Dating A Tomboy - Køn\nSpilleren: Dating A Tomboy\nDet er altid en dårlig idé at foretage udslæt generaliseringer om en bestemt gruppe kvinder, og tomboys skal stå over for et angreb af falske antagelser. De kan nyde mere maskuline sysler; de foretrækker måske at tage Patriots-spillet ind end at gå i spaen; de kan have mere fyr venner end gal venner. Måske er de atletiske og villige til at skalere et rent rock ansigt, der efterlader mænd i panting jagt (en spændende situation), og måske bærer de ikke nederdele; men de ser stadig fantastiske ud i klubben, og du vil have et legitimt skud på at møde kvinder som denne.\nDer er visse måder at gå på at score en sådan kvinde, og mange af dem drejer sig om din evne til at være taktfuld og oprigtig. Du skal bevise, at du ikke tror på stereotyperne, du skal være følsom over for deres følsomhed og frem for alt andet skal du være realistisk. Hvis man ser på det fra et ligetil perspektiv, er det ikke helt så kompliceret at score en tomboy.\nHun er også en kvinde\nHun er muligvis i stand til at ramme et baseball, men det forhindrer hende ikke i at være kvinde. Måske er stereotype nr. 1, som alle tomboys støder på, at mænd tror, at den atletiske pige har en for mange X-kromosomer eller noget sådant vrøvl. Som et resultat tror de måske, at hun ikke har nogen interesse i ting som romantik og lidenskab; hun har for travlt med at køre mountainbikes eller campere ude på røret på NFL søndage. Nu, mens hun virkelig kan være afskrækkende for krumme, lacy pinkfarvede ting, er hun stadig en kvinde, der fortjener at blive behandlet som en kvinde. Hvis du viser, at du er villig til at behandle hende som den dame, hun er, får du store point for at se forbi hele tomboy-billedet. Du vil vise din respekt og følsomhed, og hun behøver ikke tage din hånd og føre dig til sandheden.\nForkæl hendes hobbyer\nOK, så hun nyder at være udendørs - benyt lejligheden til at udtrykke din interesse for lignende aktiviteter; det er en åbenbar åbning, hvis du er på jagt efter. Hvis du vælger at tage en lang vandretur, er der ikke nogen i miles og & hellip; ja, det er en anden potentiel gimme. Stå op og deltag i hendes hobbyer, og resultaterne skal utvivlsomt være positive. Desuden, hvis alt hvad du skal gøre er at hænge ud med hende og se sport, hvorfor skulle du nogensinde klage?\nFor flere tip om, hvordan du scorer en tomboy, læs videre ...


Nordania samarbejder med Tryg for at give dig den bedste forsikringsløsning.\nHusk at have dit registreringsnummer ved hånden. Dette er nøglen til at Tryg kan finde din forsikringsdækning.\nI tilfælde af skader, som f.eks. buler og stenslag, kan du anmelde skade hos Tryg på tlf. 87 31 87 39. Du kan også anmelde skaden online her.\nHar du spørgsmål vedrørende skader, kan du skrive til Tryg på nordaniaforsikring@tryg.dk.\nHvis du både har Nordania Forsikring ved Tryg og Nordania Assistance/Vejhjælp, kan du også anmelde skade hos Nordania Assistance på tlf. 70 15 13 15.\nBenytter du et af Trygs mange fordelsværksteder til reparation af din bil i forbindelse med en kaskoskade, har du mulighed for at få en lånebil i reparationsperioden. Tryg eller Nordania Assistance kan oplyse dig om fordelsværksteder når du anmelder skaden. Lånebilen stilles til rådighed fra første hverdag og for kørsel op til 100 kilometer per døgn. Brændstof, broafgifter, opgradering af bil samt afdækning af selvrisiko er ikke dækket.\nDu skal oplyse værkstedet om at du er forsikret gennem Tryg og at du ønsker at få stillet en lånebil til rådighed. Har du spørgsmål om lånebil er du altid velkommen til at kontakte Trygs skadeafdeling på tlf. 87 31 87 39.\nAnsvarsforsikring, kasko og brand, fastmonteret ekstraudstyr, trækkrog og biltilbehør, der er beregnet til brug i forbindelse med det forsikrede køretøj, som f.eks. tagboks og cykelholder. Da mange af vores kunder vælger at tilkøbe f.eks. alu-fælge og andet ekstraudstyr, har vi valgt, at policen skal omfatte eftermonteretudstyr for op til 50.000 kr. ekskl. moms. Forsikringen dækker også i tilfælde af fejltankning, stenslag, og hvis din nøgle bliver væk.\nDer er en frontrudedækning i din forsikring. Det betyder, at reparationer af stenslag, der ikke kræver udskiftning af ruden, er dækket. Er der behov for at udskifte ruden, gælder din almindelige selvrisiko.\nHvorfor modtager jeg en selvrisikoopkrævning længe efter, skaden er sket?\nForsikringsselskabet fakturerer først selvrisiko, når skaden er endelig opgjort. Hvis der er en modpart involveret, afhænger behandlingstiden af, hvornår forsikringsselskaberne bliver enige i skyldspørgsmålet. Har du spørgsmål til faktura på selvrisiko, kan du ringe til Tryg Autoskade på tlf. 87 13 87 39 eller skrive på mail til nordaniaforsikring@tryg.dk.\nForsikringens selvrisiko er individuelt sat og oplyst i jeres forsikringstillæg, udarbejdet ved leasing- eller samarbejdsaftalens indgåelse. Ring til os hvis du er i tvivl på tlf. 45 12 12 12.


Hvorfor fejrer vi jul? - Traditionstid.dk\nTraditionstid.dk > Jul / Nytår > Hvorfor fejrer vi jul?\nDanskerne bruger i snit 3.000 kr. på gaver til jul\nRigtig mange tror at vi fejrer julen, fordi det er datoen for Jesus fødsel, men bibelen svarer aldrig direkte på, hvornår Jesus blev født. Bibelen beskriver dog nogle begivenheder omkring hans fødsel, som gør det svært at retfærdiggøre en fødsel den 24. eller 25. december. Man har dog prøvet at tælle baglæns fra hans død ved påsken, og det resulterer i, at Jesu fødsel burde ligge omkring efteråret.\nHvorfor fejrer man så jul den 24. december?\nHvorvidt Jesus havde overnaturlige evner vides ikke, men at han rent faktisk levede kan bevises.\nMan mener at samtlige kirkeledere dengang valgte den 24. december for Jesus fødsel, ikke fordi han rent faktisk blev født denne dato, men fordi at romernes Vintersolhverv og Jesus fødsel skulle falde på samme tidspunkt. Dette skulle gøre kristendommen mere modtagelig og meningsfyldt for alle der endnu ikke havde taget den til sig.\nFor danskerne handler Julen om hygge\nSelvom der både er fakta og teorier om jul, Jesus fødsel, julemanden osv. Så er det smukke ved julen, at det er en højtid som samler og familien.\nI Danmark spiser man traditionelt enten flæskesteg eller and juleaften\nOm du er en dansker bosat i Dubai, eller landmand i Jylland. Så er d. 24 december en speciel dato, som man fejrer med dem man har omkring sig, lige meget hvor man befinder sig. Du behøves hverken være kristen eller kirkegænger, for at fejre og elske julen Julen, selvom det er et stort emne i vores folkekirker. Julen er for alle og handler om Nærvær, familie, glæde og selvfølgelig gaver i bunkevis (typisk svar fra børn).


Leder: Regnskabets time\nSADDAM HUSSEIN stilles i dag for første gang for en domstol i Bagdad, hvor den midlertidige irakiske regering vil præsentere ham for de anklager, som sammen med sagerne mod 11 andre af hans håndlangere fra rædselsregimets tid skal behandles ved et tribunal.\nAnklagerne om folkemord og krigsforbrydelser dækker over et skrækindjagende synderegister, der sagtens kan hamle op med de ugerninger, som andre berømte despoter har tegnet sig for: Systematisk udryddelse af flere hundrede tusinde kurdere, 400.000 massegrave, der taler deres eget sprog, og over en million irakere forsvundet under det brutale regime.\nHvordan frygten for rædselsregimet og usikkerheden har omklamret og knuget befolkningen i dagligdagen, fik verden et levende indtryk af, da jagten på Saddam Hussein og hans sønner samt de øvrige ansvarlige gik løs efter afslutningen af den egentlige Irak-krig. Frygten var så voldsom og usikkerheden så stor, at folk ikke turde tro på, at Saddam var fanget, eller at hans søn var død, før man ved selvsyn kunne konstatere det. Og selv da turde eller ville nogle stadig ikke tro på det.\nNu stilles Saddam Hussein til regnskab for sine gerninger, men i modsætning til sine mange ofre har han udsigt til at få en retfærdig og fair retssag. Det er fornuftigt af det midlertidige styre at præsentere sagen straks efter magtoverdragelsen, da det er den bedst tænkelige måde at demonstrere viljen til at arbejde i den irakiske befolknings tjeneste. Forhåbentlig vil symbolværdien af den resolutte handling være så stor, at den også kan bortvejre en del af den hidtidige mistro og usikkerhed i befolkningen og skabe mere stabile tilstande.\nHævntørsten vil være udpræget i en befolkning, hvis dagligdag gennem mange år har været præget af rædsler og tvang. Den er en fast del af kulturmønstret, mens retfærdighedstrang er noget, der hører sammen med retssamfundet og dets borgerettigheder, og som hidtil har været et ukendt begreb i Irak.\nDet er afgørende, at Saddam Hussein retsforfølges i Irak i stedet for ved en international domstol, der også har været nævnt som en mulighed.\nBefolkningen nærer som bekendt en voldsom mistillid til udlændinge, men også i forsøget på at opnå demokratiske tilstande kan det have afgørende betydning, at den foregår tæt på. Hvis retssagen får en tilstrækkeligt afbalanceret mediedækning, vil den samtidig få karakter af en proces, som forhåbentlig rent psykologisk kan bidrage til at modne befolkningens demokratiforståelse.\nTribunalet skal operere efter en blanding af irakiske og internationale love. Det er afgørende vigtigt, at det holder sig inden for retsstaters normale rammer. Over for irakerne bør den demonstrere demokratiets kvaliteter og menneskelige grundsyn i modsætning til despotisk vilkårlighed, så forskellen bliver åbenbar.\nRetsopgøret med Saddam Hussein vil have en bred appel, da de fleste familier kan berette om mishandling og tab af familiemedlemmer. Åbenheden om rædslerne vil forhåbentlig også virke forløsende og bidrage til en styrket tro på fremtiden, selv om man fortsat må være forberedt på, at terrorister og kriminelle bander lader høre fra sig i deres meningsløse bestræbelser på at modarbejde frihed og fred for befolkningen.\nRegeringen har brug for befolkningens tillid for at komme videre med valg og genopbygning, men hvis retssagen mod forventning ikke giver en mærkbar ændring i de menige irakeres hidtil så betydelige skepsis over for omstillingsprocessen, kan det blive yderst problematisk.


