserer på muskler og muskelvolumen, som de anabolske steroider netop bidrager til at udvikle (fx Bach 2005 og Sørensen, A. 2008). Retter vi blikket mod plastiske operationer, vender kønsfordelingen imidlertid. Af samtlige unge i undersøgelsen har 3,1 pct. fået foretaget en kosmetisk operation, mens 8,2 pct. overvejer at få det. Det gælder dog for signifikant flere unge kvinder end mænd: mens 3,7 pct. af de unge kvinder har fået foretaget en kosmetisk operation, er det samme tilfældet for 2,4 pct. af de unge mænd. Ydermere overvejer næsten tre gange så mange unge kvinder (12 pct.) som unge mænd (4,4 pct.) at få en kosmetisk operation. For begge køn gælder, at flere af de årige end de årige svarer ja til de to spørgsmål, hvilket endnu engang understreger den intensiverede relation til krop og ydre, som vi løbende har kunnet konstatere blandt de ældste unge. Her må denne tendens dog også ses i lyset af, at visse operationer først er mulige, når man er fyldt 18 år. Og hvilke operationer har de unge så fået? De fleste af de unge, der angiver at have fået en operation, nævner operation i ansigtet (40,6 pct.), derefter følger andet (33 pct.), 132\n15 brystreduktion (12,3 pct.), brystforstørrelse (8,5 pct.) og fedtsugning og penisoperation (3,8). Anderledes ser det ud med de operationer, de unge overvejer at få: her er brystforstørrelse på en klar førsteplads (40 pct.), så kommer operation i ansigtet (22 pct.), fedtsugning (14,4 pct.), andet (13,4 pct.), brystreduktion (5,2 pct.) og til sidst penisoperation (0,5 pct.). De unge, der enten har fået foretaget eller overvejer at få en operation, er ikke blevet spurgt nærmere ind til begrundelsen for deres operationer. I tabel 8 kan vi imidlertid se, hvilke sammenhænge der måtte være mellem de unges utilfredshed med kroppen og deres tilbøjelighed til at få eller overveje at få kosmetiske operationer. Som vi også så i tabel 2, 5 og 7, er 10,9 pct. af alle de unge i undersøgelsen utilfredse eller meget utilfredse med kroppen. Zoomer vi ind på de unge, der har fået eller overvejer at få en kosmetisk operation, bliver tallet imidlertid signifikant højere: 22,3 pct. af de unge, der overvejer at få lavet en kosmetisk operation, er således utilfredse eller meget utilfredse med kroppen, mens det samme gælder for 20,6 pct. af dem, der har fået lavet en kosmetisk operation. Dette kunne indicere, at en operation har en tilbøjelighed til at mindske den utilfredshed, der er forbundet med at overveje en operation. Men utilfredshedstallet blandt de opererede er stadig dobbelt så højt som utilfredshedstallet for alle de unge i undersøgelsen, så man kan langt fra sige, at en operation får utilfredsheden ned på et gennemsnitligt niveau. I tabel 8 kan vi endvidere se, at utilfredshedstallet for unge, der har overvejet eller har taget anabolske steroider ligger meget tættere på utilfredshedstallet for alle de unge i undersøgelsen. 12, 9 pct. af de unge, der har taget anabolske steroider er således utilfredse med deres krop, mens det samme gælder for 9,4 pct. af de unge, der overvejer at tage det. De unge, der overvejer at tage anabolske steroider synes endog i højere grad end alle unge i undersøgelsen at være tilfredse eller meget tilfredse med kroppen: mens gennemsnitstallet for alle unge er 66,6 pct., er hele 75,8 pct. af de unge, der overvejer at tage anabolske steroider tilfredse eller meget tilfredse med kroppen. De unge, der rent faktisk har prøvet at tage anabolske steroider, er dog ikke mere tilfredse end gennemsnittet. Tabel 8: Sammenhæng mellem unges tilfredshed med kroppen og ikke-spiserelaterede adfærdsformer Utilfreds eller meget utilfreds Hverken utilfreds eller tilfreds Tilfreds eller meget tilfreds Har du fået foretaget en kosmetisk operation? Har du taget eller overvejer at tage anabolske steroider? Træner i fitnesscenter Nej ***9,5% ***21,8% ***68,7% Har overvejet det ***22,3% ***28,8% ***48,8% Har fået ***20,6% ***28,0% ***51,4% Ja har taget 12,9% 20,8% 66,3% Ja - overvejer at tage 9,4% 14,8% 75,8% Nej 10,9% 22,8% 66,3% Ja **9,4% **20,3% **70,2% Nej **11,9% **24,0% **64,2% Alle unge 10,9% 22,5% 66,6% 133\n16 De unge, der træner i fitnesscenter, er til gengæld både mindre utilfredse og mere tilfredse end de unge i undersøgelsen, der ikke træner i fitnesscenter. 