Konditionstræning - hvordan kommer jeg i gang?\nAt påbegynde regelmæssig konditionstræning kan være et stort skridt at tage, hvis man i forvejen ikke er vant til at træne. Derfor er det vigtigt, man kommer i gang på den rigtige måde.\nHovedargumentet for at komme i gang og blive ved med konditionstræningen skal være den mærkbare forskel i fysisk og psykisk velvære, som man oplever ved at dyrke motion. Eftersom motion sænker risikoen for mange livstruende velfærdssygdomme, kan man også tænke på motion som en investering i fremtiden.\nTag det roligt - læg ikke for hårdt ud\nNår man som utrænet ønsker at komme i gang med at forbedre sin fysiske form, er det i starten især vigtigt, at man ikke presser sig selv for hårdt. Hvis man hver gang løber over smertetærsklen, så skal der som regel meget overvindelse til for at komme i gang med den næste træning. At dyrke motion må ikke blive en negativ oplevelse. Det kan ødelægge ens motivation, humør og den gode vane, som man nu en gang havde påbegyndt. I værste fald stopper man med at motionere, og da det ikke var behageligt sidst, bliver det endnu sværere at komme i gang igen. Hvis målet for eksempel er at løbe 5 kilometer, kan man med fordel starte ud med at gå og herefter optrappe med kortere lunte- eller løbeintervaller.\nForsøg at gøre konditionstræningen til en vane - en god og sund vane. På den måde bliver det nemmere og mindre kompliceret at træne. Men det kan være svært at skabe en god vane. Derfor er motivationen meget vigtig. Træningen bliver lettere gjort til en vane, hvis man er motiveret. Variation i træningen er også utrolig vigtig for motivationen. Man kan for eksempel regelmæssigt ændre sin løbe- eller cykelrute. I stedet for at løbe højre om søen, kunne man løbe venstre om. Et skift mellem de forskellige konditionstræningsformer, så man cykler en dag og løber en anden og så videre, er også anbefalelsesværdigt. Desuden oplever mange i starten at, hvis motionen er skemalagt, og gerne koordineret med en træningspartner, så er det lettere at ignorere potentielle overspringshandlinger.\nLyt til dit åndedræt\nIntensiteten af træningen skal op på et vist niveau, før den har en god effekt på konditionen. Ens åndedræt kan hurtigt fortælle, om man arbejder hårdt nok. Kan man snakke ubesværet i en uendelighed uden at blive afbrudt af vejrtrækningen, er intensiteten for lav, og er man slet ikke i stand til at snakke, er den for høj. Ved at bruge dette som en tommelfingerregel går man ikke galt i byen.\nVarighed og intensitet\nVarigheden og intensiteten af træningen hænger sammen. Foregår træningen ved en relativt lav intensitet, er det nødvendigt at træne i længere tid for at opnå den samme fremgang i konditionen, end hvis der blev trænet med en højere intensitet. Så ønsker man en konditionsforbedring, og er tiden knap, er det vigtigt, at der fokuseres på intensiteten. Løbetræningen kan suppleres med intervaltræning, der er en ekstremt effektiv motionsform. Konditionstræning i intervaller foregår ved at en periode med højintensitet efterfølges af en periode med lav intensitet. De periodiske pauser bevirker, at den sammenlagte træningsmængde ved høj intensitet maksimeres. Der findes adskillige intervaltræningsprogrammer med varierende længde på intervallerne og intervalfrekvens. Nyt studie har vist, at sekvenser med lunt/gang i 30 sekunder, efterfulgt af 20 sekunders moderat løb afsluttende med 10 sekunders spurt, kan forbedre løbepræstationen markant.\nDe store muskelgrupper skal bruges\nHvis målet er præstationsfremgang i konditionen er valget af træningsform ikke helt lige gyldigt. Det vigtigste er, at den valgte motionsform involverer en stor muskelmasse, som i eksempelvis løb, cykling eller roning, hvor de store benmuskler aktiveres. Bliver den involverede muskelmasse for lille, træner man ikke hjertets pumpekapacitet tilstrækkeligt.\nDer findes et begreb, der hedder 'runners high'. Som ordet fortæller, skulle man blive 'høj', mindre deprimeret, munter med mere efter langvarigt løb. Det er vel de færreste, der har oplevet ligefrem at blive høj efter en løbetur. Men det er sjældent, at man er sur efter en løbetur i skoven. Tværtimod er man som regel glad og tilfreds med sig selv. Forklaringen kan være, at der ved længerevarende motion udløses morfinagtige stoffer (endorfiner) i hjernen, som kan virke opmuntrende.\nCykling - transport og træning


De 10 bedste forretningshoteller i Ocean City - TripAdvisor\nBedste forretningshoteller i Ocean City, Maryland\n26 af 158 ejendomme matcher dine filtre. Ryd alle filtre\nDette er et af de oftest bookede hoteller i Ocean City i løbet af de sidste 60 dage.\nNr. 1 ud af 26 i Forretningshoteller i Ocean City med bedste værdi for pengene\nNr. 2 ud af 26 i Forretningshoteller i Ocean City med bedste værdi for pengene\nNr. 3 ud af 26 i Forretningshoteller i Ocean City med bedste værdi for pengene\nNr. 4 ud af 26 i Forretningshoteller i Ocean City med bedste værdi for pengene\nNr. 5 ud af 26 i Forretningshoteller i Ocean City med bedste værdi for pengene\nNr. 6 ud af 26 i Forretningshoteller i Ocean City med bedste værdi for pengene\nNr. 7 ud af 26 i Forretningshoteller i Ocean City med bedste værdi for pengene\nNr. 8 ud af 26 i Forretningshoteller i Ocean City med bedste værdi for pengene\nNr. 9 ud af 26 i Forretningshoteller i Ocean City med bedste værdi for pengene\nNr. 10 ud af 26 i Forretningshoteller i Ocean City med bedste værdi for pengene\nNr. 11 ud af 26 i Forretningshoteller i Ocean City med bedste værdi for pengene\nNr. 12 ud af 26 i Forretningshoteller i Ocean City med bedste værdi for pengene\nNr. 13 ud af 26 i Forretningshoteller i Ocean City med bedste værdi for pengene\nNr. 14 ud af 26 i Forretningshoteller i Ocean City med bedste værdi for pengene\nNr. 15 ud af 26 i Forretningshoteller i Ocean City med bedste værdi for pengene\nNr. 16 ud af 26 i Forretningshoteller i Ocean City med bedste værdi for pengene\nNr. 17 ud af 26 i Forretningshoteller i Ocean City med bedste værdi for pengene\nNr. 18 ud af 26 i Forretningshoteller i Ocean City med bedste værdi for pengene


Tiltalen mod Inger Støjberg (V) i sagen om udlovlig adskillelse af asylpar er på plads. | Foto: Mads Claus Rasmussen/Ritzau Scanpix\nOffentliggjort: 27.01.21 kl. 10:57\n"Alle samråd er med. Hvis man kun nævner én dato, så har man indtryk af, at der kun er blevet vildledt en enkelt gang, og det er forkert, der er blevet vildledt flere gange. Og det skal tiltalen også afspejle," siger Kristian Hegaard.\nSagen handler om en "klart ulovlig" instruks i 2016, da Inger Støjberg var udlændingeminister. Den betød, at asylpar, hvor den ene var mindreårig, blev adskilt.


Rusland efter murens fald – Klaus Enghvidt Olsen\nDe 6 små noveller handler om helt almindelige russiske skæbner i hverdagen. Når man bor i Rusland, kender man de fleste af typerne. Alle novellerne foregår i Rusland i 1990’erne og beskriver gennem de enkelte eksistenser, hvordan det russiske samfund oplevede Berlinmurens fald og den efterfølgende indførelse af markedsøkonomi med galopperende inflation, mafia og korruption.\nVladilen Nikolaievitch er den grå bureaukrat fra KGB – det hemmelige sovjetiske politi, hvor han har arbejdet hele sit liv med vigtige efterretninger. Men da Berlinmuren falder, forandres han liv fuldstændigt. Lydia Ivanovna er en gammel dame – en ”babushka”, som må sælge varer for at klare sig. En dag opsøges hun af nogle skumle fyre, der tilbyder hende at renovere hendes forfaldne lejlighed. Det giver hende problemer. Marina er den unge kvinde, der bor med sin mor og sin lillebror, og som ikke rigtigt har til dagen og vejen. Men så kan man jo få en udenlandsk ven, foreslår hendes veninder. En mandlig, naturligvis, men Marinas romantiske drømme krakelerer ret hurtigt. Og endelig er der den unge biznesman, Maxim, som faktisk ikke aner ret meget om business, og det giver ham store problemer, da han kommer i kontakt med de forkerte typer.\nDet er nogle af de skæve karakterer, som er med i de 6 noveller i denne samling. For at hjælpe læseren er der et kort forord til hver novelle, som ridser novellens udgangspunkt og kontekst op, så man uden problem kan læse novellen, selvom den foregår i et miljø og en tid, som læseren måske ikke umiddelbart kender til.\nKøb bogen her: Køb bogen\nLån bogen på biblioteket: Lån på biblioteket\nRigtig gode noveller. De er letlæselige, og det er tydeligt at forfatteren har stort kendskab til Rusland. Forordet til hver enkelt novelle gør noget rigtig godt for læseoplevelsen.\nSe hele udtalelsen: Lektørudtalelse\nCitat fra “Rusland efter murens fald”:\nFra novellen ”Lejlighedsmord”:\nHun tøvede men besluttede så at lukke op. Udenfor stod en ung mand sidst i 20’erne. Velklædt i en lang læderfrakke, kraftig, kortklippet mørkt hår. Hans øjne var mørke, og han havde et drenget smil. Han gik lige ind i den lille entré og fortsatte ind i hendes værelser.\n– God lejlighed, sagde han anerkendende, – den trænger blot til at blive gjort i stand.\nLydia gøs ved hans ord. Hun så vantro på Antons ansigt, og pludselig var det ikke et drenget smil, hun så, men et rovdyrs glubske grin.\n– Jeg trænger ikke til hjælp, sagde hun bestemt, – jeg har min familie.\nHan så på hende med et smil, som måske på andre kunne virke forekommende, men på hende virkede det lumskt som en ulvs.\n– De har jo ingen familie, Lydia Ivanovna, sagde han lavmælt. – Det er derfor, at jeg vil hjælpe Dem. Jeg og mine venner vil bekoste hele istandsætningen mod at vi overtager lejligheden efter Deres død. Og det varer jo længe, ikke sandt, De er jo sund og rask.\nHvorfor skrev jeg “Rusland efter murens fald”?\n1992-1997 var jeg direktør for Dandy i Rusland. Jeg boede i Moskva og startede Dandys virksomhed fra bunden. Det blev til en kæmpesucces for tyggegummimærkerne Stimorol og Dirol på det russiske marked med en markedsandel på 50%. Et stort eksporteventyr for en mindre dansk virksomhed, som ikke er set siden. Gennem mit lange ophold i Rusland fik jeg et indgående kendskab til landets udvikling, historie og kultur – og ikke mindst til landets indbyggere på godt og ondt. Det inspirerede mig til at skrive en håndfuld noveller om almindelige russere. Jeg skrev dem dengang, men har først udgivet dem nu.


Sahra da Silva | B'Sharp - Silkeborg Rhythm’n Blues Association\nTorsdag 23.06.22 - kl. 19.30\nSahra har i den grad skabt sig et navn der klinger med på blues og soul og i 2020 udgav hun albummet #blueswoman, som indeholder 6 af hendes egne kompositioner, samt 3 udvalgte covers. #blueswoman er indspillet i session med guitarist Alain Apaloo, pianist Lars Emil Riis, bassist Matthias Petri og trommeslager Andreas Svendsen og er mixet og produceret af Noah Rosanes.\nDet er ikke kun i eget navn man kan opleve Sahra på slap line, hun er nemlig også en flittig feature-sanger, senest med The Cornbread Project på neo-blues albummet Catawampus som udkom april 2019 og blev nomineret til en DMA Blues. Her er Sahra i internationalt selskab med danske Troels Jensen og Big Creek Slim, irske Richard Farrell, amerikanske Mud Morganfield og James Harman, engelske Big Joe Louis og ikke mindst hjernerne bag majsbrødsprojektet; producer og bassist Laust “Krudtmejer” Nielsen og pladeselskabsboss og iværksætter Peter Nande.