⇒ Bestil FAXE Bordpladeolie Hvid 0,5 L. – 0 kr.\nFAXE Bordpladeolie Hvid 0,5 L.\nNavn: FAXE Bordpladeolie Hvid 0,5 L.\nEn del internet butikker tilbyder til alt held diverse forskellige fragttyper. En favorit er i dag at få bragt ordren til en pakkeshop, hvor det er nemt for dig at hente de nyindkøbte produkter når det passer dig bedst. Leveringstypen er altså vældig smertefri, og endda tillige den prisbilligste mulighed for fragt ved køb af FAXE Bordpladeolie Hvid 0,5 L..\nDu bør tillige overveje at bestille pakken til levering til din bolig eller ud til din arbejdsplads. Muligheden viser sig beklageligvis en tak dyrere, men endda ultra ukompliceret. Den mest prisbevidste mulighed for levering kan ikke benægtes at være at hente varerne selv, men den mulighed afhænger af at du har bopæl i kort afstand af internet forhandlerens tilholdssted.\nFragtperioden på Faxe Træpleje er selvfølgelig særdeles væsentlig forudsat man behøver din ordre inden for få dage, og i det øjemed er det temmelig afgørende at man besigtiger den forventede leveringsdato på det relevante produkt.\nStørstedelen af forretninger på nettet reklamerer med muligheden for dag-til-dag levering på mange af deres varer, eksempelvis FAXE Bordpladeolie Hvid 0,5 L., som trods alt stiller krav om at transaktionen realiseres før et aftalt tidspunkt, så de har en chance for at nå at få de nye varer betjent inden logistikmedarbejderne har fyraften.\nFlere shops på nettet præsterer fragt uden betaling, men i de fleste tilfælde gælder det kun hvis du indkøber for et præcist beløb. Derudover skal du foretrække den prisbilligste leveringsform, som oftest – uanset om man opholder sig i Køge, Skanderborg eller Fredensborg – er at få bragt produkterne til et afhentningssted.\nDet er efterhånden temmelig fremkommeligt for almindelige dødelige at sammenholde priser fra diverse online varehuse, og altså har en hel del outlets på nettet fundet det uundgåeligt at nedbringe priserne på varerne – til juniorer, lige så vel som til voksne – kolossalt, og endda nogle gange garantere fragt uden omkostninger.\nMen det kan trods alt blive rentabelt at studere visse internet webshops efter rabat på FAXE Bordpladeolie Hvid 0,5 L. inden du bestiller, så du ikke er i tvivl om at få den mindst kostelige pris.\nMan bør lige meget hvad huske på, at hvis en online virksomhed reklamerer deres produkter til en pris som kan ses som hamrende beskeden, er det i nogle tilfælde være et bevis på en svindel internet butik. Betalinger med kort er heldigvis dækket ind under en vedtægt, hvilket skærmer dig som kunde overfor snydagtige internet webshops.\nVi anbefaler kortbestillinger eller MobilePay. Alternativt kunne du vælge en afbetalingsordning fra f.eks. ViaBill, når du vil finansiere regningen senere.\nFør nogen handler hos en online forretning kunne man utvivlsomt gennemlæse dens handelsbetingelser, det er dog typisk ikke videre spændende.\nEt andet forslag kan være at bemærke om online virksomheden er verificeret af e-mærket, eftersom det burde være en sikring om at webshoppen respekterer de officielle danske regler, foruden at internet forretningen rutinemæssigt kigges til af eksperter som har den nødvendige knowhow om lovene på området. Dette er en god genvej til en hjælpende hånd, ifald du forvoldes udfordringer i processen med din shopping.\nEndvidere tilrådes det at køberen er vaks omkring de vigtigste forhold der spiller ind i forbindelse med købet, som fx den returret internet virksomheden har. Her er det i øvrigt vigtigt, at man til enhver tid opbevarer sin ordrekvittering, således man senere vil kunne eftervise ordren af FAXE Bordpladeolie Hvid 0,5 L., uden hensyn til om du søger produkter til en mand eller kvinde.\nTrustpilot resulterer i super gode muligheder for at granske mange øvrige køberes opfattelser og af den grund kan det anbefales, at du betragter e-forhandlerens omtaler af FAXE Bordpladeolie Hvid 0,5 L. forud for at du handler.\nFacebook resulterer i på samme måde de facto habile chancer for at få indtryk af internet forhandlerens popularitet. I øvrigt møder vi en del online outlets hvor folk kan udforme en kritik af deres købsoplevelse, hvilket også må drages fordel af til at få et indblik i tidligere kunders oplevelser.\nDette website er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi hjælper en masse online forhandlere og annoncerer forretningernes varer, og indkasserer kommission forudsat de brugere vi sender videre udfører en ordre.\nViden om produkter og forhandlere på nettet opretholdes hele tiden, men vi påtager os ikke ansvaret for forandringer der måtte være udarbejdet efter at vi senest opdaterede de anvendte oplysninger.


PCB og tungmetaller i havmiljø ved Thule | Information\nDer er PCB i fisk og muslinger, kobber og bly i søpindsvin, kviksølv og arsen i havbunden. Desuden skifter sneglene køn under indflydelse af giftige stoffer. Det er situationen ved Thule-basen i det nordvestlige Grønland.\nSituationen beskrives i den længe ventede miljørapport om forureningen ved den amerikanske militærbase, som Danmarks Miljø-undersøgelser nu har offentliggjort.\nRapporten har været på vej i et år og blev efterlyst, da danske og grønlandske politikere i maj diskuterede, hvilke krav der skal stilles til den amerikanske regering i forbindelse med planerne om at inddrage Thule-basen i det planlagte amerikanske missilskjold.\nEn ældre og hemmeligholdt amerikansk miljøundersøgelse, der kom frem i foråret, afslørede, at miljøet på og omkring Thule-basen er belastet af omkring 50 amerikanske lossepladser, hvorfra miljøfarlige stoffer er sivet ud i naturen og havmiljøet. Nogle af lossepladserne ligger på den såkaldte Dundas-halvø ved Thulebasen, som ifølge en aftale indgået i februar nu skal leveres tilbage til Grønland og Danmark.\nGrønlandske og danske oppo-sitionspolitikere protesterede i foråret over, at Danmark med aftalen påtog sig det fulde økonomisk ansvar for miljø-genopretning efter amerikanernes forurening af Dundas og det på et tidspunkt, hvor resultatet af de danske miljøundersøgelser ikke var kendt.\nDMUs rapport konkluderer, at »der er fundet signifikant forhøjede koncentrationer« af en række forurenende stoffer i havmiljøet ved lossepladserne på Dundas-halvøen.\nDet gælder det giftige stof PCB, som i ulke-fisk er fundet i koncentrationer 6-30 gange over de lokale baggrundsniveauer og i kammuslinger 2-10 gange over det normale. Desuden er tungmetallerne kobber og bly fundet i søpindsvin i koncentrationer, der er to gange baggrundsværdien og i hjertemuslinger to-seks gange det normale for området.\nI havbunden er der fundet kviksølv, arsen, kobber, bly, PCB samt de sværtnedbrydelige miljøgifte HCH og PAH i koncentrationer fra to til 10 gange det normale.\nDMU har også konstateret, at havsneglene er ramt af kønsforstyrrelser, idet hunsneglene udvikler penis  en kendt effekt af det giftige stof organotin, som formentlig er sivet ud fra en af lossepladserne.\n»Det væsentligste forureningsproblem i forbindelse med aktiviteterne på Thule Air Base synes at være PCBerne, idet denne kontaminantgruppe viser forhøjede koncentrationer på 2-30 gange både lokalt og regionalt,« skriver Danmarks Miljøundersøgelser og tilføjer: »PCB-koncentrationerne ved Thule Air Base svarer til niveauerne i svagt forurenede til forurenede områder i Nordsøen. De fundne PCB-koncentrationer overskrider grænseværdier for konsum.«\nIndgreb lader vente\nGrønlands Hjemmestyre har endnu ikke reageret på dokumentationen af miljøproblemerne ved Thule-basen.\nLandsstyremedlem for Miljø Mi-kael Petersen henviser til, at der mangler endnu en rapport, en undersøgelse af selve lossepladserne på Dundas, som konsulentfirmaet Niras står for. Når den på et tidspunkt foreligger, skal en dansk-grønlandsk arbejdsgruppe vurdere, hvad der skal gøres ved lossepladserne og udsivningen fra dem. En pressemeddelelse fra grønlands Landsstyre siger, at »det ikke endnu (er) muligt at fastsætte en dato for, hvornår der kan tages stilling til hvilke afværgeforanstaltninger, der skal til for at løse problemstillingerne.«\nMikael Petersen er i disse dage på tjenesterejse, men citeres af Grønlands Radioavis for, at »vi må ikke lave noget deroppe i løbet af de næste tre år.«


Naturfotografering - Costa Rica\n02/22-2010 at 23:45\nFrank Joe writes:: Hej derhjemme.\nJeg skal ikke starte en elektronisk dagbog, bare sende et drys af misundelse afsted til jer stakkels forfrosne, sneklaedte, haardt-arbejdende stakler\nVi er endnu ikke kommet ud af San Jose, men i morgen tidlig starter eventyret for alvor ved den caribiske kyst.\nDe to sidste morgener er vi blevet vaekket kl. 5:30 af skraeppende parakitter i traeet just udenfor vort vaerelsesvindue.\nCommented 02/23-2010 at 00:30 by Frank Joe\nDet skal lige nævnes at her i San Jose er der 25-30 graders varme og vi er i ca. 1000 meters højde.\nNår costericaneren tager på vulkanbesøg 3440 meter oppe skal der huer og halstørklæder til\nCommented 02/23-2010 at 01:07 by Jens Stolt\nDet må være frygteligt med den varme.\nCommented 02/23-2010 at 01:50 by Haldor\nDet er godt det ikke er mig, der skal slåsse den alt det lys...c".)\nCommented 02/23-2010 at 08:03 by Lars Andersen\nDet er lige før man tager afsted igen. Nu er det spændende at høre hvornår du ser de første Morphoer?\nCommented 02/23-2010 at 09:56 by Ole Andersen\nDa vore børn var små, tog vi dem ud af skolen og rejste otte uger rundt i Costa Rica. Vi gik langsomt igang med naturen, og jeg husker at de første Morphoer blev observeret i Braulio Carillo, et fint udflugtsmål fra San José.\n02/23-2010 at 17:40 by\nDet var da synd med de larmende fjerduske. En ferie hvor der ikke kan soves længe ;o))\nGod fornøjelse derovre.\nCommented 02/24-2010 at 22:39 by Haldor\nGad vide om Frank er røget i den sorte gryde?\nCommented 02/24-2010 at 23:14 by Ole Andersen\n..... eller bare kommet i dårligt selskab? Det vrimler jo med dovendyr i skoven!\nCommented 02/25-2010 at 16:10 by Lars Søjberg Madsen\nDet var træls med de fugle Frank Joe. Det er jo ikke til at få sovet længe når de sidder og larmer!\nNå bortset fra det så glæder jeg mig til at se nogle flere billeder fra din tur.\nCommented 02/28-2010 at 04:20 by Frank Joe\nMorphoer ser vi (næsten) alle steder. Jeg afholder mig fra at vise mine billeder af dem - de er set bedre.\nI stedet vil jeg vise et par billeder fra Tortuguero.\nDet 1. er en brøleabe. De ses i pæne mængder, men altid i toppen af træerne, langt væk eller svingene sig så de gemmes bag grene og blade. Denne var jeg temmelig heldig med.\nCommented 02/28-2010 at 04:24 by Frank Joe\nDet andet fra samme område er af Rana Ojas Rojas. Vi ville kalde den Den Rødøjede Løvfrø. De er nataktive og temmelig svære at finde. Om dagen sover de i ret stor højde, så denne var et utroligt heldigt fund. Jeg måtte også vække den for at få de røde øjne med\nCommented 02/28-2010 at 05:05 by Frank Joe\nDen sidste I får i denne omgang er en Rhinoeros Beetle - på indfødsk Cornizuelo. Det er ikke mit eget fund, men en vi blev præsenteret for ved en bananplantage på vej ud til Tortuguero.\nVi er nu nået til tågeregnskoven i Monteverda, hvor vi skal tilbringe de næste par dage.\nCommented 02/28-2010 at 07:35 by Ole Andersen\nDu skal ikke holde dig tilbage, hvis du træffer en Quetzal i Monte Verde\n- lad os bare se den! Eller nogle skide kolibrier ...\nCommented 02/28-2010 at 07:50 by Ole Andersen\n---- og hvis du tror, at din tråd kan gøre nogen misundelig, er du helt forkert på den. Jeg husker f.eks. mit eget ophold i Monte Verde. Turen dertil i en udlejningsøse med 32 km i timen, humpende afsted i timevis på en snæver jordvej med skrammer efter nyeste jordskælv, nævenyttige og lavtflyvende kolibrier, larmende cikader i de grimme lavstammede træer, som end ikke kan ses pga. klamme drivende skyer, provokerende glade indfødte undervejs - dansk taler de ikke!\nNår man så endelig er fremme, kan man risikere at træffe sommerfugle, som Vorherre end ikke har gidet gøre færdige - de har vinger som glas. Dem undlod jeg selvfølgelig at fotografere, næ, de skal sgu da være færdige fra værkstedet.\nOg sådan var det hele vejen igennem. Jeg får stadig mareridt, og din tråd river op i sårene... (om jeg fatter hvad du vil i Costa Rica, og så har de 100 vulkaner..)\nCommented 03/01-2010 at 05:47 by Lars Andersen\nDet var da en god vej Ole, i Bolivia er farten ofte ca. 2o km i snit, selv på de store veje som imellem Caranavi og Coroico. De dårlige veje humper man afsted med ca. 10 km. i snit. Og ofte må man ud og flytte sten i vandløb man skal passere og lign.\nCommented 03/01-2010 at 06:47 by Ole Andersen\nDet kender jeg alt for godt, Lars! Sådan er min indkørsel også her i Bjæverskov, nu hvor sneen trækker sig tilbage...\nCommented 03/09-2010 at 10:58 by Lars Andersen\nHej Frank, vi glæder os til at høre resten om turen når du får tid. Jeg håber det har været en god tur? Hilsen Lars