9,4 pct. af de unge, der træner i fitnesscenter er således utilfredse eller meget utilfredse med kroppen (mod 11,9 pct. af de unge, der ikke træner i fitnesscenter), mens 70,2 pct. af dem er tilfredse eller meget tilfredse med kroppen (mod 64,2 pct. af alle de unge, der ikke træner i fitnesscenter). Så i modsætning til plastikoperationer, der er omgærdet af en relativt høj utilfredshed med egen krop, og anabolske steroider, der ikke virker nævneværdigt ind på tilfredshedsgraden, er træning i fitnesscenter forbundet med lidt en større tilfredshed med egen krop. Den utilfredshed med egen krop, som fitnesskulturens idealisering af den perfekte krop ofte forbindes med, kan vi således ikke genfinde i vores undersøgelse. Tværtimod bryder træning i fitnesscenter med den tilbøjelighed, vi har konstateret i forhold til såvel spiserelaterede som ikke-spiserelaterede adfærdsformer i dette kapitel, nemlig at det i vid udstrækning er forbundet med en øget utilfredshed med egen krop at handle i forhold til krop og ydre. Træning i fitnesscenter er den eneste af de undersøgte handlemåder, der rent faktisk minimerer utilfredsheden. Det er undtagelsen, der bekræfter reglen. 5. Kropsorienteringer og cutting Men i hvilken udstrækning og på hvilke måder er de unges forhold til krop og ydre, som vi har beskrevet ovenfor, forbundet til de temaer, vi har belyst i rapportens øvrige kapitler? I tabel 9 belyser vi den forbindelse, der er mellem de unges forhold til krop og ydre på den ene side og cutting på den anden side. Og her ses bl.a. en sammenhæng mellem utilfredshed med kroppen og cutting: Mens 8,9 pct. af alle de unge i undersøgelsen har erfaringer med at skære i sig selv, er det samme tilfældet for hele 20,9 pct. af de unge, som er utilfredse eller meget utilfredse med deres krop, mod blot 6,4 pct. af de unge, som er tilfredse eller meget tilfredse med kroppen. Tabel 9: Sammenhæng mellem unges forhold til krop og ydre og erfaring med cutting Har skåret i sig selv Utilfreds eller meget utilfreds 20,9% Tilfredshed med kroppen Tilfreds eller meget tilfreds 6,4% Har prøvet at sulte sig selv 32,7% Har taget anabolske steroider 7,3% Alle unge 8,9% Chi square test: P <0,001 for alle sammenhænge Endnu tydeligere er sammenhængen mellem det at have sultet sig selv og cutting: Hele 32,7 pct. af de unge, der nogensinde har prøvet at sulte sig selv, har ligeledes prøvet at skære i sig selv, mens det samme blot er tilfældet for 6,4 pct. af de unge, der ikke har prøvet at sulte sig selv. Og det at have sultet sig selv er ikke enestående. Går vi bagom tallene i tabellen, 134\n17 viser det sig nemlig, at alle de spiserelaterede adfærdsformer, vi har belyst i dette kapitel, er forbundet til en øget tilbøjelighed til at skære i sig selv. Det er dog ikke tilfældet for de ikke-spiserelaterede adfærdsformer. Som det fremgår af tabellen, har 7,3 pct. af de unge, som har taget anabolske steroider, ligeledes skåret i sig selv, hvilket er lavere end tallet for alle de unge i undersøgelsen. Så det at tage anabolske steroider ser tværtimod forbundet ud til at være forbundet med en mindsket tilbøjelighed til at skære i sig selv. Men går man bagom tallene og tager forbehold for, at der er væsentligt flere unge mænd end kvinder, der har erfaring med anabolske steroider, så mindskes denne tilbøjelighed dog ikke. 6. Kropsorienteringer og selvmordsadfærd I tabel 10 belyser vi forbindelseslinjerne mellem de unges forhold til krop og ydre og deres selvmordsadfærd. Også her ses