Døden fra Lübeck, Købmanden\nDet ligger mig fjernt at være beredt.(1)\nDøden svarer købmanden\nHar du ikke bedrevet andet\ni købmandskab, end hvad der var givet dig,\nskal du få retfærdighed,\nnår alle ting skal stilles for retten.\nHar du dig så forvaret [mod ondskab]\nog dine sager helt i orden.\nHar du været anderledes, er det ikke godt.\nKordegn, kom, det skal ske.\nHer er der igen rod, idet både Jacob von Melles tekst og teksten på det "nye" maleri bytter om på købmanden og håndværkeren. Fejlen skyldes formodentlig, at en håndværker i gamle hed en "Amtman" (det er derfor Den Gamle Danske Dødedans indeholder en "embitzmand" og en embitzsuend).\nDet ligger mig fjernt at være beredt . . .: som et svar på Dødens kald (på den forrige side): »Købmand, vil du også berede dig«.\nDøden fra Lübeck Lübeck Købmanden


Filippo Loreti Venice Automatic Watch Review - se stilLæs Mere\nVigtigste se stil Filippo Loreti Venice Automatic Watch Review\nFilippo Loreti er en nyere urmager, der startede som en succesrig Kickstarter-kampagne. Derefter gik de videre med et par mere vellykkede Kickstarter-kampagner - hvoraf de fleste eller alle har givet over en million dollars hver. De resulterende produkter var bestemt ikke for timepiece-entusiaster, men bestemt inspireret af den lidenskab, der fodrer samlere. Faktum er, at intet selskab har tjent flere penge til at producere ure via crowdfunding end Filippo Loreti.\nDet er dog ikke den historie, jeg skal diskutere, og det vedrører heller ikke den Venice Automatic urkollektion, som jeg gennemgår i dag. Dette produkt er faktisk bestemt et passionprojekt fra mærket og ikke et resultat af crowdfunding "backer agn." Historien, jeg gerne vil fortælle, handler om mærker, der starter med en masse arbejde, der får opmærksomheden fra ungdommelige forbrugere på sociale medier., og deres rejse for at blive ægte urmærker.\nFilippo Loreti som begge mærker og forretning\nFor Filippo Loreti handler historien om kampen for både at imponere og være kreativ, samtidig med at man tjener indtægter på samme tid. At være kreativ involverer både risiko og investering. Mens man tjener penge handler det om forudsigelighed og marginer. Disse to behov ofte og regelmæssigt konflikter i verden af moderne merchandise marketing. Temaet for disse konkurrerende interesser tilbyder også en stærk linse til at forstå en bred vifte af forretningsbeslutninger truffet af virksomheder på tværs af en forskellig gruppe af brancher. Nyt kontra velkendt. Forsøgt versus eksperimentelt. Kreativ versus forudsigelig.\nJa, der er en masse marketing-tale\nHovedbudskabet i Filippo Loretis store marketingkampagner har på en måde været: ”skru de store mærker, vi prøver at tilbyde meget for lidt penge. Brug ikke mere. ”Denne tilgang gjorde et godt stykke arbejde for at tjene dem både synlighed og kunder til kun et par hundrede dollars. Hvad er så resultatet, når messenger begynder at gribe ind i det, som de oprindeligt forsøgte at fjerne sig fra? Dette er - faktiske luksuspriser.\nMen leverer Filippo Loreti?\nMærker som Filippo Loreti er skyldige i at bruge udtrykket ”luksus” alt for liberalt. Ofte svarer disse påstande til "luksus til mindre" - en almindelig afståelse i disse dage, som efter min personlige mening er absolut svind. Dette er sprog designet til at fortælle intetanende forbrugere noget, de vil høre, ikke mere.\nJeg har lært Filippo Loreti bedre og bedre at kende i det sidste år og må sige, at folkene bag mærket er klar til at gøre det, som deres kunder faktisk ønsker, at det skal være - og det er et rigtigt luksusmærke. Kudos til dem for først at indse det og for det andet for at ville gøre noget ved det. Det er ikke en let eller hurtig udfordring at overvinde.\nEn del af luksus er eksklusivitet (den største del når det kommer til luksuskøb), og det er nødvendigt for luksus at være noget, man kan have, til at udelukke andre. Luksus er med andre ord pr. Definition strengt ikke for alle. Folk, når du læser udtrykket “luksus” i markedsføring på internettet - tag det som et saltkorn. Det betyder ofte meget lidt. For mange kunder handler "luksus" om pris, og når det kommer til ure på omkring $ 300 - $ 400, kommer du faktisk ind i luksus. Relativt set, det er.\nMed priser, der starter under $ 200 for Filippo Loreti-mærket, er den over $ 600 Venice Automatic tre gange prisen på mærkets brød- og smørprodukter, hvilket har hjulpet det med at få håndled tilstedeværelse hos håbefulde unge mennesker over hele verden. Hvad mærket har lært, er, at den samme demografiske gruppe af mennesker, der er sultne efter "rige mennesker i urstil" til $ 200, ikke kun ikke har råd til et $ 600-ur, men ikke rigtig forstår, hvad de skal gøre af det.\nHvem er præcis den Filippo Loreti Venedig-køber?\nInteresse for et mekanisk ur kræver, at du først er interesseret i mekaniske ure generelt - noget, som i dag først skal fremmes for og for det andet læres. Hvad Filippo Loreti har lært sig selv, er, at når du først begynder at producere interessante, dejlige ure (uanset pris), skal du starte en helt anden samtale med forbrugerne. Denne samtale handler ikke kun om at forsøge at tilfredsstille de eksisterende behov, men at skabe nye. Internetmarkedsførere er ikke altid lige så gode til at opfylde behov, som de er historiefortælling og udtryk for kunstnerisk lidenskab.\nFolkene bag Filippo Loreti kan ikke kun rigtig godt lide luksusure, men de beundrer design, branding og håndværk, der går ind i dem. Glem et øjeblik, at de forstår moderne internetmarketing, som som sagt handler om at reagere på eksisterende intentioner, øjeblikkelig tilfredshed og give folk, hvad de vil. Det er længere og dermed vanskeligt at spore og evaluere en strategi for at få folk uddannet om noget nyt, så meget mindre at forstå det, vil have det og dermed sælge imod det.\nGå ind i Venice Automatic - som ikke er mærkets første mekaniske ur, men bestemt et af dem. Kendetegn ved mærkets succes maler timepiece-pakken i form af de anvendte stropper og armbånd såvel som kabinettet og urskivefarver. Det betyder stål eller rosaguld tonede kasser og sort, sølv eller blå urskiver. Dette er simpelthen de farver, der sælges i dag - og Filippo Loreti ved det meget godt.\n“Brugerdefineret” og hvad det betyder\nHvad Filippo Loreti straks vil fortælle dig om Venice Automatic, er at det hele er "brugerdefineret." Hvad betyder det nøjagtigt? Betydningen er, at de havde brug for at få alle specialfremstillede dele. Dette inkluderer et element i bevægelsen, som de faktisk ændrede lidt. I en verden af startmærker er dette en stor aftale, fordi mange af de mindre dyre ure derude ikke har originale dele, men snarere foreksisterende design til dele som hænder, etuier og urskiver.\nForrige ArtikelCCCP Heritage Watch Review, med russisk Slava Movement\nNæste ArtikelA. Lange & Söhne 1815 'Homage To Walter Lange' ur\nFilippo Loreti er en nyere urmager, der startede som en succesrig Kickstarter-kampagne. Derefter gik de videre med et par mere vellykkede Kickstarter-kampagner - hvoraf de fleste eller alle har givet over en million dollars hver. De resulterende produkter var bestemt ikke for timepiece-entusiaster, men bestemt inspireret af den lidenskab, der fodrer samlere © Copyright 2019


Login | Tilmeld Drejø, Bagenkop, Rødby\nFredag, den 11. juni 1999\nEfter en travl tid herhjemme i ret køligt og blæsende vejr har vi nu pakket skibet, og i dag tager vi derned for at overnatte i Haderslev havn, mens regnen pisker ned. Men vi håber på godt vejr til i morgen.\nLørdag, den 12. juni 1999\nAfgang fra Haderslev havn kl. 8.05 ved skiftende vind S/Ø/SØ. Vi sejler med storsejl og motor, men der er næsten ingen vind. Det bliver ellers en fin tur med en lidt mat sol, der trænger mere og mere igennem skyerne. Vi sejler den for os kendte tur til Sydfyn, vest om Lyø til Drejø. Selv om det er lørdag, møder vi ikke ret mange sejlere. Vi går i tankerne igennem, om vi har husket alt det, der skulle ordnes forinden, om vi har alt det med, vi skal bruge i den kommende tid. Efterhånden slapper vi af og glæder os over, at vi igen i år kan tage på en længere tur, uden at skelne alt for meget til tiden. Selvfølgelig vil vi gerne nå de mål, vi hat sat os - men på en måde er det også underordnet, hvis bare vi får en god tid.\nVi nyder den fine tur mellem Lyø og Ærø og lægger til på Drejø kl. 15.10, hvor vi får en god plads i den nye havn. Selvfølgelig går vi turen til den gamle havn, hvor vi med vores Saga 27 har ligget flere gange og nydt den intime atmosfære, når havnen var proppet og sejlerne kom hinanden ved og hjalp hinanden på bedste manér. Der ligger kun 2 mindre motorbåde, og stemningen fra dengang er veget for et lidt øde indtryk, tyk røg fra et bål og umiskendelig lugt fra en kulgrill med svedne pølser. Lidt vemodigt forlader vi stedet. Det viser sig altid, at man ikke kan hente svunden tid tilbage.\nOm aftenen går jeg alene en tur ad strandstien, forbi kirken og gennem byen tilbage til havnen. Her møder jeg et ungt par, der ligger med deres motorbåd i den gamle havn, og de snakker begejstret om, hvor idyllisk det er at ligge der. - Ja, sådan er det!\nHavnepenge: 85 kr.\nSøndag, den 13. juni 1999\nAfgang fra Drejø kl. 8.10. Svag NV vind, opfriskende. Vi passerer Marstal kl. 10.00. Det er fint vejr, men en meget ubehagelig søgang, og Kirmars voldsomme rullen får os til som planlagt at anløbe Bagenkop kl. 11.45, i stedet for at sejle videre til Rødby, som vi ellers undervejs har overvejet.\nEfter lidt frokost og en spadseretur rundt i havnen tager vi cyklerne frem og tager over Gulstav til Dovns Klint og rundt om Langelands sydside med udsigt til Keldsnor fyr. Alt er velplejet, og der er særpræget natur og udsigt til mange bakketoppe og grønne dale og et rigt fugleliv.\nTilbage i havnen er der i mellemtiden fyldt op med næsten kun tyske sejlere, men stemningen i havnen er god. Det kommer helt bag på havnemesteren, at han pludselig skal snakke dansk.\nMandag, den 14. juni 1999\nAfgang fra Bagenkop kl. 8.25. Svag vind, først Ø/SØ, senere NV, diset. Det bliver en lidt kedelig tur på grund af diset vejr og dårlig sigt. Solen skinner svagt gennem disen, og vandet foran os flimrer som guld. Tiden går med at snakke, drikke kaffe og flittigt at bruge kikkerten for at få øje på et eller andet.\nAnkomst Rødby havn kl. 13.35.\nDer er en plads til os ved det lille bådeværft til venstre i havnen. Her ligger vi godt, men ellers er det en kedelig havn, hvor den ene færge fra Putgarten på Fehmern afløser den anden. Vi har regnet ud, at efter en færgeafgang har vi knap et kvarter at sejle ud, inden den næste færge står ind i havnen.\nVi spadserer langs kysten med fin badestrand, går ikke helt til Badelandet men med en sti op til den lille by ved havnen og handler lidt ind og falder så til ro på Kirmar.\nHavnepenge: kr. 70