Musikinstrumenter - en lidenskab og en hobby\nVores passioner her i Poem er legio, men én passion deler vi alle, og det er vores lidenskab for musikinstrumenter. For mange af os har det ført til ganske omfattende samlinger, og her beskriver vi nogle af de mange instrumenter, vi har samlet sammen gennem årene. en anden passion er lange ture på vores herlige motionscykel.\nCello er typisk lavet af træ, men andre materialer som kulfiber eller aluminium kan anvendes. En traditionel cello har et gran top, med ahorn for ryggen, sider og hals. Andre træsorter, såsom poppel og pil, der undertiden bruges til ryg og sider. Billigere cellos ofte har toppe og ryg lavet af lamineret træ.\nToppen og tilbage er traditionelt håndskårne, men billigere cellos er ofte maskine-produceret. De sider, eller ribben, er lavet ved at opvarme træ og bøje det rundt former. Cello organ har en bred top Bout, smalle midten dannet af to C-anfald, og bred bund Bout, med broen og lyd huller lige under midten.\nTak for lån af billede af cello\nToppen og bagsiden af cello har dekorative grænsen fordybning kendt som purfling. Purfling ser attraktivt ud, men det er ikke kun til pynt. Hvis en cello tabes eller stødte mod noget, således at skaden indtræder, kan det purfling stoppe revner fra formning. En revne kan danne på kanten af det instrument, men vil sprede sig yderligere. Uden purfling, kan revner spredes op eller ned i toppen eller tilbage. Spille, rejser og vejret har indflydelse på den cello og kan forøge en revne, hvis purfling ikke er på plads. Billigere instrumenter, der typisk har purfling malet på.\nI modsætning til det opretstående bas (eller kontrabas), er det el-bas spillede vandret på tværs af kroppen, ligesom en elektrisk guitar. Når strengene er plukket med fingrene (Pizzicato), indekset og midterste fingre (og undertiden med tommel-, ring, og pinky fingre samt) anvendes. James Jamerson, en indflydelsesrig bassisten fra Motown æra, spillede indviklede bas, der kun bruger sin pegefinger, som han kaldte “The Hook.” Der er også forskelle i, hvordan en bassist vælger at hvile højre tommelfinger (eller venstre tommelfinger i tilfælde af venstrehåndede spillere). En spiller kan hvile sin tommelfinger på den øverste kant af en af pickupper eller på siden af Fretboard, hvilket er særligt udbredt blandt bassister, der har en opretstående bas indflydelse. Nogle bassister anker deres tommelfingre på laveste snor og flytte det ud til at spille om den lave strengen. Alternativt kan tommelfingeren hvile løst på strengene for at dæmpe de ubrugte strenge.\nStrengen kan blive plukket på ethvert punkt mellem broen og det punkt, hvor fretting side er at holde strengen; forskellige klange produceres afhængigt af, hvor langs strengen det er plukket. Nogle spillere er kendt for at plukke i nærheden af broen, hvor strengen er mest stramt, som jazz fusion bassisten Jaco Pastorius, mens andre bassister foretrækker “løsere” del af strengen tættere på gribebrættet.\nTak for lån af billede af bas\nBassister forsøger at efterligne lyden af en kontrabas til tider plukke strengene med deres tommelfinger og bruger palme-muting at skabe et kort, “thumpy” tone. Den sene Monk Montgomery (der spillede i Lionel Hampton’s band), Bruce Palmer (der er udført med Buffalo Springfield) bruge tommelfinger downstrokes. Brugen af tommelfingeren blev erkendt af tidlige Fender-modeller, som kom med en “thumbrest” eller “Tug Bar” knyttet til pickguard under strengene. I modsætning til sit navn, dette var ikke vant til at hvile tommelfingeren, men skal fungere som løftestang, mens du bruger tommelfingeren til at plukke strengene. Den thumbrest blev flyttet over strengene i 1970’erne modeller og elimineret i 1980’erne.\nI populær musik, er det nu generelt betragtes som eksotiske og gammeldags til at omfatte harmonika, især i musik til reklamer. Nogle populære handlinger bruger instrumentet i deres karakteristiske lyde. Se listen over populære musik handlinger at optage harmonika. I 1993, under deres MTV Unplugged ydeevne ydeevne Nirvana’s Krist Novoselic brugt harmonika, mens der dækker Vaselines sang Jesus vil have mig til en solstråle.\nNew York-bandet De Might Be Giants udstrakt brug af harmonika i mange af deres optagelser, især på tidligere albums som Apollo 18 (album).\nMåske den mest berømte accordionist i populær musik er “Weird Al” Yankovic, der har brugt harmonika i hvert album, han har indspillet, mest omfattende på hans debutalbum.\nTak for lån af billede af en harmonika\nDesuden, den canadiske indie-rock gruppen Arcade Fire bruger harmonika i meget af deres musik. Det kan tydeligt høres i numrene “Neighborhood # 2 Laika”, “Vågn op”, og “No Cars Go” blandt mange andre. De to førstnævnte kan findes på albummet med titlen “Funeral”, og sidstnævnte på “Neon Bible”.\nDr. Steel bruger harmonika i mange af hans sange, såsom “Lullabye Bye” og “Bogeyman Boogie.” Tom Waits brugt en harmonika i hans video til sangen dække af “Downtown Train” i 1985. På en Raffi koncert video kaldet Raffi på Broadway “, spillede Connie Lebeau denne harmonika i” De Colores “og en Raffi sang hedder” Vil I Ever Grow Up “. Polka Floyd tilfører harmonika i Pink Floyd-musik.


15 ting, som vi fortsat køber igen og igen\nDu ved den fantastiske følelse, du får, når du køber Perfekt produkt, der gør nøjagtigt det, du vil? Det eneste, der er bedre end at købe det perfekte produkt, er at købe det igen og vide, at du er i en anden dosis Just Right.\nMed det i tankerne spurgte jeg mine kolleger, hvilke genstande der har tjent deres tilbedelse og loyalitet. Resultatet? En liste med 15 fantastiske ting, som vi ikke ser ud til at stoppe med at købe ved gentagelse.\n1. En fantastisk bademåtte til den "spa" -følelse\nJeg køber hele tiden denne Genteele-bademåtte igen og igen. Jeg kan virkelig godt lide følelsen af at træde ud på en skumpude i stedet for et tæppe efter et brusebad. Denne bademåtte føles meget behagelig uden at være dyr, og den ser ud til at tørre temmelig hurtigt. Jeg elsker også, at jeg kan vaske det, fordi badeværelseskim fryder mig. Det er tyk, kommer i pæne farver og ser godt ud. Det tilføjer et "spa" touch til mit lille lejlighedsbadeværelse. - Patricia Camerota, redaktør for sociale medier\nHent Genteele Memory Foam Bath Mat på Amazon for $ 15.99\n2. Bærbare bærbare computere til at forblive organiserede - plus en solid pen\nJeg er sikker på, at jeg ikke er alene, når jeg siger, at mine dage er ret travlt. At være organiseret er alt, og en god notesbog hjælper mig med at gøre det. Disse fantastiske små notesbøger fra Fabriano er min del af min hverdag. De er lige store nok til, at jeg ikke har lyst til at fylde noter i, men små og tynde nok (kun 40 sider), til at de næsten ikke lægger nogen vægt på min taske. Hver varer et par måneder, og jeg kan skifte farver for at hjælpe mig med at differentiere i denne overgangsperiode, når du har brug for både den gamle notebook og den nye.\nOg hvad er en notesbog uden en god pen? Staedtler Triplus Fineliner lægger en ikke-udtværet, tyk blæklinie med minimalt tryk - perfekt til hurtig notetagning. Jeg lærte den hårde måde, at spidsen går hurtigt ned, hvis du bærer på det for meget, men det er stadig min øverste anbefaling. - David Kender, Senior Vice President, Redaktion\nFå Fabriano Ecoqua Blanke lommestørrelses Notebooks (4-pakke) på Amazon for $ 10.94\nFå Staedtler Triplus Fineliner-penne (10-pakke) på Amazon for $ 9,73\n3. Den bedste basale T-shirt til hver dag\nJeg ejer denne t-shirt i mange forskellige farver og mønstre. Madewell tøj er (vent på det) lavet godt. Jeg kunne ærligt sælge alle mine andre tøj og bare bo i disse t-shirts. Jeg griner, men det er jeg heller ikke. - Samantha Matt, Manager, Publikum Udvikling\nFå Madewell Whisper Cotton V-Neck Pocket Tee på Nordstrom for $ 19,50\n4. Tør shampoo for at strække tiden bag vaske\nMens tør shampoo har en tendens til at kede dit hår og lade det føles kridt, vejet ned og generelt brutto, er denne Moroccanoil tør shampoo den eneste undtagelse. Det er lavet med ultra-fin risstivelse, der faktisk får fedtet hår til at føle sig rent, skinnende og glat og har en lækker, subtil vaniljedoft. Dens ydeevne giver mig ret til at retfærdiggøre prisen hver gang jeg genopbygger. - Jessica Teich, medarbejderforfatter, Hjem og skønhed\nFå Moroccanoil tør shampoo hos Sephora for $ 26.\n5. Denne klassiske bageplade til ethvert køkken\nJeg ejede denne klassiske bageplade i cirka 6 måneder, før jeg købte en anden. Hvorfor? Det er så billigt, det er let, og det kan stables - hvilket betyder, at det er virkelig nemt at opbevare i mit lille køkken. Du kan aldrig rigtig have det for mange bageplader, så hvorfor ikke dobbelt op på den bedste, du kan købe. Bonus: På mit andet køb gik jeg med den version, der leveres med plastik låg for en ekstra sorteper. - Jeremy Stamas, videoproduktionschef\nHent Nordic Ware-bagerens halve ark på Amazon fra flere sælgere\n6. Et par støvler, der begge er robuste og stilfuld\nJeg bruger en god del af hverdagens bevægelige køleskabe og vaskemaskiner rundt, så jeg har brug for et godt par støvler. En del af min dag optages dog også af møder og antalknusning. Derfor har jeg købt Timberlands Euro Dub Boot flere gange. De er robuste nok til at modstå en lagerindstilling, mens de ser stilige ud til at have på kontoret. - Jon Chan, Staff Writer & Appliance Reviewer\nFå Timberland Men's Euro Dub Boot på Amazon fra $ 109,90\n7. En dyrebar til rådighed, men hyggelig, der holder dig varm denne vinter\nJeg anbefaler dette produkt til vores læsere ofte, fordi jeg køber det ofte. Jeg har en dejlig, men inkontinent kat derhjemme. Og du kan kun vaske kattepisse lugt så længe, før de simpelthen ikke ryger. Så jeg er nødt til at udskifte min dyne hvert år eller deromkring, og jeg vil ikke investere et ton penge i noget, som min lille pelsbold effektivt ødelægger ret hurtigt. Denne dyne er det perfekte prispunkt, især i betragtning af hvor blød, behagelig og varm den er! Jeg parrer det med en af disse lavpris dynetæpper ($ 24.99) for at få det til at vare lidt længere. - Samantha Gordon, redaktør, e-handel\nFå Equinox Down alternativ dyne på Amazon for $ 31.99\n8. Denne must-have enhed til gamere, der er på farten\nJeg tror, jeg har købt flere Nintendo DS-systemer end par sko i mit liv. Virksomheden har en tendens til at gentage sin hardware to eller tre gange i løbet af en produktlivscyklus, og jeg har sandsynligvis ejet tre af disse almindelig Nintendo 3DS, et par af 3DS XL-systemerne, den originale 2DS, en ny Nintendo 3DS XL, og nu den nyeste nye Nintendo 2DS XL. Det er nok at sige, at jeg altid har en i min taske - for hvis du ikke kan spille kvalitetsspil på farten, kan du virkelig hævde at være en spiller? - Lee Neikirk, redaktør, Tech\nHent den nye Nintendo 2DS XL på Amazon for $ 121.49\n9. Læbe farve til lav vedligeholdelse polish\nJeg er utrolig doven med makeup. Hvis det tager mere end et øjeblik at anvende, tørrer mig ud, koster en masse penge eller har en super fed farve, som jeg har brug for for at planlægge mit look omkring, er jeg ude. Derfor finder du et rør eller to af Revlon ColorBurst Balm Stain i hver taske, jeg ejer. De ting holder dine læber fugtige, og en hurtig svejse giver dig et subtilt strejf af farve, der virkelig kan trække et outfit sammen. Og det holder ikke for evigt, men når det slides, gør det det i trin - først farvning af dine læber, forsvind derefter jævnt, så du ikke ender med en af disse akavede farveringer rundt omkring dig læber. Jeg kan godt lide lavtasten rød Romantisk til den daglige, den bløde bær crush til efterårstøj og den meget mere lyspigmenterede, varmrosa Kærlighedssyg til lejlighedsvis burst af farver. - Kori Perten, redaktør, Hjem og udendørs (det er mig!)\nFå Revlon ColorBurst Balm Stain i romantisk for $ 6,36 på Amazon\nFå Revlon ColorBurst Balm Stain i Crush for $ 7,67 på Amazon\nFå Revlon ColorBurst Balm Stain i Lovesick for $ 5,29 på Amazon\n10. Bukser der ser klassiske ud, men som føles som yogabukser\nJeg elsker mine Banana Republic Sloan-Fit bukser. De passer utroligt godt, er lige så behagelige som yogabukser og klarer på en eller anden måde at ligne kjolebukser. Efter at jeg købte mit første par i sort, gik jeg tilbage og fik et stribet par. Derefter købte jeg en i marineblå, som jeg bar hele sommeren med hvide sneakers. Jeg holder øje med et salg, så jeg kan købe dem i en anden farve, måske leopardprint eller rød. - Cindy Bailen, medarbejderforfatter, Hjem og udendørs\nFå Sloan-Fit bukser på Banana Republic for $ 88\n11. Billige, smukke billedrammer til at pynte dit hjem\nJeg elsker at samle underlige plakater og kunsttryk, og jeg elsker at have gode, basale rammer til at hænge dem i. Jeg har allerede købt mindst 4-5 af disse, og de er fantastiske. Rigtigt glas, træ af god kvalitet og en god pris, hvis du vil hænge din kunst i noget andet end crappy plastplakater. Jeg elsker især disse, fordi de inkluderer en dejlig forskåret måtten, der tilføjer lidt ekstra polish, og de kommer i stort set alle størrelser, du muligvis har brug for. - Samantha Gordon, redaktør, e-handel\nHent en galleriløsninger Sort træramme i forskellige størrelser på Amazon for $ 9,97 og nyere\n12. En Mr. Rogers-kalender for at spore vidunderlige dage i nabolaget\nHer er en ting, du virkelig skal købe år efter år. Ikke bare enhver kalender - en Mr. Rogers-kalender. Ja, hans universelle budskab om naboskab er en pusterum fra en verden fuld af vrede og had. Men det handler ikke kun om barndomskomfort. Hr. Rogers opfordrer folk til aktivt at være bedre naboer til hinanden, men er lige så overbevist om, at vi må tilgive andre - og os selv - når vi ikke kan leve op til disse idealer. Hvis du - eller hele den menneskelige befolkning - har en dårlig dag, er et par tekster fra en af Rogers snappy sange nok til at få dig igennem de næste par timers arbejde. - Keith Barry, chefredaktør, Hjem & Auto\nHent Mister Rogers 2018-til-dag-kalender på Amazon fra flere sælgere\n13. USB-batteri-sikkerhedskopier for at holde din telefon i gang\nJeg har mistet antallet af, hvor mange gange min USB-batteribackup har gemt dagen for mig. Selvom jeg finder det praktisk, at så meget af mit liv og mit job kan udføres lige fra min telefon, er der intet værre end at forsøge at gå ombord på et fly med en e-billet og kun have 3% batteri tilbage. Min kone og jeg ejer fem forskellige USB-backupbatterier: en stor 20.100 mAh mursten, der kan oplade flere telefoner på en gang 3-4 gange såvel som flere mindre som denne 10.000 mAh oplader, der let passer i en taske eller pung.\nDet kan virke lidt meget, men på denne måde behøver vi aldrig at bekymre os om, at vores telefoner dør, uanset om vi rejser, tager en tur med vores datter eller tager en dagstur i bilen. - TJ Donegan, chefredaktør, billeddannelse og elektronik\nHent Anker PowerCore 10000 på Amazon for $ 29.99\nHent RAVPower QC 3.0 på Amazon for $ 53.99\n14. Cadbury Mini Egg, fordi chokolade\nUanset hvilken tid af året det er, har jeg altid et udbud af mælkechokolade Cadbury Mini Egg til rådighed. Jeg begyndte at begynde at strømpe op, når de ankom i købmandsforretningen i marts, og frygtede derefter dagen i slutningen af juli, da mit ægstab endelig forsvandt. Derefter huskede jeg, at Internettet findes, og nu køber jeg dem bare i bulk flere gange om året. Hvordan kunne jeg modstå mod et velsmagende mælkechokoladecenter dækket af en dejlig crunchy slikbelægning? - Julia MacDougall, seniorforsker\nFå Cadbury Mini Egg (31 ounce taske) på Amazon for $ 19.99\n15. Denne behagelige sweater du kan bære hele sæsonen\nJeg er besat af denne sweater. Det er super langt og hyggeligt, og jeg elsker alle de forskellige farver. Den perfekte eftertrøje. - Ashley Barry-Biancuzzo, stabsforfatter, teknik\nFå Poulax-strikket tunika på Amazon for $ 18.99\nHvad du skal spørge, før du køber et apparat\nBuffy dyne anmeldelse: Er det miljøvenlige tæppe det værd?\nDe bedste mælkefødre i 2019