betydelige sammenhænge: Mens 16,6 pct. af alle de unge i undersøgelsen på et tidspunkt i livet har overvejet at tage deres eget liv, er det samme tilfældet for hele 37,5 pct. pct. af de unge, som er utilfredse eller meget utilfredse med deres krop. Væsentligt færre af de unge, som er tilfredse eller meget tilfredse med kroppen, nemlig 12,5 pct., har overvejet at tage deres liv. Tabel 10: Sammenhæng mellem unges forhold til krop og ydre og selvmordsovervejelser og -forsøg Tilfredshed med kroppen Har nogensinde overvejet at tage sit eget liv Har nogensinde forsøgt at tage sit eget liv (ud af alle) Utilfreds eller meget utilfreds 37,5% 12,1% Tilfreds eller meget tilfreds 12,5% 2,7% Har prøvet at sulte sig selv 43,7% 12,9% Har taget anabolske steroider 39,0% 7,1% Alle unge 16,6% 4,1% Chi square test: P = 0,000 for alle sammenhænge vist i tabellen 12,1 pct. af de unge, der er utilfredse eller meget utilfredse med deres krop, har endvidere forsøgt at tage deres eget liv, mod 4,1 pct. af alle de unge i undersøgelsen og blot 2,7 pct. af de unge, der er tilfredse eller meget tilfredse med kroppen. Der er også en tydelig sammenhæng mellem det at have sultet sig og selvmordsadfærd: 43,7 pct. af de unge, der har sultet sig, har således overvejet at tage deres eget liv, mens det samme er tilfældet for 12,6 pct. af de unge, der ikke har sultet sig. 12,9 pct. af de unge, der har sultet sig, har endvidere forsøgt at begå selvmord, mens det samme gælder for 4,1 pct. af de unge, der ikke har sultet sig. Vi kan ydermere konstatere en betydelig sammenhæng mellem det at tage anabolske steroider og selvmordsadfærd: 39 pct. af de unge, der har taget anabolske steroider, har overvejet at tage deres eget liv, mens 7,1 pct. har forsøgt at gøre det begge disse tal er signifikant højere end tallene for alle de unge i undersøgelsen. 135\n18 7. Kropsorienteringer og mobning I tabel 11 kan vi yderligere konstatere en sammenhæng mellem de unges forhold til krop og ydre og deres erfaringer som mobbeofre. Mens 18,9 pct. af alle de unge i undersøgelsen tilkendegiver, at de ofte er blevet mobbet i skolen, gælder det for hele 29,6 pct. af de unge, der er utilfredse eller meget utilfredse med deres krop, og for blot 16,5 pct. af de unge, der er tilfredse eller meget tilfredse med kroppen. Hele 31,5 pct. af de unge, der har sultet sig selv, er ofte blevet mobbet, og det samme gælder for 25 pct. af de unge, der har taget anabolske steroider. Tabel 11: Sammenhæng mellem unges forhold til krop og ydre og erfaring med mobning Er ofte blevet mobbet i løbet af skoletiden (0.-10.kl.) Har ofte mobbet andre i løbet af skoletiden (0.-10.kl.) Tilfredshed med kroppen Utilfreds eller meget utilfreds ***29,6% 5,3% Tilfreds eller meget tilfreds ***16,5% 5,8% Har prøvet at sulte sig selv ***31,5% 4,7% Har taget anabolske steroider 25,0% ***22,0% Alle unge 18,9% 5,6% Der er ikke nogen signifikant sammenhæng mellem det ofte at have mobbet andre på den ene side og det at være utilfreds med kroppen og have sultet sig selv på den anden side, om end lidt færre af de unge, der har prøvet at sulte sig selv, ofte har mobbet andre. Anderledes ser det dog ud, når man kigger på det at have taget anabolske steroider. Næsten fire gange så mange af de unge, der har taget anabolske steroider (22 pct.), som af alle de unge i undersøgelsen (5,6 pct.), har således ofte mobbet andre. Så det at have taget anabolske steroider er både forbundet til det at være mobbeoffer og mobber, om end sammenhængen med det at være mobber er særligt udpræget. 