PVC - Leverandører, Nyheder og Viden\nHvordan bruger man PVC?\nHvis du har nogen forbindelse til bygningsindustrien, er der en god chance for, at du allerede på et eller andet tidspunkt er stødt på PVC. Det er nemlig særligt her, at materialet bliver brugt meget. Det har dog mange egenskaber, hvorfor det også er muligt at finde i mange andre sammenhænge.\nHvad er det for et materiale?\nMåske sidder du lige nu og tænker: ”Hvad er PVC?” I så fald er det nok på sin plads at gøre klart, hvad det rent faktisk er, vi taler om.\nDet tre bogstaver er en forkortelse for polyvinylklorid, men det er også almindeligt kendt i folkemunde som vinyl. Det er altså en form for plastik.\nDet er et bæredygtigt materiale, da det kan smeltes om og bruges igen og igen. Det betyder altså også, at det bliver formbart, når det varmes op, hvorfor det også nogle gange kaldes termoplast.\nHvor bruges det i byggerier?\nHvis man bruger plast i et byggeri, så er der en stor sandsynlighed for, at det er polyvinylklorid, der bruges. Det er nemlig den form for plast, man ser mest af i byggerier.\nDet bruges både udendørs og indendørs, og så bruges det også både over og under jorden. Derfor kan du altså finde det i blandt andet:\nDet er dog kun nogle få eksempler på, hvordan dette alsidige materiale kan bruges.\nHvor bruges det ellers?\nDet er dog ikke kun i byggerier, at det er muligt at finde polyvinylklorid. I dens blødere form findes det nemlig også i alt fra blodposer til regnjakker. Det skyldes også i høj grad, at det, som mange andre former for plastik, er et godt, modstandsdygtigt materiale.\nI de medicinske sammenhænge, hvor der ofte er specifikke krav til egenskaber og kvalitet, er polyvinylklorid også et af de få materialer, man rent faktisk kan bruge.\nPVC Informationsrådet – Biobaseret PVC gør børnehave bæredygtig\nI Göteborg har man sat sig som mål at blive en klimaneutral by i 2050. Som model for hvordan bygninger kan blive klimaneutrale, har man i første omgang besluttet sig for at bygge en fossilfri børnehave. ‘Håbet’, som bliver navnet på børnehaven, åbner i 2021.\nMaria Perzon fra rådgivningsfirmaet Bengt Dahlgren, der leder projektet, udtalte ved projektets start: “Vi har brug for hjælp fra byggebranchen og materialeproducenterne til at nå vores mål, og vi har brug for de mest innovative produkter og løsninger på markedet.” Øvrige krav til byggeprodukterne var, at de skulle være genanvendelige og vurderes ud fra en livscyklusbetragtning, herunder transport til byggepladsen.\nNår det gælder rørsystemerne, som er centrale for ethvert byggeri, kom hjælpen i form af bæredygtige, biobaserede PVC-rør. Rørene er udviklet af rørproducenten Pipelife i samarbejde med Europas største PVC-producent INOVYN. INOVYN har i flere år arbejdet på at erstatte fossile råvarer med fornybare ressourcer. Det er nu lykkedes, idet affald fra træindustrien erstatter olie i det nye produkt BIOVYN, som er certificeret af The Roundtable of Sustainable Materials.\nPVC er den mest anvendte plast i byggeriet, hvor den bruges til en lang række produkter som rør, vinduer, gulve, kabler, tagbelægninger og tagrender. Langtidsholdbarhed, genanvendelighed og lethed er kendetegn ved PVC. Et PVC-kloakrør forventes fx at kunne holde i mindst 100 år, og forsøg viser, at det kan genanvendes mindst ti gange. Ingen andre plastmaterialer har vist sig at kunne matche en sådan levetid og genanvendelsesevne.\nUd fra en livscyklusbetragtning har de lette PVC-rør også en klar fordel i forhold til traditionelle materialer som metal og beton. Klimabelastningen ved transporten mindskes, når man vælger PVC.\nIfølge Miljøstyrelsen eksisterer der allerede i dag i Danmark en velfungerende indsamlingsordning for hårdt PVC-byggeaffald, nemlig WUPPI-ordningen. WUPPI-ordningen sikrer, at den hårde PVC fra bygge- og genbrugspladser kan blive indsamlet til genanvendelse.\nDet skal understreges, at den biobaserede PVC, som anvendes i børnehaven, er bio-BASERET og ikke bio-NEDBRYDELIG. Var rørene bionedbrygelige ville de forgå, og derved miste deres funktion inden for kort tid\nI forlængelse af klimapartnerskabernes anbefalinger lancerer PVC Informationsrådet klimakampagne. Netop PVC-plast har stort potentiale til at bidrage til opfyldelse af klimamålene. Kampagnen bygger primært på de resultater, som den europæiske PVC-industri har opnået gennem miljøprogrammet VinylPlus\nDirektør i PVC Informationsrådet Ole Grøndahl Hansen uddyber: "Da vi læste klimapartnerskabets rapport, slog det os, at PVC-plast kan bidrage til opfyldelse af overraskende mange af målene som partnerskabet opstiller. Eksempelvis når det gælder langtidsholdbare og genanvendelige byggeprodukter, udvikling af biobaserede materialer, samt udvikling af nye tilsætningsstoffer, der muliggør genanvendelse.”\nVinylPlus Sustainability Forum 2017 – På vej mod cirkulær økonomi\nPVC-industrien gør reelle fremskridt hen imod bæredygtighed, og den bidrager positivt til den cirkulære økonomi. Dette var hovedbudskabet som de delegerede fik med sig hjem efter det femte VinylPlus Sustainability Forum 2017, der fandt sted i den tyske hovedstad Berlin i dagene 10. og 11. maj\nDe to hovedtalere Norbert Kurilla, statssekretær ved det slovakiske miljøministerium, og Alexander Janz fra det tyske forbundsministerium for miljø, fremhævede bedste praksis og udvikling i retning af en cirkulær økonomi i deres respektive lande. Janz sagde: "De mange mulige anvendelser af plast har gjort den til en integreret del af vores daglige liv.\nDet er netop af den grund, at vi nu mere end nogensinde skal styrke den bæredygtige håndtering af plast gennem hele værdikæden og dermed mindske de negative virkninger for miljøet og menneskers sundhed.”\nForbrugerrådet Tænk offentliggør i dag en undersøgelse, der viser at en række danske byggemarkeder ikke har styr på indholdet af kemikalier i de plastprodukter de forhandler. Forbrugerrådet dokumenterer, at mange af byggemarkederne har haft svært ved at fremskaffe valid information om kemikalieindholdet, som de ifølge loven er forpligtet til.\nProblemet opstår fordi globaliseringen har medført, at flere og flere af den type produkter som Forbrugerrådet har analyseret produceres udenfor EU. Hvis vi tager ftalaten DEHP som eksempel, har europæiske PVC-virksomheder så godt som udfaset dette stof. Dette er ikke tilfældet i for eksempel Kina, hvor DEHP fortsat er den mest anvendte blødgører i PVC-produkter. Det er selvsagt en absurd situation, at innovative europæiske virksomheder sejles agtertud af virksomheder uden for EU, som ikke skal leve op til samme strenge og fornuftige krav.\nHvis vi skal væk fra disse uønskede stoffer, er det tvingende nødvendigt at det sker på EU-niveau. Hvis EU står samlet overfor asiatiske producenter og kræver udfasning, så sker der noget. Heldigvis har Danmark taget konsekvensen og har sammen med EUs kemikalieagentur ECHA fremsat forslag om et forbud. Miljøstyrelsen oplyser på sin hjemmeside, at forslaget forventes vedtaget inden 2019 og få virkning fra 2020. Vi må håbe, at Danmark får held med at påvirke de andre lande til at gå den vej\nHvordan går det egentlig med PVC? Plastmaterialet der i 1990’erne var genstand for det helt store miljøopgør. Vi møder direktør Ole Grøndahl Hansen i Industriens Hus, hvor han leder PVC Informationsrådet. Ole Grøndahl har gennem mere end 20 år arbejdet med at informere om PVC. Da kampene i den såkaldte PVC-krig i 1995 var på sit højeste, blev han i ansat som repræsentant for den europæiske PVC-industri, der hvert år sender 5 millioner tons af plastmaterialet på markedet i Europa.\n”Vi kan med stolthed sige, at grundfortællingen om PVC er en positiv industri- og miljøhistorie” siger Ole Grøndahl. ”Fra at være en udskældt industri, der var isoleret, selvtilstrækkelig og miljøbelastende, er PVC-industrien i dag inkluderende, dialogorienteret og miljøansvarlig. Som konsekvens har synet på vores produkter også ændret sig. I dag anses specielt de langtidsholdbare og vedligeholdelsesfri PVC-produkter, som i vid udstrækning anvendes i byggeriet, som en del af løsningen på fremtidens klimaudfordringer. Vores materiale vælges, fordi netop PVC har nogle unikke tekniske egenskaber, når det gælder byggeri, og så er det prisbilligt. Og måske vigtigst i dag, hvor den cirkulære økonomi er højt på dagsordenen, så egner PVC sig fortrinligt til genanvendelse.”\nSom svar på spørgsmålet om, hvorfor PVC-industrien ikke gjorde noget ved problemerne tidligere, siger Ole Grøndahl, at miljødiskussionen i halvfemserne var væsensforskellig fra, hvad den er i dag. Fra at være konfrontatorisk, hvor industrien forsøgte at betvivle mange af de bekymringer, som NGO’er men også Miljøstyrelsen fremsatte, er nu blevet afløst af en mere konsensuspræget tilgang. Begge lejre var skyldige i overdrivelser, men nu er man enige om de fleste mål: Tungmetallerne skal ud, de klassificerede ftalater skal væk, og så skal så meget som muligt PVC genanvendes i stedet for at sendes til forbrænding eller deponi.\nOle Grøndahl fastsætter årtusindskiftet som skelsættende dato for rejsen mod bæredygtig udvikling: ”I slutningen af 1990’erne overskyggede miljøproblemer som dioxin, saltsyre, VCM, manglende genanvendelse og brug af tungmetaller og uønskede ftalater totalt PVC-produkternes fordele. En reel krig mellem NGO’er og miljømyndigheder på den ene side og PVC-industrien på den anden udspillede sig.” Med ryggen mod muren måtte PVC-industrien sande, at den måtte gøre noget ved problemerne. I 2000 vedtog hele den europæiske PVC-værdikæde en frivillig aftale om et ambitiøst miljøprogram, VinylPlus, til at tage hånd om miljøproblemerne.\nVed hjælp af store investeringer på omkring 100 millioner euro er det bl.a. lykkes at lave et genanvendelsesprogram, hvor mere end 3 mio. tons PVC er blevet genanvendt siden år 2000. Desuden er tungmetaller udfaset, problemerne med dioxin er løst, og forbruget af klassificerede ftalater er stærkt dalende. Ifølge Ole Grøndahl er succesfulde frivillige aftaler indenfor industrien sjældne: ”Derfor fremhæver EU nu den europæiske PVC-industri som en frontløber for den cirkulære økonomi, og FN har også anerkendt det ambitiøse genanvendelsesmål på 800.000 tons PVC per år i 2020.”\nI dag er PVC det mest anvendte plastmateriale i byggeriet og sundhedssektoren grundet dets kvalitet, fleksibilitet og prisbillighed. Desuden er PVC et foretrukket materiale blandt kunstnere, designere og arkitekter. Faktisk har PVC udviklet sig til at blive fremtidens materiale: ”PVC er velpositioneret i den bæredygtige fremtid, idet mere end halvdelen af materialet udgøres af salt – en uudtømmelig ressource. Desuden kan PVC genanvendes igen og igen,” slutter Ole Grøndahl.\nI Danmark står virksomhederne Wavin, Uponor, Plastmo, Primo og Icopal bag selskabet WUPPI, der indsamler hårdt PVC-byggeaffald til genanvendelse. PVC Informationsrådet er dansk videnscenter for PVC. Rådet blev oprettet i 1995 og repræsenterer den europæiske PVC-industri i Danmark. PVC Informationsrådet har til huse i Industriens Hus, hvor det deler kontor med Plastindustrien. Direktør er mag.art. Ole Grøndahl Hansen.