Affalds- og råstofafgiftsloven §§ 1, 2, 2a, 4 og 5\nDen juridiske vejledning 2020-2, afsnit E.A.1.\nKan Skatterådet bekræfte, at råstofmængden, der indvindes erhvervsmæssigt på den danske kontinentalsokkel, og som transporteres direkte til udlandet, ikke er omfattet af råstofafgiftsloven?\nKan Skatterådet bekræfte, at Spørger i forhold til råstofafgiftsloven ikke anses for erhvervsmæssigt at have indvundet de råstofmængder, der indvindes af andre, der mod vederlag benytter Spørgers indvindingstilladelse?\nSpørger har aktivitet med indvinding af råstoffer fra havbunden ved egne fartøjer eller ved køb af indvindingsydelser fra 3. mand.\nSpørger har blandt andet indvindingstilladelser til indvinding af råstoffer fra havbunden i områder beliggende uden for det danske søterritorium, dvs. på den danske kontinentalsokkel. Indvindingstilladelserne er udstedt af Miljø- og Fødevarestyrelsen med hjemmel i råstoflovens § 20, stk. 2, nr. 2 og vedrører fællesområder samt auktionsområder.\nRåstofferne indvindes under disse indvindingstilladelser:\n- delvist af Spørger ved køb af indvindingsydelser fra underleverandører\n- delvist af en anden virksomhed, der betaler et beløb til Spørger for ret til udnyttelse af Spørgers indvindingstilladelse.\nRåstofmængderne transporteres hovedsagelig til dansk havn og en mindre del transporteres direkte fra indvindingsstedet på den danske kontinentalsokkel til udlandet.\nAnmodningens spørgsmål 2 vedrører situationer, hvor Spørger indvindingstilladelser benyttes af andre virksomheder. Retten til anvendelse af Spørgers indvindingstilladelse sker i disse situationer efter forudgående aftale og mod vederlag. Spørger opnår på intet tidspunkt ejerskab til råstofferne.\nAffalds- og råstofafgiftsloven blev indført med virkning fra 1. januar 1990. Af den oprindelige lovtekst fremgår det:\n"Kapitel l Råstoffer\n§ 1. Den, der erhvervsmæssigt indvinder eller indfører råstoffer, som er omfattet af råstofloven, skal betale afgift."\nAf lovforarbejderne til denne lov fremgår bl.a. af de almindelige bemærkninger:\n"Med hjemmel i råstofloven og kontinentalsokkelloven er der fastsat et gebyr på 50 øre pr. m3 for indvundne eller importerede råstoffer. Dette gebyr har været anvendt til at dække en række udgifter i forbindelse med lovens administration. Der blev i 1988 indvundet knapt 40 mio. m3 råstoffer og indført ca. l mio. m3. Den gældende bestemmelse i råstofloven om råstofafgift er foreslået ophævet i forslaget til en ny råstoflov, som vil blive fremsat i Folketinget i indeværende samling."\nOg af bemærkninger til § 1 fremgår:\n"Der betales afgift af sådanne råstoffer, hvortil der kræves indvindingstilladelse efter råstofloven eller kontinentalsokkelloven, og som erhvervsmæssigt indføres eller indvindes her i landet. Mængden af indvundne råstoffer udgjorde i 1988 ca. 40 mio. m3, hvoraf importen udgjorde ca. l mio. m3. Afgiftspligten indtræder ved udleveringen fra indvindingsvirksomheden. Hvor varen anvendes i vidéregående processer i virksomheden, medregnes den udtagne mængde råstoffer til udleveringen, d.v.s. afgiftspligten indtræder, når råstofferne udtages til produktionen."\nAf dagældende råstoflov fremgår (lovbekendtgørelse nr. 108 af 30. januar 1989):\n"Kapitel 4 Forekomster på havbunden og i dennes undergrund § 15 Forekomster på søterritoriet eller en nærmere afgrænset del deraf kan kun indvindes og udforskes efter tilladelse fra miljøministeren.\nRåstofloven er efterfølgende ændret ved lov 357 af 6. juni 1991 (lovforslag L73):\n"§ 19 Efterforskning og indvinding af råstoffer på søterritoriet og indvinding af råstoffer på kontinentalsoklen må kun ske efter tilladelse fra miljøministeren."\nAf lovforarbejdernes almindelige bemærkninger fremgår indledningsvist:\n"Det foreliggende lovforslag skal - sammen med de samtidigt fremsatte forslag til lov om miljøbeskyttelse, lov om naturbeskyttelse, lov om planlægning og lov om vandløb, samt lov om oprettelse af et Naturklagenævn\n- ses som miljøministerens forslag om at gennemføre en modernisering og styrkelse af de centrale dele af Miljøministeriets lovgivning."\nAf lovforslagets almindelige bemærkninger fremgår af afsnit 2.3 Havområdet:\n"Miljøministeren har den 19. maj 1989 tiltrådt, at der sker en ændring i praksis for administrationen af råstofindvindingen på havbunden i overensstemmelse med redegørelsen »Råstofindvinding på havet - forslag til ny administrations- og tilladelsespraksis«, Skov- og Naturstyrelsen, februar 1989. Lovforslaget indeholder en række forslag til ændringer, som er foreslået i redegørelsen. De hidtil gældende regler om indvinding af råstoffer på kontinentalsoklen er udtaget af kontinentalsokkelloven og er foreslået integreret i forslagets kapitel 4 om indvinding på søterritoriet og kontinentalsoklen. Dette indebærer, at administrationen af råstofindvinding på havområdet fremover alene skal ske i henhold til råstofloven. Efterforskning af råstoffer på kontinentalsoklen er som hidtil omfattet af kontinentalsokkelloven. Lovforslaget udbygger miljøministerens mulighed for at foretage nærmere regulering af i indvindingen i overensstemmelse med den ovennævnte redegørelse. Det indebærer, at en stor del af indvindingen over en kortere årrække vil blive omfattet af konkrete tilladelser. Forslaget indeholder nu yderligere hjemmel for ministeren til at forbyde indvinding i særlige naturtyper, for eksempel stenrev. Endvidere vil specielt Effuglebeskyttelsesområder og Ramsar-områder blive underkastet en vurdering. På grundlag af drøftelser med Foreningen af Danske Ral- og Sandsugere vil der blive fastlagt retningslinier for udførelse af efterbehandling og gennemførelse af kortlægninger og undersøgelser m.m., bl.a. med henblik på at sikre, at erhvervet får mulighed for at vurdere de økonomiske forhold i forbindelse med indvindingsopgaver."\nLovforslaget bemærkninger til § 19:\n"Bestemmelsen svarer til § 15 i 1977-loven og § 2, stk. 1 andet punktum i lov om kontinentalsoklen. Tilladelser meddeles som hidtil til fartøjer og andet indvindingsmateriel. De eksisterende tilladelser til stenfiskeri er opsagt pr. 1. juli 1989 med 10 års varsel. Dette indebærer, at der ikke udstedes nye generelle tilladelser til stenfiskeri, medmindre der foreligger ganske særlige omstændigheder. De eksisterende tilladelser til ral- og sandsugning kan fortsat udnyttes uden tidsbegrænsning, og der kan efter behov udstedes nye tilladelser. Indvinding på grundlag af disse tilladelser kan ske på havbunden, hvor der ikke er gennemført forbud eller særlige reguleringer efter lovforslagets §§ 20 óg 21. Indvindingen bør dog efterhånden ske på grundlag af konkrete tilladelser, jf. lovforslagets § 22. I forbindelse med konkrete tilladelser vil det normalt være en forudsætning, at der tillige foreligger en tilladelse i henhold til lovforslagets § 19 til det pågældende indvindingsmateriel. I stk. 2 fastslås det, at en tilladelse kan gives såvel tidsmæssigt som arealmæssigt afgrænset, for eksempel i forbindelse med en tilladelse til at anvende særligt entreprenørmateriel til råstofindvinding i forbindelse med et havnearbejde eller andet anlægsarbejde. Den tidsmæssige begrænsning vil også kunne anvendes i forbindelse med nye generelle tilladelser, for eksempel som en tidsbegrænsning på 10 år, eller en længere periode for ekstraordinært store investeringer."\nVed Lov 1408 af 21. december 2005 ses Affalds- og råstofafgiftsloven genfremsat med henblik på EU notificering i overensstemmelse med informationsproceduredirektivet med hensyn til tekniske standarder mv.\nHer er formuleringen i § 1 ændret til:\n"Den, der erhvervsmæssigt indvinder råstoffer, der er nævnt i bilag 1, skal betale en afgift på 5 kr. pr. m3 af råstoffet."\nOg tidligere § 1 er blevet til ny § 2:\n"Den, der erhvervsmæssigt importerer de råstoffer, der er nævnt i bilag 2, skal betale en afgift på 5 kr. pr. m3 af råstoffet."\nAf bemærkningerne til lovforslagets § 1 fremgår:\n"Hverken det oprindelige forslag til lov om afgift af affald og råstoffer fra 1989 (L 100 fremsat den 8. december 1989 af daværende miljøminister) eller efterfølgende ændringer af råstofafgiften er blevet notificeret i overensstemmelse med informationsproceduredirektivet med hensyn til tekniske standarder mv., hvorfor nærværende lovforslag bliver notificeret som udkast.\nVed denne genfremsættelse af afgiftspligtens omfang (§§ 1, 2 og 2a) og afgiftssatser (§ 3) foreslås dog følgende ændring:\nDer foreslås indført mulighed for importører af cement, jf. den nyaffattede § 3, stk. 2 (lovforslagets § 1, nr. 2), at dokumentere mængden af råstoffer, der er anvendt ved fremstillingen af cementen. Dokumentationsmuligheden kaldes ofte en leverandør- eller fabrikanterklæring.\nTilsvarende fremgår det eksplicit af den nyaffattede § 3, stk. 1 (lovforslagets § 1, nr. 2), at danske producenter af cement tillige skal fremlægge dokumentation for mængden af medgåede råstoffer ved fremstillingen af cement. Hermed ligestilles importører af cement og danske producenter af cement, idet danske producenter allerede i dag udelukkende skal betale råstofafgift af den mængde råstoffer, der er medgået til fremstillingen af cementen.\nHvis dokumentationsopgaven ikke løftes, vil der skulle betales afgift i overensstemmelse med de anførte omregningsfaktorer i bilag 2. Afgiften på cement vil dermed udgøre 5,50 kr. pr. ton cement."\nAf juridisk vejledning afsnit E.A.1.1 fremgår:\nDet geografiske anvendelsesområde er fastsat efter bestemmelsen i EF-Traktatens (Romtraktatens) artikel 299 (tidligere artikel 227). Punktafgiftslovene gælder ikke for Færøerne og Grønland, der i denne sammenhæng sidestilles med lande uden for EU. Det samme gælder for Københavns Frihavn i det omfang, der er tale om levering af varer til oplag med henblik på senere udførsel. Se SKM2001.655.ØLR."\nDet geografiske beskatningsområde for den danske råstofafgift fremgår ikke klart af nugældende lovtekst.\nDer må således nødvendigvis ses nærmere på den oprindelige indførelse af råstofafgiften i 1989. Her fremgår det klart af lovens § 1, at beskatning alene sker af råstoffer omfattet af råstofloven. Dagældende råstoflov bestemmelse om indvinding af råstoffer fra havbunden omfattede alene råstoffer inden for søterritoriet - dvs. inden for den danske 12 sømilegrænse. Råstoffer indvundet på den danske kontinentalsokkel var således ikke omfattet af råstofafgiftslovens beskatningsområde.\nAf lovbemærkningerne til indførelse af råstofafgiften er det beskrevet, at råstoffer der i dag indvindes fra søterritoriet og den danske kontinentalsokkel er pålagt et miljøgebyr på 0,50 kr./m3, som har haft til hensigt at dække administration af ordningen. Forarbejderne beskriver, at gebyr i forhold til råstoffer fra søterritoriet (råstofloven) planlægges ophævet i forlængelse af indførelse af råstofafgiften.\nAf lovbemærkningerne til lovens § 1 forklares, at der skal betales afgift af råstoffer der indvindes fra søterritoriet og den danske kontinentalsokkel og som indføres eller indvindes her i landet. Hensigten har således været at beskatte råstoffer fra søterritoriet samt råstoffer fra den danske kontinentalsokkel, men alene når sidstnævnte indføres til Danmark.\nDet er således klart, at råstoffer der blev indvundet fra kontinentalsoklen - ved råstofafgiftslovens tilblivelse i 1989 - ikke var omfattet af råstofafgiftsloven.\nDen miljømæssige regulering for indvinding af råstoffer er dog efter følgende ændret medio 1991, hvor bl.a. indvindinger på kontinentalsoklen blev flyttet fra kontinentalsokkelloven til råstofloven. Ændringen skete i forbindelse med en større samlet ændring af administration af indvindinger fra havbunden og skete med henblik på at udbygge myndighedernes mulighed for miljømæssigt at regulere indvindingerne. Ændringen nævner intet om en evt. afgiftsmæssig effekt i forhold til råstofafgiften, herunder om ændring af det geografiske beskatningsområde.\nPå et noget senere tidspunkt er råstofafgiftsloven blevet ført ajour i forhold Danmarks EU retlige forpligtelser i forhold til informationsproceduredirektivet. Dette skete i 2005 og i den forbindelse blev råstofafgiftslovens § 1 omformuleret - hvor henvisning til råstofafgiftsloven udgår. Der er i den forbindelse igen intet nævnt omkring ændring af det geografisk beskatningsområde for råstofafgiften.\nI Skattestyrelsens gældende juridiske vejledning afsnit E.A.1.2 er det danske beskatningsområde for punktafgifter beskrevet. Punktafgifter er her bl.a. defineret som miljøafgifter og råstofafgiften er her defineret som en miljøafgift - med andre ord råstofafgiften anses for en punktafgift. Det geografiske beskatningsområde er defineret som de danske landområder, søterritoriet, samt luftrummet over disse. Det vil sige, at råstofindvindingen på den danske kontinentalsokkel anses ikke for omfattet af det danske beskatningsområde.\nDenne generelle betragtning i forhold til det geografiske beskatningsområde ses videre bekræftet i NOx-afgiftsloven, hvor det klart fremgår af lovteksten, at det geografisk beskatningsområde også omfatter kontinentalsokkelområdet, samt fremmed stat, når aktiviteten der medfører NOx-udledninger, helt eller delvist er undergivet dansk højhedsret efter aftale med denne stat.\nDet er således vores samlede vurdering, at råstoffer indvundet på den danske kontinentalsokkel som udgangspunkt ikke er omfattet af råstofafgiftsloven, når disse ikke indføres til Danmark. Henset til at nugældende råstofafgiftslov ikke tydeligt angiver det geografiske beskatningsområde, bør lovformulering samt forklarende bemærkninger fra indførelsen af råstofafgiftsloven i 1989 lægges til grund. Dette understøttes videre af Skattestyrelsens generelle udmelding omkring punktafgifternes geografiske beskatningsområde i juridisk vejledning.\nSpørgsmål 1 kan således besvares: "Ja"\nSpørgsmål 1 lyder:\n"Kan Skatterådet bekræfte, at råstofmængden, der indvindes erhvervsmæssigt på den danske kontinentalsokkel, og som transporteres direkte til udlandet, ikke er omfattet af råstofafgiftsloven?"\nSkattestyrelsen har indstillet i udkastet til bindende svar på spørgsmål 1, at råstofferne er omfattet af afgiftspligten i råstofafgiftslovens § 1, stk. 1.\nHertil skal vi bemærke:\n1) Lov om råstofafgift blev genfremsat ved lovforslag 34 den 12. oktober 2005 i forhold til afgiftspligtens omfang mv. med henblik på EU notificering i overensstemmelse med informationsproceduredirektivet\nAf loven fremgår:\n"§ 1. Den, der erhvervsmæssigt indvinder råstoffer, der er nævnt i bilag 1, skal betale en afgift på 5 kr. pr. m3 af råstoffet…\n§ 2. Den, der erhvervsmæssigt importerer de råstoffer, der er nævnt i bilag 2, skal betale en afgift på 5 kr. pr. m3 råstoffer."\nAf lovbemærkningerne til genfremsættelsen fremgår til bilag 1:\n"Afgiftspligten påhviler således dansk indvundne råstoffer, som er omfattet af bilag 1, såfremt råstofferne overgår til forbrug her i landet. Ved eksport af simpelt forarbejdede råstoffer afløftes afgiften."\nHer giver lovgiver et overblik over råstofafgiftens beskatningsområde i henhold til bilag 1. Beskatningsområdet fremlægges som "dansk indvundne råstoffer", men hvor afgiften dog godtgøres hvis råstofferne eksporteres efter en forarbejdning. Således er beskatningsområdet "her i landet" afgrænset af eksportbegrebet. Ordet "eksport" anvendes typisk, når en vare føres fra Danmark til udlandet i relation til told, moms og punktafgifter. Og når transaktionen vendes om, taler vi om en "import", som er omfattet af råstofafgiftslovens § 2, der henviser til bilag 2. I bilag 2 er der oplistet en række råstofgrupper, der er omfattet af råstofafgiften ved import. Produkterne er defineret ud fra toldtarifnummeret - hvilket igen understøtter at eksport/import er begreber, der skal anvendes og forstås i overensstemmelse med den toldmæssige behandling.\nI relation til told, moms og punktafgifter er det geografiske beskatningsområde selve landområdet samt søterritoriet. Dette gælder for alle EU-lande og EU’s toldområde er således defineret som medlemslandenes samlede søterritorium. Alle havområder uden for EU’s toldområde betragtes som internationalt farvand. Dvs. at når der opgraves råstoffer i internationalt farvand og disse fragtes ind i EU, så skal der udarbejdes en toldangivelse i det pågældende land. Hvis der eksempelvis opgraves råstoffer på den danske kontinentalsokkel, som transporteres til Danmark, så vil denne import skulle toldangives, jf. juridisk vejledning afsnit F.A.32.\nVidere fremgår af lovbemærkningerne "såfremt råstofferne overgår til forbrug her i landet". I det konkrete tilfælde hvor råstofferne indvindes på kontinentalsoklen og transporteres direkte til udenlandsk havn, overgår råstofferne tidligst til forbrug i den udenlandske havn.\nImport af råstoffer er omfattet af lovens § 2, hvilket eksempelvis vil være en situation hvor råstoffer fra kontinentalsoklen transporteres til dansk havn, hvor råstofferne skal toldangives og råstofafgiften skal afregnes.\nPå dette grundlag er det vores klare opfattelse, at lovgiver i råstofafgiftslovens § 1 alene ønsker at beskatte råstoffer der indvindes på det danske søterritorie og kun når råstofferne overgår til forbrug i Danmark.\n2) Lov om råstofafgift lovforslag 34 af 12. oktober 2005 - henvisning til oprindelig råstofafgiftslov\nAf lovforslagets bemærkninger pkt. 9, Forholdet til EU-retten, fremgår, at hverken det oprindelige lovforslag fra 1989 samt de efterfølgende ændringer til råstofafgiftsloven er blevet notificeret i overensstemmelse med informationsproceduredirektivet. Med en direkte henvisning til det oprindelige lovforslag er vi enige med Skattestyrelsen i, at det genfremsatte lovforslag bygger på rammerne i råstofafgiftsloven som fremsat i 1989, jf. pkt. 3 nedenfor.\n3) Fortolkning i overensstemmelse med oprindelig råstofafgiftslov - lovforslag nr. 100/1989\nSkattestyrelsen konkluderer i udkast til indstilling til Skatterådet, at råstofafgiftsloven finder anvendelse på erhvervsmæssig råstofudvinding på kontinentalsoklen, når der hertil kræves indvindingstilladelse efter råstofloven eller kontinentalsokkelloven.