8. Kropsorienteringer og ensomhed Som det fremgår af tabel 12 er sammenhængen mellem det at have taget anabolske steroider og ensomhed imidlertid noget mere kompleks. På den ene side minimerer det at have taget anabolske steroider tilbøjeligheden til ofte at føle sig isoleret og ofte at føle sig holdt udenfor. På den anden side øger det at have taget anabolske steroider tilbøjeligheden til ofte at savne nogen at være sammen med. Der er dog ingen af disse sammenhænge, som er statistisk signifikante. Sammenhængen mellem det at have sultet sig selv og ensomhed er til gengæld klokkeklar: 12,3 pct. af de unge, der har prøvet at sulte sig selv, har ofte følt sig isoleret, hvilket er næsten tre gange så mange som tallet for alle de unge i undersøgelsen. 18,9 pct. af de unge, der har prøvet at sulte sig selv, savner ofte nogen at være sammen med et tal, der 136\n19 er dobbelt så stort som tallet for alle de unge i undersøgelsen. Og endelig føler 4 pct. af de unge, der har prøvet at sulte sig selv, at de ofte bliver holdt udenfor, hvilket også er dobbelt så mange som andelen af alle de unge i undersøgelsen. Tabel 12: Sammenhæng mellem unges forhold til krop og ydre og ensomhed Tilfredshed med kroppen Føler sig ofte isoleret Føler ofte savn af samvær med andre Føler sig ofte holdt udenfor Utilfreds eller meget utilfreds ***12,2% ***16,2% ***5,3% Tilfreds eller meget tilfreds ***3,4% ***7,5% ***1,5% Har prøvet at sulte sig selv ***12,3% ***18,9% ***4,0% Har taget anabolske steroider 2,4% 17,1% 0,0% Alle unge 4,8% 8,8% 1,9% Samme tilbøjelighed kan vi se i forhold til utilfredshed med kroppen: Næsten tre gange så mange af de unge, der er utilfredse eller meget utilfredse med deres krop (12,2 pct.), som af alle de unge i undersøgelsen, føler sig således ofte isolerede. Næsten dobbelt så mange (16,2 pct.) savner ofte nogen at være sammen med. Og endelig føler mere end dobbelt så mange (5,3 pct.) sig ofte holdt udenfor. Til gengæld kan vi se en mindre om end statistisk signifikant tilbøjelighed til, at tilfredshed med kroppen mindsker tallene på alle tre ensomhedsparametre. 9. Kropsorienteringer og helbred Utilfredshed med kroppen er ligeledes forbundet med en mere negativ vurdering af eget helbred. Som det fremgår af tabel 13, angiver 5,6 pct. af alle de unge i undersøgelsen, at deres helbred er dårligt eller meget dårligt, mens det samme er tilfældet for hele 13,2 pct. af de unge, der er utilfredse eller meget utilfredse med deres kroppe. Endvidere tilkendegiver 82,1 pct. af de unge i undersøgelsen, at deres helbred er godt eller meget godt, mens det samme er tilfældet for 68,9 pct. af de unge, der er utilfredse eller meget utilfredse med kroppen. Tabel 13: Sammenhæng mellem unges forhold til krop og ydre og deres vurdering af eget helbred Tilfredshed med kroppen Dårligt eller meget dårligt Hvordan vurderer du dit eget helbred? Hverken dårligt eller godt Godt eller meget godt Utilfreds eller meget utilfreds ***13,2% ***17,9% ***68,9% Tilfreds eller meget tilfreds ***4,5% ***9,8% ***85,7% Har prøvet at sulte sig selv ***11,4% ***16,1% ***72,5% Har taget anabolske steroider 10,0% 15,0% 75,0% Har overvejet 9,1% 18,2% 72,7% Har hverken taget eller overvejet 5,4% 12,1% 82,5% Alle unge 5,6% 12,3% 82,1% 137\n20 Som det ligeledes fremgår af tabellen, er tilfredshed med kroppen omvendt forbundet til en mere positiv vurdering af eget helbred. 85,7 pct. af de unge, der er tilfredse eller meget tilfredse med deres kroppe, tilkendegiver således, at deres helbred er godt eller meget godt, hvilket er flere end tallet for alle de unge i undersøgelsen. Ydermere tilkendegiver 4,5 pct. af de unge, der er tilfredse eller meget tilfredse med deres kroppe, at deres helbred er dårligt eller meget dårligt, hvilket er signifikant færre end tallet for alle de unge i undersøgelsen. Det at have sultet sig selv slår næsten lige så negativt igennem i de unges helbredsvurderinger som det at være utilfreds med kroppen. 