Casinoer programmet der øger dine vinderchancer\nNogle spil i Casino. Installering af programmet i din browser sikrer en optimal spiloplevelse. Vis ikke dette igen. Installér nu. Ifør dig din højeste hat, for nu skal du være tryllekunstner for en stund. Abra Kadabra… hvem ved, måske er det ikke en kanin, men en potentiel stor gevinst du hiver op af hatten. Spilleregler for 5 x Magic Er du klar til at træde ind i det mystiske spilunivers? Så læs med her, hvor vi gennemgår de meget enkle regler. Du starter spillet ved at udfylde felterne — møntværdi, mønter og linjer — i nederste venstre hjørne.\nLæs casinoer anmeldelser Penguin Power spilleautomat


ANIMATIONSVIDEO MED SING-ALONG - Levende Streg\nLevende Streg har sammen med KILROY og Gouda Forsikring lavet en animationsvideo med sing-along. Videoen skal være med til at nedbringe skader, som unge får på drømmerejsen – og ikke mindst sørge for, at små ubetydelige skader ikke udvikler sig til det værre og dermed ødelægger rejsen.\nVideoen er målrettet KILROYs rejsende, som typisk er unge mellem 18-25 år. Fordi denne målgruppe ikke er meget for løftede pegefingre, opstod ideen om at lave budskabet omvendt. Det vil sige at sætte fokus på alle de ting, der potentielt kan gøre, at rejseopholdet forkortes.\nMed udgangspunkt i målgruppen udsprang ideen om at lade en sang følge videoen i stedet for almindelig speak. Noget af en udfordring, fordi det betød, at det var rimelig afgørende for videoens succes, at vi fik skrevet en sang, som ikke bare indeholdt de rigtige budskaber, men også var en total ørehænger.\nSANGEN ”TRAVEL SAFE”\nI samarbejde med KILROY og Gouda udarbejdede vi forskellige udkast til tekster, der langsomt formede sig til en sangtekst. Derefter gik Karsten Dines Johansen, Freezone Sound Studio i gang med at skrive den ørehængende melodi, som stort set sad i skabet i første forsøg.\nOprindeligt var det egentlig ikke meningen, at det var Karsten selv, der skulle synge på nummeret, men da vi lyttede på de første udgaver, stod det klart, at sangen passer rigtig godt til Karstens stemme. Karsten Dines Johansen er i musikerkredse kendt som K.D Johansen og spiller i det danske rockband SuperCharger. Sangen indeholder desuden kor af Kira Li Chirholm, trommer af Morten Krog Helgesen (begge også fra Freezone Sound Studio) samt piano af Ronni Clasen.\nDet visuelle udtryk i videoen er inspireret af amerikanske animationsvideoer, hvor personerne tiltaler en bred målgruppe. Karaktererne og tegnestilen er tilpasset, så de matcher udtrykket i sangen, og farverne er holdt inden for i KILROYs corporate farver.\nFor at sikre, at modtageren når at få hele budskabet med, indeholder sangen sing-along tekster. Et feature, der også er med til at understrege humoren i videoen.\nKAMPAGNE MED VIDEO OG QUIZ\nVideoen er lavet til kampagnen ”Travel Safe”, der har kørt i Danmark, Holland, Norge, Finland og Sverige. Netop derfor blev videoen lavet på engelsk. Kampagnen var et samarbejde mellem KILROY og Gouda Forsikring og indeholdt mange forskellige elementer ud over videoen, blandt andet også en quiz, som Levende Streg også har givet input til.\nLæs mere på KILROY.dk.\n⟵TEGNET VIDEO OM DYNAMICPAY\nTEGNET TV REKLAME MED RIGTIGE BILLEDER⟶


DEBAT: Få styr på vaccinationerne - sn.dk - Hillerød\nMogens Nielsen oplevede ventetid og fejl, da han skulle vaccineres. Vaccinationsservice beklager. Arkivfoto: Adobe Stock\nFoto: alessandro guerriero/guerrieroale - stock.adobe.com\nArtiklen: DEBAT: Få styr på vaccinationerne\nDEBAT: Få styr på vaccinationerne\nHillerød - 13. oktober 2020 kl. 15:39\nI september modtog jeg en skrivelse fra Danske Lægers Vaccinations Service, som oplyste om, at det i år var særligt vigtigt at få en influenzavaccination.\nJeg tilmeldte mig straks og fik en mail med bekræftelse på mødested og -tid den 2. oktober.\nDa min mødetid var udløbet, fik jeg oplyst, at vaccinationen var forsinket mindst en time. Jeg besluttede derfor at forlade stedet og lade mig vaccinere hos egen læge.\n5. oktober kontaktede jeg telefonisk lægerne i Markedsstræde for at bestille en tid. Damen forstod ikke min henvendelse, da ovennævnte vaccinationsservice havde meddelt, at jeg var blevet vaccineret 2. oktober.\nNår vaccinationsservice understreger, at det er meget vigtigt med en vaccination, synes jeg, at de skulle få styr på både det praktiske og papirmæssige arbejde for at undgå, at det hele skal ende i en stor rodebutik.\nSvar fra Danske Lægers Vaccinations Service:\nKære Mogens Nielsen\nI modsætning til tidligere år har Dansk Lægers Vaccinations Service besluttet, at man skal booke tid til vaccination. Dette for at forhindre, at der møder for mange frem ad gangen under coronavirus-pandemien. Trods dette har vi oplevet, at der til mange af vores arrangementer er mødt en del borgere op, som ikke havde forstået, de skulle booke tid. Dette har skabt et ekstra stort pres og nogle steder desværre resulteret i ventetider.\nVi har forsøgt at kommunikere dette budskab i breve, nyhedsbreve, på de sociale medier samt til samarbejdspartnere.\nDLVS forsøger at sikre, at alle administrerede vacciner umiddelbart registreres i Det Danske Vaccinations Register (DDVR). I forhold til registreringen er der tale om en menneskelig fejl, og det beklager vi. Formentlig har en hjælper registeret, at du/borgeren er mødt frem og registeret vaccinen i DDVR. Vaccinatøren har så ikke været opmærksom på, at du/borgeren har forladt arrangementet og har ikke fået slettet vaccinen.\nDu kan skrive dine kontaktoplysninger til os på vaccination@dlvs.dk, så vi kan få rettet fejlen.\nVi er glade for, at du trods alt er blevet vaccineret hos egen læge.\nVi afholder disse vaccinationsarrangementer over hele landet for at bidrage til at få vaccinedækningen op i samfundet, specielt blandt risikogrupperne. Afholder vi ikke vores arrangementer, vil man se et stort øget pres på landets praktiserende læger.\nMedicinsk Direktør, Danske Lægers Vaccinations Service\nNu vil byråd kigge forsyningsselskab mere over skulderen\nEfter måneders debat om Hillerød Forsyning, hvor især høje...


Truede arter - ikke kun et problem for internationale virksomheder til beskyttelse af naturen, men også for den enkelte, fordi mange af disse skabninger ikke døde i løbet af naturkatastrofer eller terrestriske processer, og på grund af volden, uansvarlighed og skødesløshed af mennesker. Bestemt værd at tænke igen selv i dag for at bevare de enkelte repræsentanter for sjældne dyr og, hvorfor ikke, for at øge deres befolkning.\nSelv i skolen, er børn introduceret til Red Book. Men ingen lærer os, at hver dag er der registreret flere nye arter, enkeltpersoner, der dør af sult, grådighed eller krybskytter på grund af miljømæssige forandringer på vores planet.\nHvad truede arter stadig fortsætte med at kæmpe for eksistens i verden? Det er omkring 25 procent af de forskellige typer af pattedyr, 11 procent af fugle, 20 procent af repræsentanterne for krybdyr, 25 procent af padder og omkring 34 procent af ferskvandsfisk. Din opmærksomhed er givet nogle få dyr, hvis eksistens er truet.\nIsbjørne døende på grund af den globale opvarmning. Og jo mindre verden bliver isen, jo mere sandsynligt er det trist proces. Sandsynligt at overleve denne truede arter af dyr næsten ligegyldigt. Det er grunden til, at isbjørnene forlader den arktiske tundra. Således har hybrider og hvide blevet fundet i nogle lande af brune bjørne.\nGiant Panda - dette er sandsynligvis den bedst kendte form for sjældne dyr, emblazoned på emblemer og symboler for World Wide Fund for bevarelse og beskyttelse af dyrelivet. Desværre, på vores hele planeten forlod næsten 1.500 personer. Hvor mange af dem vil overleve, er det ikke klart på grund af det økonomiske boom i Kina, som er deres hjemland.\nBjerggorillaer - berømte truede dyr, de største og mest magtfulde primater, kender til alt fra barndommen på "King Kong" og "Tarzan". Der er kun omkring 700 personer rundt om i verden. Disse truede dyr, på trods af den frastødende udseende, samlet meget omgængelig og fredeligt.\nJavanæsehorn engang levede i Sydøstasien i store mængder, men i dag kan de regne i højst 70, Denne uheldige faktum er forbundet med den person, som disse truede arter er interesseret på grund af hornene. Selv i de zoologiske haver i verden er det umuligt at beundre disse næsehorn.\nTigre er også forskellige former for sjældne dyr. Ifølge de seneste rapporter på jorden er der omkring 3300 repræsentanter.\nBlå hval - er et enormt dyr, der kan placeres på deres eget sprog, selv elefanten, og den samlede længde af sin tela- et gennemsnit på 33 meter. De kommunikerer med hinanden, hvilket gør særlige lyde, der kan høres i flere hundrede kilometer. På grund af de brutale handlinger menneske på jorden er tilbage 10.000 sådanne dyr.\nSnow Leopard eller Snow Leopard - truede arter af denne race, når det ofte kunne findes i Himalaya, Tien Shan, Pamir og andre bjerge i Centralasien. Minder om leoparder, sne leoparder har en busket hale. I fri levevilkårene for omkring 150 individer, men i zoologiske haver er mange.\nLepidoptera mos. Disse fugle bor i Hawaii. Der er kun omkring 4 arter, dvs. to par, der, selvfølgelig, vil ikke være i stand til at redde denne art.\nNew Zealand ugle papegøje - fugl der ikke kan flyve og bevæge sig meget langsomt, selvfølgelig, kan ikke overleve. Der er omkring 10 af disse papegøjer, der kan lide hans kolleger sikkert vil ikke være i stand til at undslippe de jægere og andre dyr.\nElefantskildpadde. Det forblev verdens eneste repræsentant for disse dyr, som engang bogstaveligt oversvømmelser Galapagosøerne. George, nemlig den såkaldte skildpadde, meget snart dø af alderdom, og disse små dyr også skrevet i uddøde arter.\nSelvfølgelig disse truede arter - kun en meget lille del af dem, der er på randen af udryddelse. De vigtigste ting - at forene indsatsen fra alle mennesker på planeten. VTAK tilfælde sikkert kan redde disse truede arter.\nDen dybeste sø i verden. Den dybeste og reneste sø\nSerum sygdom: årsager, prognose\nTuren til St. Petersborg for weekenden fra Moskva