\nSkattestyrelsen baserer dette på bemærkninger til § 1 i lovforslag 100/1989 hvoraf det fremgår:\n"Der betales afgift af sådanne råstoffer, hvortil der kræves indvindingstilladelse efter råstofloven eller kontinentalsokkelloven, og som erhvervsmæssigt indføres eller indvindes her i landet."\nHertil skal vi bemærke, at med formuleringen "sådanne råstoffer" nødvendigvis må henvise til typen af råstoffer og ikke en geografisk afgrænsning af beskatningsområdet for indvinding af råstoffer. Videre fremgår det af bemærkningen "og …", som må betyde, at der skal betales afgift af "sådanne" typer af råstoffer når disse erhvervsmæssigt indføres eller indvindes her i landet. Med andre ord er der alene afgiftspligt for 1) visse typer af råstoffer, og kun når de enten 2) erhvervsmæssigt indføres (dvs. importeres fra internationalt farvand til Danmark) eller når de indvindes her i landet (dvs. inden for søterritoriet).\nHvis Skattestyrelsens fortolkning af bemærkningen "…sådanne råstoffer, hvortil der kræves indvindingstilladelse efter råstofloven eller kontinentalsokkelloven…" skal fortolkes som en fastlæggelse af det geografiske beskatningsområde, vil den videre del af bemærkningen (de øvrige betingelser) "og som erhvervsmæssigt indføres eller indvindes her i landet" betyde, at det alene var råstoffer importeret fra kontinentalsoklen der blev beskattet. Dette synes ikke at være i overensstemmelse med selve lovteksten:\n"§ 1. Den, der erhvervsmæssigt indvinder eller indfører råstoffer, som er omfattet af råstofloven, skal betale afgift."\nEt geografisk beskatningsområde afgrænset til søterritoriet, for indvinding af råstoffer i Danmark, er videre i overensstemmelse med yderligere bemærkninger i lovforslaget fra 1989.\nDet fremgår nemlig, at den nye råstofafgift skal tilskynde til, at råstofforbruget begrænses og at dette skal ses i sammenhæng med, at det dagældende gebyr på 50 øre pr. m3 (der havde hjemmel i råstofloven og kontinentalsokkelloven) er foreslået ophævet i forslag til ny råstoflov.\nSåledes var råstofafgiften alene planlagt til at skulle erstatte det gældende gebyr for indvindinger efter råstofloven, som alene omfattede søterritoriet.\n4) Den juridiske vejledning\nSom anført ved indsendelse af anmodning om bindende svar, fremgår det af Den juridiske vejledning, at det geografiske beskatningsområde for alle danske punktafgifter strækker sig ud til søterritoriet.\nDet er vores vurdering, at dette fuldt ud understøttes af både nugældende lov samt forarbejder, samt af oprindelig lov og forarbejder, jf. ovenfor.\nDet understøttes yderligere af, at geografiske beskatningsområde alene ses undtaget ved tydelig angivelse i selve lovteksten. Dette er tilfældet ved NOx-afgiften, hvor det direkte fremgår af lovteksten, at NOx-afgiften også finder anvendelse på den danske kontinentalsokkel samt fremmed stat, hvis aktiviteten, der medfører udledningerne, helt eller delvist undergivet dansk højhedsret efter aftale med denne stat.\nSåfremt Skattestyrelsen og Skatterådet fastholder en råstofafgiftsbeskatning for råstoffer indvundet på kontinentalsoklen, som ikke indføres til Danmark, anmoder vi om, at dette alene vil ske fremadrettet efter et rimeligt varsel. Dette således, at virksomhederne får en mulighed for at indregne råstofafgiften i prisfastsættelsen af deres varer, henset til at beskatning med råstofafgift i den konkrete situation os bekendt ikke tidligere har været praksis.\nRåstoffer på havbunden tilhører den danske stat. Spørger har tilladelser til indvinding af visse mængder råstoffer. Den danske stat overdrager dog først ejerskabet til råstofferne på tidspunktet for indvindingen af råstoffet. I tilfælde, hvor indvindingstilladelsen ikke udnyttes, vil råstofferne fortsat tilhøre den danske stat.\nSpørger sælger en del af rettigheden til indvinding af råstoffer i henhold til deres indvindingstilladelse til andre indvindingsvirksomheder. Dette er aftalt inden indvindingen af råstofferne. Spørger ejer således på intet tidspunkt disse råstoffer. Det er virksomheden, der fysisk indvinder råstofferne, der benytter indvindingstilladelsen.\nI henhold til betingelserne i indvindingstilladelsen er indvindingsfartøjet anmeldt til Miljøministeriet, og en kopi af indvindingstilladelsen forefindes altid ombord på dette fartøj.\nTidspunktet for råstofafgiftens indtræden\nDet fremgår af råstofafgiftslovens § 5, stk. 1 at afgiftspligten indtræder på tidspunktet for udlevering af råstoffet.\nDet fremgår af bemærkningerne til lovforslagets § 5, at der skal afregnes råstofafgift ved udlevering fra indvindingsfartøjet, medmindre råstoffet undergår en bearbejdning på land.\nPå dette grundlag må den virksomhed, der erhvervsmæssigt indvinder råstoffer, og som skal afregne råstofafgiften i henhold til råstofafgiftslovens § 5, være den virksomhed, der har erhvervet ret til at anvende Spørgers indvindingstilladelse, når denne virksomhed udnytter denne rettighed til fysisk at indvinde råstofferne og først på tidspunktet for afgiftspligtens indtræden.\nSpørgsmål 2 kan således besvares: "Ja".\nDet ønskes bekræftet, at råstofmængden, der indvindes erhvervsmæssigt på den danske kontinentalsokkel, og som transporteres direkte til udlandet, ikke er omfattet af råstofafgiftsloven?\nFor så vidt angår hvad det nærmere vil sige, at den, der erhvervsmæssigt indvinder råstoffer, skal betale råstofafgift, fremgår følgende af lovforslag 100/1989 til 1989-loven (Skattestyrelsens understregninger):\nHerefter bemærkes sammenfattende, at det i bestemmelser i både den nugældende råstofafgiftslov og 1989-loven er fastlagt, at den, der erhvervsmæssigt indvinder råstoffer, skal betale råstofafgift, og at den nærmere betydning af dette er uddybet og præciseret i lovbemærkningerne til § 1 i 1989-loven, hvoraf det fremgår, at der skal betales afgift af råstoffer, hvortil der kræves indvindingstilladelse efter råstofloven eller kontinentalsokkelloven, og som erhvervsmæssigt indvindes her i landet.\nDet er på den baggrund Skattestyrelsens opfattelse, at det fremgår entydigt af lovgivningen, at råstofafgiftsloven finder anvendelse på erhvervsmæssig råstofudvinding på kontinentalsoklen, når der hertil kræves indvindingstilladelse efter råstofloven eller kontinentalsokkelloven. Udtrykket "her i landet" som anvendt i lovbemærkningerne til § 1 i 1989-loven er således ikke, som anført af Spørger, afgrænset af søterritoriet.\nSkattestyrelsen skal i denne forbindelse henvise til dette uddrag af Den juridiske vejledning 2020-2, Om den juridiske vejledning, Bindende virkning (Skattestyrelsens understregning):\nDa Skattestyrelsen som nævnt er af den opfattelse, at det entydigt fremgår af en højere rangerende retskilde i form af lovgivningen vedrørende råstofafgift, at råstofafgiftsloven finder anvendelse for erhvervsmæssig indvinding på kontinentalsoklen, hvis der til indvindingen kræves en indvindingstilladelse efter råstofloven eller kontinentalsokkelloven, finder Skattestyrelsen, at ovenstående uddrag af DJV , som vedrører det geografiske anvendelsesområde for punktafgifter generelt, ikke finder anvendelse ift. denne anmodning om bindende svar vedrørende råstofafgift.\nFor så vidt angår det geografiske anvendelsesområde for råstofafgiften ift. DJV skal endvidere nævnes, at følgende fremgår af afsnit E.A.7.4.6, som vedrører opgørelse og afregning af råstofafgift:\nDet er således specifikt nævnt i DJV, at det geografiske anvendelsesområde for råstofafgiften omfatter kontinentalsoklen, og at anvendelsesområdet dermed ikke er afgrænset af søterritoriet. Det fremgår endvidere, at afgiftspligten også omfatter indvindinger fra kontinentalsoklen, der losses direkte fra indvindingsfartøjet i en udenlandsk havn.\nSpørger henviser til lovforslag 34 af 12. oktober 2005. Spørgers anfører, at lovgiver her giver et overblik over råstofafgiftens beskatningsområde i henhold til lovens bilag 1, at beskatningsområdet fremlægges som "dansk indvundne råstoffer", men hvor afgiften dog godtgøres, hvis råstofferne eksporteres efter en forarbejdning, og at beskatningsområdet "her i landet" således er afgrænset af eksportbegrebet. Til støtte herfor nævner Spørger denne lovbemærkning til det foreslåede bilag 1 i råstofafgiftsloven (liste over afgiftspligtige råstoffer):\nHertil bemærkes: Det er Skattestyrelsens opfattelse, at udtrykket "dansk indvundne råstoffer, som er omfattet af bilag 1" omfatter råstoffer, som er indvundet på kontinentalsoklen på baggrund af en indvindingstilladelse efter råstofafgiftsloven eller kontinentalsokkelloven, og at disse råstoffer således er omfattet af afgiftspligten. Eksportbegrebet er ikke relevant ift. fastlæggelsen af afgiftspligtens rækkevidde, hvilket fx ses af, at udtrykket "eksport" alene benyttes til at afgrænse en ordning med godtgørelse (afløftning) af afgift ift. visse allerede afgiftspligtige råstoffer. Afgiftspligtens rækkevidde er således fastlagt først, dvs. forud for eksportbegrebet m.v., i råstofafgiftsloven, og dermed kan det afgiftspligtige område ikke være afgrænset af eksportbegrebet, som Spørger anfører.\nSpørger henviser også til ordene "såfremt råstofferne overgår til forbrug her i landet" og nævner, at i det konkrete tilfælde, hvor råstofferne indvindes på kontinentalsoklen og transporteres direkte til udenlandsk havn, overgår råstofferne ikke til forbrug her i landet, men tidligst i den udenlandske havn. Det er Spørgers opfattelse, at afgiftspligten ikke kan omfatte råstoffer, som ikke overgår til forbrug i Danmark, herunder eksporteres.\nHertil bemærkes: Hvis der ved ordene "såfremt råstofferne overgår til forbrug her i landet" skal forstås, at afgiftspligten ikke kan omfatte råstoffer, som ikke overgår til forbrug i Danmark, er dette i uoverensstemmelse med råstofafgiftsloven. Dette ses fx af råstofafgiftslovens § 5, stk. 3, som har denne ordlyd:\n"Stk. 3. I opgørelsen af den afgiftspligtige mængde råstoffer efter stk. 1 kan registrerede virksomheder fradrage mængden af afgiftspligtige råstoffer, der er eksporteret. Betingelsen er, at råstofferne på land har været underkastet en simpel eller videregående bearbejdning, jf. stk. 1 og 2."\nFor det første viser bestemmelsen, at de nævnte råstoffer, som eksporteres, som udgangspunkt er afgiftspligtige, idet de ved undtagelsen kan fradrages i den afgiftspligtige mængde.\nFor det andet viser bestemmelsen, at der må være afgiftspligtige råstoffer, som ikke på land har været underkastet en simpel eller videregående bearbejdning, og som eksporteres, da der ellers ikke ville være indhold i betingelsen om, at undtagelsen kun kan gælde for at råstoffer, som på land har været underkastet en simpel eller videregående bearbejdning.\nPå den baggrund er det Skattestyrelsens opfattelse, at formuleringen "såfremt råstofferne overgår til forbrug her i landet" i lovbemærkningerne til 2005-loven, ikke kan føre til et resultat, der strider mod lovteksten som beskrevet ovenfor.\nI øvrigt bekræfter ovennævnte bestemmelse i råstofafgiftslovens § 5, stk. 3 Skattestyrelsens opfattelse, som beskrevet i DJV i afsnittet om råstofafgift, hvorefter afgiftspligten omfatter råstoffer, der indvindes på kontinentalsoklen og transporteres direkte til udenlandsk havn.\nSpørger anfører, at formuleringen "sådanne råstoffer" anvendt i bemærkningerne til 1989-loven vedrørende § 1, nødvendigvis må henvise til typen af råstoffer (fx typen grus) og ikke til en geografisk afgrænsning af beskatningsområdet for indvinding af råstoffer, og at, hvis Skattestyrelsens fortolkning af bemærkningen "…sådanne råstoffer, hvortil der kræves indvindingstilladelse efter råstofloven eller kontinentalsokkelloven…", skal fortolkes som en fastlæggelse af det geografiske beskatningsområde, vil den videre del af bemærkningen (de øvrige betingelser) "og som erhvervsmæssigt indføres eller indvindes her i landet" betyde, at det alene var råstoffer importeret fra kontinentalsoklen, der blev beskattet.\nHertil bemærkes, at 1989-lovgivningen viser, at afgiftspligten omfatter\n1) indvinding af alle råstoffer, hvortil der kræves indvindingstilladelse efter råstofafgiftsloven eller kontinentalsokkelloven, og\n2) indførsel af råstoffer, som, hvis de var indvundet her i landet, ville have krævet en indvindingstilladelse efter råstofafgiftsloven eller kontinentalsokkelloven.\nDermed er det efter Skattestyrelsens opfattelse bl.a. fastsat hvilke indførte råstoffer, som er omfattet af afgiftspligten.\nEndvidere bemærkes: 1989-lovgivningen, som beskrevet foran, fastlægger bl.a. den objektive afgiftspligt, dvs. de objektive forhold som fører til, at der gælder afgiftspligt for råstoffer. I den forbindelse afgrænser 1989-lovgivningen nærmere hvilke råstoffer, som er omfattet af afgiftspligten. Ved fastsættelsen af afgiftspligten indgår der ikke en direkte fastsættelse af et geografisk beskatningsområde ift. Danmark, idet det geografiske område/sted for afgiftspligten i Danmark vil være en følge af hvilke råstoffer, som er omfattet af afgiftspligt, se de to punkter vedrørende afgiftspligtens omfang ovenfor.\nSpørger mener, at råstofafgiften oprindeligt var planlagt til at skulle erstatte det gældende gebyr for indvindinger efter råstofloven, som alene omfattede søterritoriet, dvs. ikke kontinentalsoklen.\nHertil bemærkes: Det fremgår af bemærkningerne i lovforslaget til 1989-loven, at den finder anvendelse på erhvervsmæssig råstofudvinding på kontinentalsoklen, når der hertil kræves indvindingstilladelse efter råstofloven eller kontinentalsokkelloven. Med råstofafgiftsloven eller kontinentalsokkelloven menes der de til enhver tid gældende love, og det er derfor den aktuelle råstoflov og kontinentalsokkellov, som skal anvendes ved bestemmelse af rækkevidden af den aktuelle afgiftspligt efter råstofafgiftsloven. Hvis lovgiver havde haft til hensigt, at afgiftspligten skulle bestemmes efter den daværende råstoflov eller kontinentalsokkellov, havde lovgiver nævnt disse love med nr. og dato i lovgivningen, så de dermed var afgrænset i forhold til efterfølgende ændringer, men dette er ikke tilfældet. Det er på den baggrund sagen uvedkommende, hvorvidt råstofafgiften oprindeligt var planlagt til at skulle erstatte det gældende gebyr for indvindinger efter råstofloven, som alene omfattede søterritoriet, dvs. ikke kontinentalsoklen.\nDet bemærkes endvidere, at Skattestyrelsens opfattelse, hvorefter afgiftspligten omfatter råstofindvinding på kontinentalsoklen, stemmer med, at der i formålet med råstofafgiften indgår det almindelige miljømæssigt hensyn, at der skal udvises forsigtighed med indvinding af råstoffer på havbunden. Der henvises i den forbindelse til følgende uddrag af de almindelige bemærkninger i lovforslaget til 1989-loven:\n"Med nærværende lovforslag er det hensigten, at den foreslåede afgift skal tilskynde til, at råstofforbruget begrænses og sammen med affaldsafgiften til, at genanvendelsen af bygge- og anlægsaffald fremmes."\nSpørger anmoder om, at i det tilfælde Skatterådet afgør, at der gælder råstofafgiftsbeskatning for de omhandlede råstoffer indvundet på kontinentalsoklen, som ikke indføres til Danmark, at det afgøres, at beskatningen kun sker fremadrettet og efter et rimeligt varsel henset tilt, at beskatning med råstofafgift i den konkrete situation ikke tidligere har været praksis.\nHertil bemærkes, at Skattestyrelsen finder, at en sådan begrænsning af afgiftspligten ikke vil være i overensstemmelse med råstofafgiftsloven.\nSkattestyrelsen lægger til grund, at der foreligger en indvindingstilladelse efter råstofloven til den af spørgsmål 1 omfattede erhvervsmæssige råstofudvinding på kontinentalsoklen, og at råstofferne er omfattet af råstofafgiftslovens bilag 1.\nDet er på denne baggrund Skattestyrelsens opfattelse, at den af spørgsmål 1 omfattede erhvervsmæssige råstofindvinding på kontinentalsoklen er råstofafgiftspligtig i henhold til råstofafgiftslovens § 1, stk. 1.\nDet ønskes bekræftet, at Spørger i forhold til råstofafgiftsloven ikke anses for erhvervsmæssigt at have indvundet de råstofmængder, der indvindes af andre, der mod vederlag benytter Spørgers indvindingstilladelse.\nDet er Skattestyrelsen opfattelse, at registreringspligten er fastlagt i råstofafgiftslovens § 4, stk. 1, hvorefter virksomheder, der erhvervsmæssigt indvinder afgiftspligtige råstoffer, jf. § 1, stk. 1, skal registreres.\nSkattestyrelsen finder, at det følger af lovens ordlyd (se de understregede ord i § 4, stk. 1 ovenfor), at registreringspligten påhviler virksomheder, som udfører fysisk aktivitet med erhvervsmæssig indvinding af råstoffer, jf. § 1, stk. 1.\nDet er Skattestyrelsens opfattelse, at dette er i overensstemmelse med afsnit E.A.7.4.4 i DJV, hvor det bl.a. fremgår, at virksomheder, der indvinder råstoffer, hvortil der kræves en indvindingstilladelse, skal registreres.\nDet ovenfor anførte følger i øvrigt den systematik, der generelt anvendes for punktafgifter, hvorefter det som udgangspunkt er den virksomhed, som fysisk udfører en afgiftspligtig aktivitet, der skal registreres og dermed angive og betale afgiften.\nDet lægges til grund, at Spørger ikke har indvundet de omhandlede råstofmængder, da råstofferne fysisk indvindes af de andre, som mod vederlag benytter Spørgers indvindingstilladelse.\nDet er herefter Skattestyrelsens opfattelse, atSpørger ikke skal registreres for erhvervsmæssig indvinding af de omhandlede råstoffer i henhold til råstofafgiftslovens § 4, stk. 1.\nStk. 3. I opgørelsen af den afgiftspligtige mængde råstoffer efter stk. 1 kan registrerede virksomheder fradrage mængden af afgiftspligtige råstoffer, der er eksporteret. Betingelsen er, at råstofferne på land har været underkastet en simpel eller videregående bearbejdning, jf. stk. 1 og 2. Det samme gælder, når en registreret virksomhed udleverer råstoffer til en anden registreret virksomhed efter § 4, stk. 2."