11, 4 pct. af de unge, der har sultet sig selv, angiver således, at de har et dårligt eller meget dårligt helbred et tal, der er dobbelt så højt som tallet for alle de unge. 72,5 pct. af de unge, der har sultet sig selv, angiver, at de har et godt eller meget godt helbred, hvilket er lavere end tallet for alle de unge i undersøgelsen. Også det at have taget anabolske steroider er forbundet til mere negative og tilsvarende mindre positive helbredsvurderinger. Disse tal er dog ikke statistisk signifikante, men understreger ikke desto mindre, at de unges kropsproblematikker er vævet sammen med deres oplevelse af deres helbred. 10. De unges oplevelse af sig selv og deres liv Vi vil nu se nærmere på, hvilken betydning de unges forhold til krop og ydre har for deres oplevelse af sig selv og deres liv. Igen vil vi tage udgangspunkt i de fire spørgsmål fra kapitel 2, hvor de unge er blevet bedt om at tage stilling til følgende spørgsmål: 1) om de har et godt liv, 2) om de har selvtillid, 3) om de har problemer, der gør det svært at klare hverdagen, og endelig 4) om, hvor populære de er i forhold til andre unge på deres egen alder. Læser man på tværs af tabel 14-17, hvor vi krydser de unge svar på disse spørgsmål med deres svar på spørgsmål om deres krop og ydre, kan man hurtigt konstatere, at der ikke er stor forskel på, hvordan de unges forhold til krop og ydre spiller sammen med de fire forskellige aspekter af de unges oplevelse af sig selv og deres liv, som gribes af de fire spørgsmål. Man kan eksempelvis se, at det at føle et stort pres for at gå i det rigtige tøj, det at ofte tænke på sin vægt og det at spise uhæmmet meget på kort tid kun i yderst begrænset omfang giver udsving på de fire trivselsforhold. Til gengæld kan man se, at det at være utilfreds med sin egen krop, at have sultet sig selv, at have prøvet at kaste op, at have følt skyld over at spise, at have fået eller overvejet at få en kosmetisk operation samt det at have taget anabolske steroider slår overordentligt negativt ud på alle fire trivselsforhold. Unge, der har haft en af disse oplevelser angiver m.a.o. i langt højere grad end gennemsnittet af alle de unge i undersøgelsen, at de har et dårligt liv, lav selvtillid, ofte har problemer, der gør det svært for dem at klare hverdagen, samt at de er mindre populære end andre unge på deres egen alder. Dét vil vi se lidt nærmere på. 138


The Fallen Angel - Prolog - Movellas\nOpdateret: 2 sep. 2011\nAmber er en pige på femten og går på High Scool. En dreng ved navn Damian begynder i hendes klasse. Amber falder med det samme for Damian's forførrende smil og hans gådefulde blik. Men hvorfor måtte hun ikke se hans ryg?\nDu sender mig endnu et af dine forførrende smil og trækker mig med ind i mørket. Jeg kan mærke dine arme omkring min krop, og din ånde på min kind. Dine læber er så tætte på mine at en milimeter vil sætte skæbnen på en prøve. Da vores læber endelig mødes, eksplodere rummet i et hvidt lys, og jeg når lige se dine sorte mørke øjne inden du lukker dine hvide vinger om mig og tager mig med op i himlen...\nEt alt afgørende kys...\nforførrende smil, sorte vinger., gådefulde blik


Avenue Q på Broadway 2019 - New York\nForbered dig på at grine under denne 2 timers præstation af Avenue Q på Broadway. Bust en tarm giggling på denne Tony Award-vindende musikalske featuring en halv-marionet, halv-menneskelige cast som de deler historien om en universitetsstuderende forsøger at gøre det som New York nybegynder. Det er en politisk ukorrekt, oprørsk, tage den typiske teaterforestilling.\nGå til de nye verdenstrin på din forudvalgte visetid. Grib dit sæde og forberede dig på denne gut-clenching, foul-mouthed, satiriske musikalske ydeevne, der kombinerer Sesame Street-stil dukker med en historie om en frisk ansigt nykommer til Big Apple.\nUanset om du har boet i New York, er du bare på besøg for første gang, er du sikker på at nyde forestillinger af sange som 'It Sucks to Be Me' kombineret med de humoristiske antics af showets menneskelige og dukketeater. Bemærk venligst, at forældre til yngre børn på grund af de voksne temaer på showet skal bruge deres skønsmæssige tilstedeværelse.