Godkendte efternavne. Efternavne\nEfternavne - Statsforvaltning Din efternavne eller samlevers efternavn. Flerleddet efternavn, herunder bindestregsefternavn. Efternavnet er det navn, godkendte står sidst i navnerækken, og som normalt henviser til personens slægt. Reglerne om efternavne findes i navnelovens kapitel 1. jan Listen over frie efternavne indeholder alle de efternavne, der bæres af mere end personer. Du kan frit tage et efternavn fra denne liste. 8. feb Her kan du søge på et fornavn og se, om det er godkendt. Listen over frie efternavne indeholder alle de efternavne, der bæres af mere end.\nGODKENDTE EFTERNAVNE - hvordan man øger motiliteten af sæd på naturlig måde. Navneloven\nGodkendte efternavne, dick massage hd Alt om familie og børn\nEfternavnet båret af dine efternavne, bedste- olde- eller godkendte. Din ægtefælles eller samlevers efternavn. 8. feb Man kan have et eller flere mellemnavne, men kun et efternavn. Du kan vælge fornavne fra listen over godkendte fornavne. Hvis det navn, du. Alle efternavne i slægten. Fornavne: A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z ÆØÅ Efternavne: A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y. Listen over frie efternavne indeholder alle de efternavne, der bæres af mere end personer. Du kan frit tage et efternavn fra denne liste. (Opdateret 29/). Fornavne, mellemnavne og efternavne Hvis du har spørgsmål om navneændring eller navngivning, så kontakt det sogn, du bor i. Bor du i Sønderjylland, skal . stramme bukser gravid Denne liste godkendte drengenavne omfatter alle de efternavne, som Kirkeministeriet i samråd med Københavns Godkendte Institut for navneforskning har godkendt som danske drengenavne. Liste over populære efternavne.\nAlle efternavne i slægten. Fornavne: A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z ÆØÅ Efternavne: A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y. Du må have ét eller flere fornavne, men kun ét efternavn. Statistikken anvender oplysninger om første fornavn samt sidste efternavn - altså ikke mellemnavne. Er dit fulde navn fx Dorthe Høst Larsen, vil du være. Du må have ét eller flere fornavne, men kun ét efternavn. Statistikken anvender oplysninger om første fornavn samt sidste efternavn - altså ikke mellemnavne. Er dit fulde navn fx Dorthe Høst Larsen, vil du være. aug Reglerne om efternavne findes i navnelovens kapitel 1. mellemnavn som efternavn, hvis du har fået et godkendt fornavn som mellemnavn. 2. jan Et navn, der står på Ankestyrelsens liste over frie efternavne, kan . Sætningskonstruktioner vil heller ikke blive godkendt som efternavn (tracti.smukven.com Efternavne, der her i landet bæres af mere end personer, er ikke . eller har været almindeligt udbredt her i landet, samt navne, der er godkendt efter stk. Læs mere om efternavne på Ankestyrelsens hjemmeside: Ankestyrelsen om fornavne, mellemnavne og efternavne (nyt vindue) Efternavne, der bliver brugt af mere end danskere, kaldes for ”frie efternavne” og kan frit benyttes af alle, der ønsker det. Du kan finde en oversigt over frie efternavne på Ankestyrelsens hjemmeside.\nGODKENDTE EFTERNAVNE - engelsk skriftlig eksamen a niveau. Navneloven\nVidere til indhold Videre til menunavigation. Efternavne om børn og unge. Godkendte, uddannelses- og kontanthjælp. Hjælp til handicappede og ældre.\n913 Efternavn godkendte efternavne Placering: Antal: Navn: 1: Jensen: 2: Nielsen: 3: Hansen: 4: Pedersen: 5: Andersen: 6: Christensen: 7: Larsen. 1. Et frit efternavn eller et efternavn man har en slægtsmæssig eller lignende tilknytning til. Frie efternavne er navne, som bæres af personer eller flere. 2. Efternavne, der bæres af .\nHvis et efternavn også er et fornavn fx Wolle, udgør navnet ikke en hindring, Ansøger gjorde gældende, at MAX RENÉ begge er godkendte fornavne og.\nFrie efternavne shampoo mod hårtab kvinder\nEt frit efternavn skal du ikke have tilknytning til, det kan du altid få som efternavn. Du kan se en liste med alle frie efternavne på Ankestyrelsens hjemmeside.\n8. feb Her kan du søge på et fornavn og se, om det er godkendt. Listen over frie efternavne indeholder alle de efternavne, der bæres af mere end. 8. feb Man kan have et eller flere mellemnavne, men kun et efternavn. Du kan vælge fornavne fra listen over godkendte fornavne. Hvis det navn, du. Alle efternavne i slægten. Fornavne: A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z ÆØÅ Efternavne: A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y. Navne: Betydning og Oprindelse. Godkendte danske børnenavne + navneliste over top mest populære navne til børn.\nGodkendte efternavne, sex glostrup Alt om familie og børn\nHvis du ikke vil acceptere cookies, vælg Nej til cookies. Hvis du godkendte cookies, vælg Accepter cookies eller klik dig videre efternavne siden. jakkesæt i københavn Videre til indhold Videre til menunavigation. Sager om børn og unge. Integrationsydelse, uddannelses- og kontanthjælp.\nHer kan I se alle de gode drengenavne til jeres kommende barn. I kan vælge imellem godkendte drengenavne via vores navneliste. Sjove navne – Drengenavne, pigenavne, fornavne, efternavne, dyrenavne. Der findes mange sjove navne derude, og jeg kunne godt tænke mig, at dette indlæg blev det ultimative indlæg med sjove og anderledes fornavne, efternavne, drengenavne, pigenavne, dyrenavne osv. Efternavne, der bæres af over personer, er ikke beskyttede og kan derfor benyttes frit af enhver. Frie efternavne (nyt vindue) Er der eller færre personer, der bærer efternavnet, skal du have samtykke fra samtlige bærere. Frie efternavne Et frit efternavn skal du ikke have tilknytning til, det kan du altid få som efternavn. Du kan se en liste med alle frie efternavne på Ankestyrelsens hjemmeside. Læs mere og selvbetjeningsløsninger\nNavneregler De mest brugte fornavne og efternavne for alle danskere


Antallet af ufaglærte job inden for tilberedning af mad er mere end fordoblet siden årtusindskiftet.\nAntallet af job inden for manuelt arbejde med tilberedning af mad har været støt stigende, og det er nu 2,5 gange større end i år 2000. Det er job som køkkenassistent, cafémedarbejdere, tilberedning af fastfood, cateringassistenter eller afryddere. For de fire andre jobtyper i top fem over antallet af ufaglærte job har tendensen derimod været svagt nedadgående eller stabil kurve siden finanskrisen, skriver Agenda.\nSamlet set udgør de 5 hyppigste jobfunktioner ca. 175.000 job, heraf er godt 57.000 job inden for rengøringsarbejde i private hjem, kontorer og hoteller, og knap 29.000 job inden for manuelt arbejde med tilberedning af mad.\nI 2016 var der i alt godt 330.000 ufaglærte job i Danmark. Men fra 2000 til 2016 har der været store udsving. De seneste knap 5 år er der kommet 40.000 flere ufaglærte job på det danske arbejdsmarked, men finanskrisen påvirkede antallet af job negativt. 15 år tidligere i 2000 var der det samme antal ufaglærte job på arbejdsmarkedet.


Rooney kommer til AaB | TV2 Nord\nRooney kommer til AaB\nBrad Rooney skifter fra SønderjyskE til AaB Ishockey på en etårig kontrakt. Også Dejan Matejic og Tobias Holm er på plads til den kommende sæson\n10. apr 2007, kl. 12:59 Opdateret: 20. sep 2010, kl. 11:07\nAaB Ishockey bekræfter tirsdag, at Brad Rooney kommer til truppen. I sæsonen 2007/2008 ifører den stærke canadier sig den rød-hvide AaB-trøje.\n- Brad er en indpisker og en ledertype, både på og uden for banen. Det var bestemt ikke tilfældigt, at han var anfører i SønderjyskE, da han gerne går forrest, når det gælder, siger AaB's sportsdirektør Ole Nielsen i en pressemeddelelse.\nI den netop overståede sæson blev Rooney noteret for hele 59 point i 47 kampe, og i AaB genforenes canadieren således med de tidligere holdkammerater Brian Casey og svenske Dejan Matejic.\n- Han har det drive og den speed, som vi gerne vil have i truppen til den kommende sæson. Og med næstflest scoringer i Oddset Ligaens grundspil må man sige, at han også er en særdeles målfarlig herre, lyder det fra Ole Nielsen.\nDejan Matejic og landsmanden Tobias Holm er ligeledes på plads i den kommende sæson, og begge spillere får stor ros med på vejen af Ole Nielsen.\n- De har begge vist store kvaliteter gennem hele sæsonen. Dertil er de utrolig gode og hurtige på skøjterne og har været nogle af vores mest markante spillere i både grund- og slutspil, hvorfor vi naturligvis gerne ville beholde dem i truppen.\nTobias Holm scorede i sæsonen 2006/2007 46 point i 47 kampe, mens Dejan Matejic leverede 43 point i 46 kampe for AaB's DM-sølvvindere.


Medlemsinformation 2021 - Plast og Emballage - Medlemsinformation nr. 5/2021 - Ydelser - Teknologisk Institut\nMedlemsinformation 2021 - Plast og Emballage - Medlemsinformation nr. 5/2021\nLEDER: Det er de fleste bekendt, at der er meget stor fokus på bæredygtighed, klimabevidsthed og i det hele taget en bedre og mere ansvarlig udnyttelse af klodens ressourcer. Det kan være meget svært at gennemskue forskellige sammenhænge, for regnestykket bag er kompliceret, og for den enkelte virksomhed eller forbruger kan det være helt uoverskueligt. Et godt eksempel er den fortsatte debat om plastemballage. Nogle ser plastemballage som det helt store miljøproblem, mens andre ser plastemballagen som løsningen på samme miljøudfordringer.\nLæs hele lederen her: Miljøet og plastemballagen én gang til\nLæs hele atiklen her: Alternativer til plast som materiale?\nDet danske fødevareerhverv står overfor en gennemgribende omstilling til en grønnere produktion. Fødevareproducenter og udstyrsleverandører efterspørger hjælp i form af konkrete metoder og udstyr m.m., der kan katalysere produktion og eksport af såvel klimaneutrale fødevarer som ny klimavenlig teknologi til verdens fødevareproducenter.\nLæs hele atiklen her: Papirbaseret bæredygtig emballage egnet til food-service, detail- og e-handel\nMedlemsinformation nr. 5 november 2021 - Plast og Emballage


Venstrefløjen vil fortsat forbyde minkavl i Danmark - Bæredygtigt Landbrug\nVenstrefløjen vil fortsat forbyde minkavl i Danmark\nDer er tydeligvis andre ting på spil end blot de sundhedsmæssige aspekter – beviser aktuelle udtalelser fra Enhedslisten\nTil nytår udløber forbuddet mod at avle mink i Danmark. Og Folketinget er mildest talt dybt splittet i spørgsmålet om, hvorvidt forbuddet bør forlænges.\nMange i og udenfor landbruget har – lige siden den socialdemokratiske regerings ulovlige aflivningsordre blev givet – haft den tanke, at det var generel modvilje mod minkerhvervet og ikke kun hensynet til folkesundheden, der lå til grund for beslutningen. Dén teori får ikke ligefrem modspil af Enhedslistens landbrugsordfører Søren Egge Rasmussen:\n”Vores holdning er, at man skal vedtage en lovgivning, der permanent forbyder minkavl i Danmark. Vi har i rigtig mange år haft fokus på en dyrevelfærdsmæssig tilgang til, at man ikke skal avle mink. Det er så blevet suppleret med de sundhedsmæssige aspekter, som er kommet frem, i forbindelse med at corona brød ud”, udtaler han til dagbladet Børsen.\nDu kan – hvis du abonnerer på avisen – læse Børsens originale artikel om emnet via linket HER. Både AgriWatch og Landbrugsavisen beskæftiger sig også med sagen i artiklerne HER og HER.\nOg mere om minkskandalen, der tilsyneladende aldrig slutter: Fødevareminister Rasmus Prehn (S) har til stor skuffelse for minkavlere meldt afbud til et dialogmøde om erhvervets fremtid – det fortæller Maskinbladet om i artiklen HER.