John G. med Google Home, Google Mountainview i Californien – december 2016 (Foto: MereMobil.dk(\nPå verdensplan vil der med udgangen af 2018 være i nærheden af 100 millioner smarthøjttalere i brug. Det anslår den Singapore-baserede analysevirksomhed Canalys ifølge Venturebeat. Det er en fordobling siden udgangen af 2017.\nMen det stopper ikke der. Canalys har studeret tendenserne nøje og ganget og divideret markedet med de store spillere på området: Google, Amazon og Apple, og kommet frem til at antallet af smarthøjtalere i løbet af få år passerer 200 millioner og rammer 225 millioner enheder i 2020.\nSå hvis du tror, at det kun er noget amerikanere (73 procent af salget sker over there) og teknik-nørder leger med, så må du tro om.\nGoogle og Amazon længder foran Apple\nDet er samtidigt et marked, hvor Google og Amazon har sat Apple af.\nSåledes sprøjter Amazon Echo-enheder ud og sidder i øjeblikket på halvdelen af markedet, mens Google med Home sidder på 30 procent. I 2022 venter Canalys at de to tech-mastodonter hver vil sidde på cirka en tredjedel af markedet – men det bliver ikke Apple, som for alvor æder sig ind på konkurrenterne.\nCanalys mener, at Apple og dets HomePods markedsandel vil vokse fra fire procent i dag til ti procent i 2022.\nHvem der sidder på de resterende lidt over 20 procent er lidt usikkert. Blandt andet nævner Canalys ikke Sonos, som med One forsøger sig på markedet.\nPODCAST: Hør hvor vilde de digitale assistenter bliver i fremtiden\nMen det skulle være sikkert, at den store trækhest i antallet af enheder ventes at blive Kina. I øjeblikket foregår tre procent af salget af smarthøjtalere i det folkerige land, men de knap 1,4 milliarder kinesere ventes snart at blive modne til for alvor, at opdage den stemmestyrede enheds fortræffeligheder, så hver tiende smarthøjtaler vil blive solgt i Kina.\nMen det bliver hverken Amazons, Apples eller Googles enheder, som kommer til at blive en markant del af den kinesiske indretning.\nAt få fodfæste i Kina vil være svært for den amerikanske trio Apple, Google og Amazon, men de vil også stå over for intens lokal konkurrence.\nDet siger Hattie He fra Canalys:\n– “Kina er stadig et voksende marked for smarthøjttalere, men det er en sovende kæmpe. Lokale aktører, som Alibaba og Xiaomi, investerer stærkt, siger han og pointerer, at markedet er gigantisk:\n– “Kina har et massivt potentiale med mere end 450 millioner husstande – hvilket er over tre gange antallet i USA”.\nMåske når Canalys’ forudsigelser at blive forstyrret af udviklingen. Et nyt patent står nemlig stærkt på rygtebørsen i øjeblikket. Samsung skulle have udviklet en smarthøjtaler med berøringsfølsom skærm og indbygget kamera. Læs mere om det her\nTidligere artikelSony Xperia XZ2 Premium gearer kraftigt op på mobilfotos\nNæste artikelMacBook Pro opdateres med nyt tastatur