Jeg foreslår fruen, at vi giver hinanden oplevelser i fødselsdagsgave... - Kristeligt Dagblad\n"Hvis ikke jeg skal afsløres som fundamentalt tonedøv over for min elskedes behov, skal jeg finde på en gave, som er personlig, original og ikke upassende dyr," skriver Kåre Gade. Foto: ANDREW ATKINSON\n... et romantisk koncept, som yderligere har den fordel, at gaven kan indkøbes i sidste øjeblik på internettet\nJeg sidder og surfer efter en fødselsdagsgave til fruen. Jeg fokuserer på køkkenmaskiner. Det er ikke en god idé, men det er den mindst ringe, jeg har fået. Og muligvis også den sidste, for jeg kan ikke længere mærke min hjerne for handlingslammelse.\nFor nogle måneder siden fik jeg den perfekte gaveidé, foretog en mental parkering af indkøbet under Næsten Løste Opgaver og glemte alt om det. Inklusive, er det gået op for mig, hvad det var for en idé.\nDet er en misforståelse, at den perfekte gave handler om modtageren. Den handler om giveren. Hvis ikke jeg skal afsløres som fundamentalt tonedøv over for min elskedes behov, skal jeg finde på en gave, som er personlig, original og ikke upassende dyr. Nogle vil indvende, at en køkkenmaskine ikke lever op til nogen af kriterierne, men det er en luksus-betragtning, jeg ikke kan tillade mig kun knap en uge, før fruen fylder år.\nJeg er ved at bestille, da hun kommer ind. Jeg skynder mig at lukke browseren.\n”Hvad ønsker du dig egentlig i fødselsdagsgave?” spørger jeg.\n”Hvis jeg fortæller det, giver du mig noget andet,” siger hun.\n”Det er sandt,” siger jeg.\nUanset, hvor fantasiløse mine gaver gennem årene har været, har jeg aldrig nedladt mig til at købe noget fra hendes ønskeliste. Og nu har jeg besluttet, at hun skal have en køkkenmaskine.\nDagen efter bliver jeg grebet af tvivl. Er en køkkenmaskine en fornærmelse på linje med en støvsuger? Eller vil hun tænke, at jeg har købt den til mig selv? Jeg husker stadig det år, hun fik en digital tv-modtager. Jeg udsætter beslutningen til om aftenen.\nDa jeg kommer hjem, står der en enorm papkasse i entréen.\n”Du har købt en ny køkkenmaskine?” siger jeg.\n”Den er ikke ny. En af damerne i menighedsrådet havde to og solgte den ene til mig,” siger fruen.\nDet står klart, at det var den rigtige idé, jeg havde fået. Det står også klart, at jeg hurtigst muligt skal se at få en anden. Jeg vælger at sove på det og glemmer alt om gaven i tre dage. Da jeg to dage før fødselsdagen kommer i tanke om den, går jeg direkte fra handlingslammelse-fasen til blind-panik-fasen.\n”Kan vi ikke aftale, at vi giver hinanden oplevelser i fødselsdagsgave?” spørger jeg.\nDet forekommer mig at være et romantisk koncept, som yderligere har den fordel, at gaven kan indkøbes i sidste øjeblik på internettet og præsenteres i form af en kvittering i en kuvert. Jeg tilbringer aftenen med at surfe teaterforestillinger, weekendrejser og spændende restauranter. Jo mere jeg leder, des mere indlysende desperat virker projektet.\nDagen før dagen vågner jeg og husker pludselig den glemte idé: En grøn sweater, hun har kigget på flere gange, men synes er for dyr. Med andre ord en gave, som vil kaste et gyldent skær af generøsitet over giveren.\n”Jeg troede, jeg skulle have en oplevelse,” siger hun, da hun pakker den ud.\n”Jeg vidste, du gerne ville have sweateren,” siger jeg.\n”Men den er alt for dyr,” siger hun.\n”Ikke for dyr til dig, skat,” siger jeg.\nHun bytter den først efter fire dage. Det vælger jeg at tolke som en succes.\nVi betragter i tavshed den nye bordplade...\nDet sker regelmæssigt, at den yngste er flad sidst på måneden...\nFruen hævder, at hun kan lugte forskel på dansk og britisk svinekød\nVi har besluttet at gå i biografen. Det viser sig at der er forbløffende...