Klage over manglende undersøgelse og forkert behandling af skulder\nPatientklagenævnet finder grundlag for at kritisere overlæge A for hans behandling af den 17. januar 2005 på ortopædkirurgisk afdeling, Sygehus X, jf. lægelovens § 6.Patientklagenævnet finder ikke grundlag for at kritisere læge B og læge C for deres behandling af den 15. og den 18. januar 2005 på skadestuen, Sygehus X, jf. lægelovens § 6.Patientklagenævnet finder ikke grundlag for at kritisere praktiserende læge D og praktiserende læge E for deres behandling af den 14. februar og den 26. april 2005 i Lægehuset , jf. lægelovens § 6.\nPatientklagenævnet finder grundlag for at kritisere overlæge A for hans behandling af <****> den 17. januar 2005 på ortopædkirurgisk afdeling, Sygehus X, jf. lægelovens § 6.\nPatientklagenævnet finder ikke grundlag for at kritisere læge B og læge C for deres behandling af <****> den 15. og den 18. januar 2005 på skadestuen, Sygehus X, jf. lægelovens § 6.\nPatientklagenævnet finder ikke grundlag for at kritisere praktiserende læge D og praktiserende læge E for deres behandling af <****> den 14. februar og den 26. april 2005 i Lægehuset <****>, jf. lægelovens § 6.\nDen 15. januar 2005 faldt på en glat vej og slog højre skulder i jorden og fik derefter tiltagende smerter og bevægeindskrænkning af skulderen. I skadestuen på Sygehus X blev han samme dag undersøgt af læge B, som efter sin undersøgelse konkluderede, at der formentlig var tale om en muskelrelateret skade. Læge B valgte at se tilstanden an nogle dage, og det blev aftalt, at skulle møde i ortopædkirurgisk ambulatorium 3 dage senere.\nOverlæge A gennemlæste og godkendte den 17. januar 2005 skadejournalen.\nDen 18. januar 2005 blev undersøgt af læge C i ortopædkirurgisk ambulatorium på Sygehus X. Hun fik ifølge sit journalnotat at vide, at det gik væsentligt bedre med fremgang dag for dag. Efter sin undersøgelse konkluderede hun, at der var tale om en bløddelslæsion i den store skuldermuskel (m. deltoideus), og at der ikke var grund for yderligere undersøgelser. fik instruktion i optræning og blev afsluttet fra sygehuset.\nDen 14. februar 2005 gik til praktiserende læge D, Lægehuset , fordi han fortsat havde smerter og betydelig bevægeindskrænkning af skulderen. Læge D undersøgte skulderen og henviste til fysioterapeutisk behandling.\nFra den 23. februar til den 20. april 2005 modtog 12 behandlinger hos fysioterapeut med nogen bedring i starten, men bedringen gik i stå.\nDen 26. april 2005 blev undersøgt af praktiserende læge E, Lægehuset , som henviste til ortopædkirurgisk afdeling, Sygehus X, med henblik på. kikkertundersøgelse af skulderleddet. Senere ringede til læge E og ønskede sig henvist til Sygehus Y, hvilket han herefter blev.\nDen 31. maj 2005 blev undersøgt på Sygehus Y, og den 17. juni 2005 foretog man operation, hvor man forsøgte at sy en bristet sene sammen.\n1. At lægen i skadestuen på Sygehus X ikke foretog tilstrækkelig undersøgelser.\n2. At egen læge ikke foretog en korrekt og tilstrækkelig undersøgelse og behandling af .\nhar herved anført, at der den 31. maj 2005 på Sygehus Y blev konstateret svære skader i skuldermusklerne, og at han fik tid til operation den 17. juni 2005. Det var da ikke muligt at trække musklerne frem til fiksering, fordi der var gået lang tid siden skaden skete. Overlægen var af den opfattelse, at skulle være kommet tidligere.\nLæge B og læge C har ikke overtrådt lægelovens § 6 ved deres behandling af den 15. og den 18. januar 2005 på skadestuen, Sygehus X.\nOverlæge A har overtrådt lægelovens § 6 ved sin behandling af den 17. januar 2005 på ortopædkirurgisk afdeling, Sygehus X.\nDet fremgår af journalen den 15. januar 2005, at kom til skadestuen, efter at han var faldet på glat vej tidligere samme dag. Han oplyste, at han var landet på højre skulder, og at han havde tiltagende smerter og indskrænket bevægelighed i denne skulder.\nDet fremgår desuden af journalen den 15. januar 2005, at blev undersøgt af læge B, som journalførte, at der var direkte ømhed ind foran på skulderen, ingen indirekte ømhed, samt ingen hævelse eller misfarvning. Det journalførtes videre, at ikke kunne flektere (fremad-opad) i skulderen op til 90°, men måtte have modsatte arm til hjælp med dette, men han kunne godt flektere i skulderen over 90°. Det journalførtes efterfølgende, at ikke kunne dreje udad i skulderen samt ikke kunne bevæge skulderen i abduktion (tilsiden-opad). Øvrige bevægeudslag blev angivet som normale. Det journalførtes slutteligt, at den anførte bevægeindskrænkning af blev angivet som ikke udelukkende at være betinget af smerter men også på grund af manglende kraft.\nDet fremgår videre af journalen, at læge B efterfølgende optog røntgenbilleder af skulderen, som var uden tegn til brud eller ledskred.\nEndelig fremgår det af journalen den 15. januar 2005, at læge B skønnede, at der var tale om en beskadigelse i muskulus deltoideus (den store muskel hen over skulderåget) og tilrådede at se an inden ambulant kontrol 3 dage senere.\nDet er på denne baggrund nævnets vurdering, at læge B beskrev detaljerede observationer (bevægeindskrænkning, kraftnedsættelse, lokaliseret ømhed), som var foreneligt med svær mistanke om læsion i den store skulderledssene (rotator cuffen). Man kan imidlertid ikke forvente, at en yngre læge uden specialistuddannelse kan stille denne diagnose i skadestuen, hvorfor det var acceptabelt, at der blev sikret en kontrol i ambulant regi 3 dage senere.\nPå denne baggrund finder nævnet, at læge B har handlet i overensstemmelse med normen for almindelig anerkendt faglig standard ved sin behandling af den 15. januar 2005.\nDet fremgår af skadesedlen, at den er signeret , og det fremgår af overlæge As udtalelse til sagen, at han gennemlæste og godkendte skadejournalen den 17. januar 2005 og således ikke sikrede sig, at der blev foretaget yderligere, da kom til konsultation den 18. januar 2005.\nDet er nævnets vurdering, at det ikke er i overensstemmelse med normen for almindelig anerkendt faglig standard, at den detaljerede beskrivelse i skadestuen ved den efterfølgende gennemgang af overlæge A ikke medførte en yderligere udredning af s skulder. Overlæge A burde enten selv have sikret, at blev indkaldt til yderligere undersøgelse af skulderen med henblik på læsion af rotator cuffen (ultralydsscanning eller MR-scanning) eller som minimum have journalført, at man ved konsultationen den 18. januar 2005 ved yderligere undersøgelser skulle vurdere, om der var en sådan læsion i skulderen.\nPå denne baggrund finder nævnet, at overlæge A har handlet under normen for almindelig anerkendt faglig standard ved sin behandling af den 17. januar 2005\nDet fremgår af journalen den 18. januar 2005, at læge C så , og at han angav bedring af skulderen dag for dag. Efter sin undersøgelse journalførte hun, at der var smerte ved bevægelse udad-opad over 80° samt ved fleksion, og at der ikke var ømhed ved palpation af skulderen. Læge C konkluderede, at det måtte skyldes en beskadigelse af muskulus deltoideus, og hun tilrådede bevægetræning samt belastning til smertegrænse samt afsluttede den videre konsultation.\nDet er på denne baggrund nævnets vurdering, at læge Cs undersøgelse var tilstrækkelig, og på grundlag af de journalførte observationer var det ikke almindelig faglig standard at mistænke læsion af rotator cuffen.\nPatientklagenævnet finder herefter, at læge C ikke har handlet under normen for almindelig anerkendt faglig standard ved sin behandling af den 18. januar 2005.\nLæge D og læge E har ikke overtrådt lægelovens § 6 ved deres behandling af den 14. februar og den 26. april 2005 i Lægehuset .\nDet fremgår af journalen fra skadestuen, at den 15. januar 2005 var faldet direkte på højre skulder. Han havde været på skadestue samme dag og i ortopædkirurgisk ambulatorium på Sygehus X den 18. januar 2005. Man havde fundet tegn til bløddelslæsion, som man mente ville ophele efter træning. Der var normalt røntgenbillede af skulderen.\nDet fremgår af journalen den 14. februar 2005, at var hos læge D på grund af ”manglende bevægelighed ” af armen. Det fremgår også af journalen, at læge D ved sin undersøgelse af skulderregionen fandt nedsat aktiv udad og fremadbevægelse af denne omkring 45 grader. Han henviste s til behandling hos en fysioterapeut og ordinerede slynge til aflastning.\nDet fremgår videre af journalen samme dag, at der på det pågældende tidspunkt fortsat var smerter.\nNævnet kan oplyse, at dette forhold kan gøre en mere detaljeret undersøgelse vanskelig, og at forholdene i en skulder i forvejen kan være vanskelige at vurdere.\nDerudover havde været undersøgt på ortopædkirurgisk afdeling, hvor man ifølge journalen havde fundet tegn til læsion i den runde skuldermuskel (deltoideus).\nDet var på denne baggrund nævnets vurdering, at det var relevant at henvise til behandling og genoptræning hos en fysioterapeut, idet det måtte og kunne forventes, at en professionel samarbejdspartner som en fysioterapeut ville sende tilbage til lægen ved mistanke behov for ny lægelig vurdering.\nPatientklagenævnet finder herefter, at læge Ds undersøgelse og behandling af den 14. februar 2005 var i overensstemmelse med normen for almindelig anerkendt faglig standard.\nDa der ikke efter 12 behandlinger var yderligere fremgang med s skulder, blev han da også henvist tilbage til en lægelig vurdering (afsluttet hos fysioterapeut den 20. april 2005).\nDet fremgår af journalen den 26. april 2005, at var hos læge E, som henviste til undersøgelse på Sygehus Y.\nDet er nævnets vurdering, at var forsøgt relevant behandlet hos fysioterapeut, forinden han ved sin anden henvendelse i lægehuset blev visiteret til specialafdeling med henblik på yderligere udredning af gener efter et fald på højre skulder.\nNævnet kan oplyse, at diagnostik af skulderlæsioner desværre ikke sjældent sker med nogen forsinkelse. Ofte forsøges behandling med udgangspunkt i en mistanke om en given skade. Dette skøn kan vise sig at være forkert, og yderligere udredning vil herefter komme på tale, førend den korrekte diagnose stilles.\nPå denne baggrund finder nævnet, at læge E har handlet i overensstemmelse med normen for almindelig anerkendt faglig standard ved sin behandling af den 26. april 2006.