Salten Profilet i Slusebakke | Fredninger\nSalten Profilet i Slusebakke\nDenne geologiske seværdighed ligger i et smukt, bakket terræn, der i sig selv er en udflugt værd. Området hedder egentlig Slusebakke, som er Danmarks største indlandsklint med mange kildevæld som fører til aktiv erosion. Derved dannes der et profil, altså et tværsnit i klinten, så man kan se de forskellige geologiske lag. I profilet er der blottet en cirka 35 meter tyk lagserie af glimmerholdigt ler, silt og sand fra seneste Sen Oligocæn til tidligste Tidlig Miocæn. Aflejringerne er overvejende afsat i et stort flodslettemiljø, der i perioder har været under påvirkning af havet.\nSalten Profilet – en geologisk perle. Foto: Søren Olsen\nSalten Profilet ligger i nordsiden af Saltendalen, som har et markant øst-vestligt forløb og har forbindelse til Mossø vest for Skanderborg. Dalen er formentlig opstået et godt stykke tid før istiden som et resultat af bevægelser i jordskorpen. Men efter at gletsjere dækkede området flere gange i istiden, er dalen sikkert blevet yderligere uddybet af ismasserne. I dag fremtræder landskabet med skovklædte skrænter, søer, moser og vandløb.\nDen op til 35 meter høje skrænt, som i dag indeholder Salten Profilet, er dannet ved kildeerosion. Kildens ligger ved foden af profilet, netop dér, hvor der nu findes en stor bestand af gøgeurter. Her siver grundvandet lige så stille frem og gør de omkringliggende lag ustabile, så de skrider sammen og med tiden skylles væk.\nDa dette er foregået gennem mange menneskealdre, har skrænten eroderet sig mange meter ind i baglandet, det vil sige mod vest. Nederst består aflejringerne af cirka 4 meter lyst kvartssand, dækket af et ganske tyndt brunkulslag, som atter er dækket af cirka 12 meter næsten sort glimmerler med enkelte lyse sandlag. Herefter kommer næsten 17 meter smeltevandssand fra den sidste istid.\nDa skrænten er under konstant nedbrydning, opstår der hele tiden nøgne, vegetationsfrie flader. Men selv om opvoksende buske er blevet ryddet flere gange siden fredningen i 1937, trues profilet af tilgroning. Træers og planters rødder stabiliserer skrænten, så den helt særlige erosionsform, som kilden forårsager, hæmmes og med tiden helt forhindres, hvis der ikke gribes ind. Området er netop fredet, fordi man ønskede, at kildeerosionen skulle kunne udvikle sig naturligt.\nPå de tørre dele af lyngbakkerne vokser hedelyng , bølget bunke , katteskæg , blåtop , smuk perikon , skovstjerne , tyttebær , revling og blåbær , foruden gyvel og enebær . På engene findes blandt andet maj-gøgeurt , kødfarvet gøgeurt , liden skjaller og eng-brandbæger .\nI de fugtige dele nede for klinten vokser smalbladet kæruld , tue-kæruld , rundbladet soldug , klokkelyng , sump-kællingetand , liden siv , glanskapslet siv , børste-siv , lyse-siv og aflangbladet vandaks . Men også blåtop , plettet gøgeurt , djævelsbid , benbræk og kambregne .\nRådyr og ræv findes i skov og krat, og på de tørre arealer er der hugorme . Snogen findes på de fugtige enge. Dobbeltbekkasin , skovsneppe, grønspætte og isfugl yngler i området. Musvåge og ravn ses eller høres over træernes top. Almindelig ovalløber , stor grøn glansløber og brysselsk glansløber er nogle af de biller der er fundet på stedet.\nSalten Profilet blev videnskabeligt beskrevet allerede i 1897 af geologen Axel Jessen. Siden har profilets aflejringer dannet grundlag for adskillige studier. De seneste undersøgelser er foretaget i 2005, hvor blandt andet lagenes alder og aflejringsmiljø blev revideret. De nye resultater viser, at Salten Profilet er afsat i løbet af en ret kort periode, nærmere betegnet fra seneste Sen Oligocæn til tidligste Tidlig Miocæn. Det betyder, at den tilgængelige lagserie repræsenterer en alder på cirka 22-25 millioner år. Aflejringerne er overvejende afsat i et stort flodslettemiljø, der i perioder har været under påvirkning af havet.\nDer er gode adgangsmuligheder til profilet ad skovveje og stier. Både ved P-pladsen og ved selve profilet er der informationstavler.\nFra P-pladsen på Engetvedvej er der 700 meter til engen neden for skrænten med profilet. Man kan desuden gå op på toppen af skrænten, hvorfra man har en fin udsigt.\n1. Våd eng. Her vokser en række spændende planter, blandt andet flere arter af orkidéer, som kødfarvet gøgeurt.\n2. Profilet. Delvis nøgen skrænt med geologiske lag.\n3. Udsigt. Fra toppen af skrænten har man en god udsigt over Saltendalen.\nGPS X:56º 03.480', Y: 09º 32.895'\n
 Omkring 11 km syd for Silkeborg.