Klarer sig selv i eget hus: Hele Mandøs Mie rundede 100 år | ugeavisen.dk\nKlarer sig selv i eget hus: Hele Mandøs Mie rundede 100 år\nMie Laverentz har boet i mere end 60 år i det lille hvide hus med de grønne vinduer på Mandø. Fredag kunne hun så fejre sin 100 års fødselsdag. Foto: René Aunsbjerg Fogh\nMarie Laverentz - også kendt som Mie - har boet selv i huset over for kirken på Mandø i 34 år. Hun klarer stort set sig selv, og fredag havde hun 114 gæster til fest.\nMandø: Dannebrog var fredag hejst i langt de fleste flagstænger over hele Mandø for at fejre Marie Laverentz' - lokalt kendt som Mie - 100 års fødselsdag.\n- Jeg er vant til at være i fokus. Jeg holder gerne fest hvert femte år, for man kan jo ikke gå i byen uden selv at holde noget, lyder det fra Mie Laverentz, inden hele 114 gæster skulle fejre hende på Mandøcentret.\nGennem årene er en hel del af hendes fødselsdage blevet holdt i det hyggelige gamle hus med de grønne vinduer over for kirken. Mie har boet der siden 1949, efter hun flyttede til øen med husbonden Johannes.\nByrådsmedlem Kurt Bjerrum kom med blomster, portvin samt en hilsen fra borgmesteren til Mie Laverentz. Derudover fik Mie også en hilsen fra Dronningen. Det syntes Mie var rart, men derudover gav hun ikke meget for den ret korte hilsen. Foto: René Aunsbjerg Fogh\n- Vi havde været til ringridning og til andre arrangementer herovre, og da Johannes så, at det her hus var til salg, så ville han gerne flytte herover, og så var jeg jo nødt til at følge med. Men det har jeg ikke fortrudt, siger hun med et smil.\nDe havde i en årrække et landbrug med 4-5 køer, to heste og en gris, hvor Mie også var med i marken. Ellers har hun passet huset - men også været både kirketjener og en slags turistguide gennem årene.\nNyder sit lavloftede hus\nHun mistede en 16-årig søn i 1958 og sin mand i 1987. Så Mie har levet alene i huset siden da.\nHun får rengøringshjælp indimellem og hjemmehjælp to gange dagligt - primært for at få hjælp til at få strømper på.\n- Jeg laver selv mad, og det kan jeg godt lide, for så får jeg det, jeg vil ha', siger Mie, der også påpeger, at hun stadig nyder at bo i huset - blandt andet fordi bjælkerne inden for gør, at der er lavt til loftet.\n- Jeg kan jo nemt gå her uden at støde hovedet imod. Og jeg har også fået sat nye vinduer i for nogle uger siden, så jeg vil da gerne blive boende her. Jeg har det godt, for jeg har ingen skavanker, siger Mie, der hver dag går ture - hvis det ikke blæser og regner - ligesom hun læser avis og Familiejournalen.\n- Jeg tror, det er den friske luft herovre, der er med til, at jeg er blevet 100 år. Og den fred og ro, der er her, siger hun.\nMarie Laverentz blev 100 år fredag den 3. september. Hun kommer fra Stenderup, men har boet på Mandø siden 1949.\nMie mistede sin mand, Johannes, i 1987 og en søn i 1958, da han var 16 år. Ellers har hun to nevøer og en niece på sin egen side af stamtræet\nDa klokken nærmede sig 10.30, og festlighederne dermed skulle begynde, strøg skyerne til side og solen tittede frem - lige som Mie havde ønsket. Og så kunne hun blot stråle videre om kap med den, da alle gæsterne lykønskede hende.\nMie Laverentz havde hele 114 gæster til sin fødselsdagsfest i Mandøcentret. Foto: René Aunsbjerg Fogh