DNV Gødstrup - BIM Management | Arkitema Architects\nDet Nye hospital i Vest, DNV-Gødstrup, anses i branchen som et af de største og mest toneangivende BIM-projekter i Danmark. Region Midtjylland udpegede i 2011 CuraVita og dermed Arkitema som vinder af konkurrencen om det nye supersygehus på 115.000 m², som er et af Danmarks største nybyggerier inden for sundhedssektoren. Arkitema sætter således standarder for BIM-udviklingen i Danmark.\nFra projektstart blev der etableret en stærk BIM- og IKT-organisation samt udarbejdet BIM-strategier med fokus på projektering, udbud, udførelse samt drift. Arkitema varetager også IKT-ledelsen på projektet.\nEn struktureret BIM-model er med til at sikre et optimeret projektforløb for alle projektets parter, og en række værdiskabende BIM-processer, -arbejdsmetoder og digitale værktøjer understøtter dette.\nBIM-modellen og illustrationer giver mulighed for at præsentere brugergrupperne for områder, afdelinger og rum på et meget illustrativt niveau allerede tidligt i brugerprocessen. Visualiseringer der er hentet direkte ud fra programmet Revit.\nFor at sikre et effektivt projekteringsforløb på et så omfattende projekt som DNV-Gøstrup kobles 3D-modellen med to forskellige databaser; dRofus og Sigma, der skaber overblik for det samlede projektteam og effektiviserer projekteringsprocessen.\nRumdatabase- og inventarprogrammet dRofus benyttes fordi det er vigtigt for projektteamet på en enkel måde at udarbejde skemaer og rapporter. Disse viser forhold mellem det programmerede og det projekterede. Databasen er et vigtigt arbejdsværktøj for intern og tværfaglig kvalitetssikring af de programmerede og de projekterede arealer.\nDNV Gødstrup er udbudt med mængder. Sigma bygningsdelsdatabase er koblet til 3D-modellen, som fasekalkulationerne samt tilbudslister med mængder bliver genereret ud fra. Sigma bygningsdelsdatabasen sikrer samtidig sammenhængen mellem 3D-model, tilbudslister samt beskrivelser. I forbindelse med udbuddet blev detaljerede opmålingsregler udviklet i samarbejde med Bips. Disse opmålingsregler er efterfølgende blevet en branchestandard.\n3D-modellen indeholder egenskabsdata, eksempelvis i form af brand-, lyd-, teknik- samt driftsegenskaber for at kunne indgå i driftsherres D&V-system MainManager.\nAdresse: Gødstrup, Herning\nÅr: 2011-2016 (1. etape)\nOmfang: 115.000 m² + 15.000 m² psykiatri (Etape 1 udgør ca. 90.000 m²)\nArkitekt: Arkitema, AART, Nordic (Tidligere NSW) (NO)\nIngeniør: Grontmij, Moe & Brødsgaard


Andeleverpaté, med økologisk andelever GRATIS OPSKRIFT - OPSKRIFTER - Jyske Raavarer\nAndeleverpaté, med økologisk andelever GRATIS OPSKRIFT\n500 gram andelever, find den her\n1½ dl portvin (ruby eller tawny)\nBladene fra par kviste frisk timian eller rosmarin\n200 gram smør + 75 gram til forsegling af patêerne\n1-2 spsk maltsnaps (kan udelades eller erstattes af anden snaps)\nRens andeleverne for sener og hinder. Hak løg og hvidløg. Smelt 25 gram smør på en stor stegepande. Krydr løg og hvidløg med salt og peber og lad dem stege ved svag varme til de er møre og klare. Tilsæt portvin, honning og krydderurter og lad det koge ind sammen med løgene ved jævn varme. Når væsken er fordampet, tages løgene af panden og kommes i en blender.\nSmelt 25 gram smør på den samme pande, krydr andeleverne med salt og peber og steg dem ved jævn varme indtil de er gennemstegte. Tag dem af panden og kom også dem i blenderen.\nSmelt de resterende 150 gram smør til patèen. Blend herefter andelever, løg, smeltet smør, fløde og maltsnaps sammen til massen er helt glat. Smag til med salt og fordel massen i 4 ramekiner eller en anden passende form. Glat overfladen, stil dem på køl og lad dem sætte sig. Smelt de sidste 75 gram smør ved svag varme. På den måde lægger vallen sig i bunden og man kan nemt skumme det klarede smør med en ske. Fordel det klarede smør over patèerne og pynt evt. med et drys frisk timian og lidt flagesalt. Stil dem igen på køl og lad smørret sætte sig.\nServer patèen med lækkert brød, en god chutney eller cornichoner samt et drys flagesalt.


Sådan bør du klæde dig til jobsamtalen - Få Job\nDet er langtfra alle, der mestrer at klæde sig helt rigtigt, når de skal til jobsamtale. Ens påklædning er imidlertid rigtig vigtig, da den er en del af førstehåndsindtrykket. Hvis du starter en samtale med et dårligt førstehåndsindtryk, kan det være rigtig svært at vende det negative indtryk til noget positivt i løbet af samtalen. Derfor har vi samlet nogle råd til dig, som skal til jobsamtale og gerne vil klæde dig rigtigt.\nDet vigtigste, når du klæder dig på til en jobsamtale, er at du fokuserer på at være like-able. Det lyder måske indlysende, men der er mange, som ikke opfatter præcis hvad dette punkt omfatter. Når der tales om, at du skal være like-able, så betyder det ikke kun, at du skal være sympatisk i dine egne øjne. Det er vigtigt, at du vælger et look, som gør dig sympatisk for de fleste – gerne på tværs af sociale og økonomiske lag i samfundet.\nMed andre ord er det langt fra alle jobsamtaler, hvor du skal komme i det stiveste puds. Man kan nemt være for afslappet klædt på, men omvendt kan man også være stadset for meget ud, hvilket betyder, at man kan komme til at virke en smule snobbet.\nDet klassiske look er godt\nLige meget om du er mand eller kvinde, er det godt at gå efter et klassisk look, som er en smule afdæmpet. Det vil sige mørke og konservative farver som sort, grå, mørkeblå og lignende. Dette må gerne kombineres med hvide eller lyse farver, så det ikke bliver for tungt og samtidig virker smart.\nDet klassiske look bliver i manges øjne opfattet som værende meget professionelt. Det får dig til at virke kompetent, hvilket skaber et godt helhedsindtryk allerede fra starten. Når du ser professionel ud, så er det samtidig nemt for den potentielt kommende chef at se dig som en del af arbejdspladsen.\nDu må gerne kombinere med tøj, der har lidt farve, men lad være med at vælge skrigende farver, der ofte virker afskrækkende. Husk på at vi rent biologisk er programmeret til at opfattende skrigende farver som værende en advarsel.\nNår du som mand skal til jobsamtale er noget af det vigtigste, at alt dit tøj er pænt, rent og nystrøget. Det er især vigtigt, hvis du har skjorte på. Du kan eventuelt tage slips på, men dette kommer noget an på virksomheden. Hvis du kender til deres dresscode på forhånd, så forsøg at efterligne den.\nSom mand er det også en rigtig god idé, hvis du vælger en langærmet skjorte, sweater eller lignende. Det virker mere professionelt end korte ærmer. Undtagelsen på denne regel er, hvis I befinder jer midt i en rigtig varm periode. Din komfort er også vigtig, og det virker ikke tiltalende, hvis du er dækket i sved under samtalen.\nDu bør desuden også sørge for, at din sko er nypudsede. Her er der naturligvis tale om pæne sko og ikke eksempelvis kondisko. Endeligt er det også en god idé at vælge mørke sokker. Dette falder lidt i tråd med at vælge de konservative farver, hvilket blev omtalt i det forrige afsnit.\nMændene har det forholdsvis nemt, når de skal klæde sig til en jobsamtale. Det er lidt sværere for kvinderne.\nHvis du som kvinde skal til jobsamtale, skal du første og fremmest vurdere med dig selv, om du vil have bukser eller skørt på. Vælger du et skørt, bør du dog være opmærksom på skørtets længde og hvor tæt det sidder. Du bør eksempelvis være i stand til nemt at sætte dig ned uden at skørtet glider for meget op og dermed virker afslørende.\nHvis du vælger at tage bukser på til jobsamtalen, bør du være opmærksom på, om de er lavtaljede. Det virker negativt hvis du eksempelvis afslører underbukser, fordi bukserne glider ned, når du sætter dig. Ligeledes skal du også undgå nedringede bluser, der afslører for meget barm – eller kan det virke som om, at du prøver at få job på baggrund af din seksualitet.\nSom kvinde bør du generelt stile efter det naturlige look. Det vil sige, at du ikke bør bruge for meget make-up eller have for mange hårprodukter i håret. Det kunstige look er ikke godt, da det ikke virker sympatisk i manges øjne. Af samme grund bør du også være forsigtig med lange negle eller skrigende neglelak. Hvis du er i tvivl, bør du altid gå efter det mest afdæmpede valg.\nEndeligt bør du også altid tage det afdæmpede valg, når det kommer til smykker og parfume.\nDer er visse andre ting, som du også bør være opmærksom på, hvis du skal til jobsamtale. Det er eksempelvis ofte en god idé, hvis du skjuler piercinger og tatoveringer, da du ikke kender virksomhedens politik til disse ting.\nDerudover bør du også altid sørge for at undgå dårlig ånde eller fedtede hænder. Døjer du med nogen af disse ting, bør du overveje at medbringe mintpastiller eller håndsprit. Hvis du bruger tyggegummi, er det meget vigtigt, at du spytter det ud, før du går ind i virksomheden.\nGenerelt bør du desuden altid være der i god tid, og du bør aldrig være ved at spise eller drikke, når du møder op. Det er vigtigt at vise, at du prioriterer jobsamtalen over alt andet. Af samme grund skal din telefon også altid være på lydløs.\nLige meget hvad bør du huske på, at less is more, når det kommer til jobsamtalen. Det er ikke dit tøj, der skal sælge dig, men derimod din personlighed. Hvis din garderobe mangler en update, kan du kigge på Fashion Forest ved at klikke her, hvor de har modetøj fra alle de største brands i Danmark. Hvis du følger de ovenstående råd, er du helt sikker på, at du er klædt rigtig på, når du møder op til jobsamtalen.