  Vejbeskrivelse
  Fra Silkeborg køres sydpå til Them, hvorfra man fortsætter sydpå ad Tømmerbyvej til Tømmerby. Herefter drejer man til venstre ad Engetvedvej, og 1,8 km længere fremme findes en P-plads. Man kan også komme til området fra rute 52 (Silkeborg-Horsenslandevejen), hvor den anden ende af Engetvedvej udløber (cirka 12,5 syd for Silkeborg centrum). Ærindekørsel er tilladt på denne vejstrækning, hvor der er lidt over 2 km til P-pladsen.

  Offentlig transport
  Busrute 215 kører fra Silkeborg Station til Tømmerby, hvorfra der så er 2,5 km til Salten Profilet.

  GPS-koordinater
 Ovenstående koordinater viser P-pladsen på Engetvedvej.

\nI 1937 blev 4 hektar med Salten Profilet fredet i den hensigt at bevare den helt særlige geologi på stedet. For lidt over 100 år siden stod profilet flot og åbent, men i dag er kun en mindre del af det blottet. Fredningen betød, at profilet efterhånden groede til med buske og træer. Hvis man ønsker at bevare adgangen til profilet og dermed også muligheden for at forske i aflejringerne, vil det være hensigtsmæssigt at retablere et egentligt profil på lokaliteten. Men det betyder, at man må gribe ind i den naturlige kildeerosion.\nSalten Profilet , 1937\nNationalkomiteen for Geologi: Salten Profilet


BMW Z3; Oversigt; År til år ændringer; Coupé; M Roadster og M Coupé; Awards\nFebruar 27, 2016 Bent Larsen B 0 9\nBMW Z3 var den første moderne massemarkedet roadster produceret af BMW, såvel som den første nye BMW model samlet i USA. Z i Z3 oprindeligt stod for Zukunft. Z3 blev introduceret via video pressemeddelelse af BMW Nordamerika den 12. juni 1995 som en 1996 model år køretøj. Det blev senere præsenteret i James Bond film i november 1995 GoldenEye, hvor en blå prototype blev fastsat til at filme i slutningen af januar 1995 på Leavesden Aerodome. Dengang Karen Sortito skabte BMW kampagne for filmen GoldenEye. Bagefter mens filmen blev nummer et på box office, salg af bilen tilsat. Hele 1996 BMW Z3 roadster produktionsforløb, mere end 15.000 køretøjer, køretøjer, blev solgt ud af den tid, bilen blev indført.\nDer var et par varianter af bilen, før produktionen løb sluttede i 2002, herunder en coupé version til 1999. Den blev fremstillet og samlet i Greer, South Carolina. Z3 blev erstattet af BMW Z4 introduceret i slutningen af 2002 på Paris Auto Show. BMW Z-serien er en linje af køretøjer, køretøjer anses for at være efterfølger til BMW 507.\nDen E36 / 7 gik i udviklingen i 1991 i henhold Dr. Burkhard Göschel, bliver tegnet af Joji Nagashima i BMW design team i juli 1992. Den resulterende design blev senere frosset i 1993 og udviklet fra E36 platform Serie 3 til produktionen i September 1995 inden for 38 måneder. Den resulterende platform er undertiden benævnt E36 / 7 eller E36 / 8. Den bageste semi-trailing arm affjedring fra E30 blev brugt i stedet for den mere sofistikerede multilink suspension fra E36. I første omgang blev det kun 1,9 L M44B19 straight-4 motor tilbudt, men dens 138 hk var ikke op til købernes forventninger. Indvendige aftaler var for ikke op til standarden for andre BMW-modeller, og plast bagrude kiggede fattige sammenlignet med glas enhed findes på langt billigere Mazda MX-5. Design patenter blev indgivet den 2. april 1994 Tyskland og i September 27, 1994 i USA.\nI 1997 en mere kraftfuld 6-cylindret motor blev tilsat. 2,8 L motor, svarende til BMW M52 straight-6 i 328i medmindre en all-aluminiumblok og hoved, var især ønskeligt med 189 hk. M Roadster udkom i 1998 med 3,2 L S52B32 motor eller mere kraftfuld 3.2 L S50B32 motor. I 1999 blev 1,9 L 4-cylindret motor udskiftet med en 2,5 L straight-6 M52TUB25, der producerer 170 hk i Nordamerika. På grund af markedsføring, BMW ønskede at differentiere 2,8 L motor fra 2,5 L motor, så den mindre enhed blev badged et "2.3" ligesom 3-serie 323I, som også har en 2,5 L motor. Uden for Nordamerika, blev 1,9 L fire-cylindrede erstattet med en 2,0 L straight-seks i 1999 med 148 hk.\nDer har været V8 motorer monteret i Z3 tyske tuning selskaber AC Schnitzer og Hartge.\nAlle motorer blev udskiftet i 2000. Serien nu bestod af 2,2 L M54B22, 2,5 L M54B25, 3,0 L M54B30, og 3,2 L S54B32. Alle tre af disse straight-seks motorer varede til slutningen af bilens løb 2002. Også opdateret var bilens interiør udnævnelser, selvom plast vindue tilbage.\nÅr til år ændringer\n1997 - Hjulspindsregulering blev standard udstyr. En 2,8-liters, sekscylindret dual-cam motor sluttede den oprindelige 1,9-liters, fire-cylindret motor. Da det var den første BMW skabt af BMW i sin South Carolina fabrikken i 1997, har det siden blevet betragtet som en samlerobjekt med historisk værdi for dette faktum, sammen med sin elegante krop og vintage look, der er en hybrid koncept fra tidligere vintage roadsters. Dens seks-cylindret dual-cam motor klassificerer det også som en klassiker i forhold til den mere moderne, indtil 4-cylindrede modeller fra 1999 og frem.\n1998 - Beslag til rollover barer blev standard udstyr, mens roll barer forblev en mulighed. Hårdere der blev understøttet sport sæder sluttede indstillingen listen. Træ trim og magt top også var til rådighed som separate indstillinger. En højtydende M roadster blev indført som ikke tilbyde trækkraft kontrol.\n1999 - Sideairbags blev standard udstyr. 4- cylindrede motor blev erstattet af en 2,5-liters inline seks. Coupe versioner blev introduceret og M-modeller produceret efter September 1998 fik ASC trækkraft kontrol. Airbags er opgraderet til to-trins-systemer. Centrallås låser også tankdækslet fra april '99 og frem. Den 2,8-liters inline seks blev opgraderet fra Single VANOS til Dual VANOS med en lille bule i HP og Torque.\n2000 - Revideret hale styling, en indre øverste liner og en ny midterkonsol til roadsters. M-modellen forblev den samme i ydre og indre udseende, bortset krom lameller og krom forlygte ringe, som blev føjet til alle modeller April 1999 til model år 2000. Ikke-M-modeller nu fik også en 3-eget rat med sporten pakke . Harman Kardon-lyd blev også opgraderet. De havde også nydesignede hjul og BMWs dynamisk stabilitetskontrol, som erstattede ASC trækkraft kontrol for 2000.\n2001 - M52 baserede biler ændret til M54 motorer, mens M-modellen opgraderet fra S52 til S54 - det sikres alle modeller havde mere magt. M-modeller nu også omfattede en lav-dæk-pres varslingssystem.\n2002 - In-dash cd-afspiller blev standard.\nUd over den roadster version af Z3, BMW også udgivet en coupé med et chassis-afstivende bagklap område, selvom Shooting-bremse styling dette gav var kontroversiel. Den coupé var tilgængelig som Z3 Coupé eller som BMW Motorsport-forstærket M Coupé 1999-2002.\nZ3 coupéer var kun tilgængelig med den største 6-cylindret motor tilbydes i Z3 roadster: 2,8 L i 1999 og 2000 og 3,0 L i 2000 for Europa og i 2001 for USA.\nM Roadster og M Coupé\nFra 1998 til 2002 den Motorsports afdeling af BMW producerede M Roadster som omfattede suspension opgraderinger og motoren fra BMW M3. Den internationale 1998, 1999 og 2000 M roadster havde 3.2l S50 motor fra E36 M3 med quad udstødning. De nordamerikanske modeller for denne tidsramme havde mindre magtfulde S52 motor. 2001 og 2002 modeller de alle havde S54 motor fra E46 M3. Der var også interiør opgraderinger med yderligere målere i midterkonsollen, lysende "M" omskifterknappen, forskellige krom bits i hele cockpit og sport sæder som standard udstyr. Udvendige ændringer var større hjul afstand længere fra hinanden og mere aggressive fendere, end der blev installeret på den almindelige Z3. Hardtops var tilgængelig som en mulighed. BMW M Coupé og M Roadster blev afløst af BMW Z4 M.\nDe M Coupé modeller 1999 og 2000 blev udstyret med den 3,2 L S50 motor fra E36 BMW M3, mens model 2002 fulgte med S54 motor fra E46 BMW M3.\nBMW Z3 vandt "Super Reggie" prisen for bedste reklame marketing kampagne af 1995. Kampagnen blev co-sponsoreret af FN kunstner enhed af Credit Lyonnais og af BMW i Nordamerika. Bestræbelserne inkluderet James Bond Edition Z3 er solgt via Neiman Marcus kataloget.\nBMW Z3 2,8 gjort Editor mest eftersøgte Vehicle for 1999 Edmunds.com\nM Coupe / M Roadster lavet bil og chauffør magasinets Ti Bedste liste for 1999.\n2000 BMW Z3 2.3 lavet "Den bedste samlede værdi af the Year" - "Base Sport" kategori vinder af Intellichoice\nAUTOMOBILE Magazine tildelt BMW M coupe fra 1999 Design of the Year.\n2002 BMW Z3 M Coupé blev Top Gear Car of the Year\nForrige artikel Caroline Bliss\nNæste artikel Camden professor i oldtidshistorie