Ruslands ubegribelige – og utilgivelige – invasion af Ukraine har tydeliggjort det energiproblem som klimaforskere og -aktivister har råbt op om i årtier.\nEnergihistorikeren Bruce Podobnik foreslår, at der er tre forhold, der gør sig gældende, når overgangen fra et energiregime til et andet opstår inden for de kapitalistiske samfund: konkurrencefordel, geopolitisk strid og social konflikt.\nI det seneste tiår, har vi gentagende gange hørt, hvordan nye anlæg til sol- og vindenergi er blevet billigere at anlægge end nye kulkraftværker. Den sociale konflikt fik særligt luft under vingerne i Frankrig med de gule veste og den folkelige modstand det – forståeligt – skaber, at hæve priserne på brændstof samtidig med at man sænker skatterne for de mest velhavende. Med Ruslands invasion af Ukraine torsdag den 24. februar er det også blevet tydeligt for enhver, at en ny geopolitisk virkelighed opstod. En virkelighed, hvor Europa ikke længere kan have en energiforsyning, der er afhængig af en ’tankstation forklædt som et land,’ som republikaneren John McCain tilbage i 2015 omtalte Rusland. Det er sagt mange gange før om petro-industrien, men måske – bare måske – befinder vi os ved overgangen til et nyt energiregime.\nTilbage i 2012 udgav den norske forfatter Tormod Haugland langdigtet Straumen går. Digtet er som det fremgår på bagsiden ”ei omskrivning av Statnetts utviklingsplan 2010.” Det kan for eksempel lyde sådan her:\nfor å utvikle ein\nsentralnett med ein\nny generasjon kraftige master av stål\nfor å føre straumen i ein ny generasjon\nleidningar gjennom lufta og ut i\nog til dei norske byane for å gje ein\nstørre kapasitet i overføringa av straum\nsidan bruken av straum hadde auka så mykje\nog eg hadde sett for meg ei framtid\neg såg ei tid med lys og varme\nog det var kraft i den tida det var ord\nog musikk i den tida\nDen energi, der føres rundt i Norge i Staumen går, er selvfølgelig altovervejende fremskaffet ved hydrokraft. Det samme gør sig bestemt ikke gældende for resten af Europa. Omkring 40 procent af al gas i Europa kommer fra Rusland – hvilket betyder at Europa betaler et sted omkring 500-700 millioner dollars om dagen til den russiske stat. Der er med andre ord ikke tale om svulstig metaforik og hyperbole skræmmekampagner, når det bliver sagt, at Europa er med til at finansiere det russiske militær. Det er simpelthen knastør økonomisk analyse, der blot understreger, at 24. februar 2022 også er datoen, hvor energipolitik definitivt blev sikkerhedspolitik. I den tyske kansler Olaf Scholz’ historiske tale (27. februar) om massive oprustning af det tyske militær i kølvandet på invasionen af Ukraine omtalte han da også vedvarende energi som ’frihedsenergi’. På den måde kobles sikkerhedspolitik og energipolitik entydigt – en uafhængig og vedvarende energi er en sikker og frihedsskabende energi.\nLigeledes har Danmark den 6. marts vedtaget et omfattende forlig om dansk forsvarspolitik. Inden 2033 skal forsvarsbudgettet hæves til at udgøre 2 procent af BNP, hvilket vil betyde en merudgift på ca. 18 milliard om året. Hvad mere er, så indebærer aftalen også en principbeslutning om at gøre Danmark uafhængig af Russisk gas.\nRusland har således gjort, hvad alverdens klimarapporter og naturkatastrofer på mærkværdigvis ikke er lykkedes med. Rusland har gjort energiproblematikken håndgribelig.\nInden for det litteratur- og kulturvidenskabelige forskningsfelt petrokultur arbejder man med begrebet ”the energy unconscious.” Patricia Yaeger anslog konceptet i 2011 i en epokegørende nytænkning af litteraturhistoriske periodiseringer. Her foreslog hun at inddele værker efter de energiformer, der muliggjorde dem snarere end efter filosofiske og kulturhistoriske grundtanker (så som Romantikken, Oplysningstiden, Det moderne gennembrud). Som hun skriver, ”thinking about energy sources might transform our notions of literary periods.” Når man således indlæser litterære værker i forhold til deres materielle basis, så træder energi frem i al sin magt og vælde. Værker med århundreder imellem sig får pludselig en fælles klangflade i deres relation til eksempelvis biobrændsel eller kul. ”[T]o pursue an energy unconscious means a commitment to the repressed,” skriver hun også. Der er med andre ord en ubevidst energi(form) til stede i meget litteratur som med fordel kan underlægges analytisk opmærksomhed. Omvendt levner begrebet ikke den store opmærksomhed til formudtryk og litterær stilart. Det er på den måde et begreb, der kulturkritisk læser det litterære værk som en registrering af verden snarere end som en æstetisk egenart. Det er værd at være opmærksom på. Mit eget litteraturvidenskabelige ståsted finder dog stor sympati for sådanne samlæsninger af sociale transformationer og litteratur.\nBegrebet har ligeledes fundet anvendelse udenfor litteraturteorien. Eksempelvis i analyser af den ubevidste relation vi har med energi i hverdagen. Det er lidt ligesom med Heideggers hammer-teori. Vi opdager først, hvad vi har at gøre med, når lyset pludselig ikke tænder, selvom vi trykker på kontakten. I den nuværende situation med Rusland, så tænder lyset dog stadig, men en lille usikkerhed er alligevel blevet indstiftet. Ikke nok med at benzin- og naturgaspriserne stiger, i radioen og i fjernsynet åbenbares nogle ellers usynlige forsyningskæder pludselig. Vi har set det med mikroprocessorer, vi har set det med covid-19 testkapaciteten, og nu ser vi det med energi. 2020’erne har vist sig som et infrastrukturens årti, hvor alverdens distributions- og forsyningskanaler træder til syne.\nPetrokulturforskeren Graeme Macdonald har således længe argumenteret for at såvel hensyn til landskabsforstyrrelse som regulære sikkerhedshensyn er væsensforskellige alt efter, hvor i verden olieproduktionen finder sted. Han skriver: “Death and injury from pipeline explosions remain a routine occurrence in and around cities such as Lagos, Port Harcourt, and Nairobi, for example. A well-rehearsed irony of the petro-capitalist world-system is that these oil-‘rich’ territories contain areas of excessive fuel poverty, where the unregulated maintenance and illegal tapping of exposed oil and gas lines is commonplace.” Ubevidst energi handler i al væsentlighed om outsourcing, offshoring og afskærmning fra/for de velhavende nationer. En slags ilands nimby-attitude (Not in my backyard).\nSkal energi til at gøre ondt?\nSpørgsmålet er derfor også, om disse nye åbenbaringer afstedkommer en større forståelse af, at energi ikke er en æterisk og immateriel størrelse. Jeg er selv flyttet i hus i efteråret og varmekilden her er naturgas. Det har vi hele tiden ville omlægge til en varmepumpe, men arbejdet er i den grad accelereret over de seneste uger. Der er også to brændeovne i huset og her over vinteren har vi anvendt dem dagligt for at holde naturgasforbruget nede. Det har resulteret i nogle kropslige og mentale energierfaringer, som jeg har været forskånet for længe. Ikke bare har vi selv anskaffet mere træ, når lageret har været tomt, jeg har også selv måtte slæbe, stable, hente, huske, save, justere, optænde og løbende påfylde. Muskelgrupper, der sjældent aktiveres i kontorarbejdets stillesiddende syssel, har været udsat for noget af et chok. Min ryg, mine arme og sågar mine lår har ikke ladet denne omvæltning forbigå ubemærket. Med al tydelighed er biobrændsel som privat energiform ikke ubevidst, men i høj grad noget, der kræver både mentalt og fysisk arbejde.\nPutins invasionskrig betyder, at min private erfaring synes at være forbundet til de europæiske nationalstaters nylige erkendelser. Ude-af-syne-ude-af-sind-mentaliteten har blotlagt sin mørke bagside i en sådan grad, at vi ikke længere kan bortforklare det som enkeltstående uheld. Det spanske olieselskab Repsols nylige olieudslip ved Perus kyst – den største miljøkatastrofe i landets historie – handler ikke om manglende tsunami-advarsler fra Perus side, men om tilsidesatte beredskabsplaner. Det er fristende at tro dette ”uheld” har noget at gøre med den peruvianske nations position i verden at gøre. Kan det tænkes, der ikke er lige så håndfaste og særligt efterlevede regelsæt for arbejdsmiljø her? Og kan det endda tænkes, at Repsol – der i parentes bemærket bryster sig af at være et ’klimavenligt olieselskab’ – opererer med en mangelfuld beredskabsplan ud for Perus kyst af samme grund?\nForskel mellem forviklingerne Repsol-Peru og Gasprom-Eu(ropa) er blot, at vi i Europa ikke kan kigge den anden vej. Det er tankevækkende, at det i begyndelsen af februar lignede en formsag, at naturgas skulle indgå i EU’s grønne taksonomi, hvorimod EU-kommissionen her i marts er kommet med forslag til, hvordan EU kan udfase russisk gas. Spørgsmålet er selvfølgelig om Norge, Qatar, Iran og andre gasnationer blot skal overtage Ruslands plads, eller om det er gået op for EU’s lederskab, at energi nogle gange må gøre ondt – hvis ikke i ryggen, så i det mindste i udsigten…\n… for hvis ikke straumen går i vores nærmiljø, så går straumen måske.\nKarl Emil Rosenbæk (f. 1987) er ph.d.-stipendiat på Syddansk Universitet. Han forsker i oliekultur repræsenteret i norske og danske oliefiktioner fra det 21. århundrede.\nenergi ukraina tormod haugland spalter russland klima karl emil rosenbæk Økokritikk


Nye EU-regler for ophavsret, der er til gavn for skabere, virksomheder og forbrugere, begynder at gælde - EU Reporter\nI dag (7. juni) markerer fristen for medlemslandene til at gennemføre de nye EU-ophavsretsregler i national lovgivning. Den nye Direktiv om ophavsret beskytter kreativitet i den digitale tidsalder og medfører konkrete fordele for borgere, de kreative sektorer, pressen, forskere, undervisere og kulturarvsinstitutioner i hele EU. Samtidig er det nye Direktiv om tv- og radioprogrammer vil gøre det lettere for europæiske tv-selskaber at stille bestemte programmer på deres onlinetjenester til rådighed på tværs af grænserne. Desuden har Kommissionen i dag offentliggjort sin vejledning om artikel 17 i det nye ophavsretdirektiv, der indeholder nye regler for platforme til deling af indhold. De to direktiver, der trådte i kraft i juni 2019, sigter mod at modernisere EU's ophavsretlige regler og gøre det muligt for forbrugere og skabere at få mest muligt ud af den digitale verden, hvor musikstreamingtjenester, video-on-demand platforme, satellit og IPTV, nyheder aggregatorer og platforme, der er uploadet af brugerne, er blevet de vigtigste gateways for at få adgang til kreative værker og presseartikler. De nye regler vil stimulere skabelse og formidling af mere værdifuldt indhold og give mulighed for mere digitale anvendelser i kerneområder i samfundet, samtidig med at ytringsfriheden og andre grundlæggende rettigheder beskyttes. Med deres gennemførelse på nationalt plan kan EU-borgere og virksomheder begynde at drage fordel af dem. EN pressemeddelelse, en Q & A om de nye EU-regler for ophavsret og a Q & A om direktivet om tv- og radioprogrammer er tilgængelige online.\nRelaterede emner:Direktiv om ophavsreteu\n#Copyright - Dialog mellem platforme og rettighedshavere starter i morgen\nDet første møde i interessentdialogen om anvendelse af artikel 17 i Direktiv om ophavsret på det digitale indre marked om brug af beskyttet indhold af onlineudbydere af tjenesteudbydere, der finder sted i morgen i Bruxelles. Interessenterne vil drøfte bedste praksis for, hvordan indholdsdelingsplatforme og tjenesteudbydere skal samarbejde med rettighedsindehavere. Denne dialog er planlagt under det nye direktiv og vil hjælpe med at forberede retningslinjerne for anvendelsen af artikel 17. Europa-Kommissionen har opfordret interessentorganisationer til at deltage på baggrund af kriterierne i indkaldelsen af interesse for at deltage i interessentdialogen. Dagsordenen er tilgængelig her. Kommissær for digital økonomi og samfund Mariya Gabriel åbner sessionen kl. 09 CEST. Hendes tale såvel som diskussionerne kan følges live via webstreaming.


Videologier 1: 33 tekster om amerikansk videokunst | The Beat Goes On\nVideologier 1: 33 tekster om amerikansk videokunst\nMaterialet i Videologier 1: 33 tekster om amerikansk videokunst dækker en periode på fyrre år. Fra kunstens første tilnærmelser til videomediet over halvfjerdsernes og firsernes videokunst og videre til den aktuelle fase, som pioneren over dem alle – Nam June Paik – har betegnet ‘postvideo’. Som kategori præsenterer den videobaserede kunst sig som et mangfoldigt felt for udforskning af billedsproget ud fra de særlige muligheder og vilkår, der er knyttet til produktion og visning af levende elektroniske billeder. En stor del af energien blev i de tidlige år anvendt på rent formelle og tekniske eksperimenter, netop fordi der var tale om et nyt medium, der skulle afprøves. Og efter at de mest basale eksperimenter på et tidspunkt var overstået, spredte mediets udøvere sig ud i en meget bred vifte, hvor inspirationen blev hentet fra så forskellige steder som eksperimentalfilm, Hollywood, fjernsynets mange genrer, musikvideo, avantgardistisk billedkunst og efter et vist punkt også videokunstens egen tradition. Om dette handler Videologier.\nBogens tekster er blevet til over en periode på mere end ti år, fra slutningen af firserne og frem til efteråret 2000. En del af materialet har tidligere været publiceret i aviser, tidsskrifter og kataloger. Dog har alle tekster været genstand for gennemgribende revideringer med henblik på denne publikation.\nSkolen for Mediekunst, Det Kgl. Danske Kunstakademi, 2001\nPressen skrev:Det er en bog, som man på Akademiet godt kan være stolt over at udgive, og en bog som er et uvurderligt redskab for os, der faktisk synes, at video er mere og andet end noget, man lejer hos Blockbuster. Lars Movin har gennem mange år været mere end et eksempel for andre freelanceskribenter, vedholdende og fagligt engageret har han vist, at det handler om at kredse det ind, man brænder for, og at en fast universitetsansættelse ikke nødvendigvis er den bedste måde at forske i et emne på. Ud over den faglige viden er han beriget med en formidabel pen. En skrivemåde der forener det faktuelle med det reflekterende, nysgerrigheden med en stædighed, så man mærker, at der står en person bag, der ikke bare har en journalistisk interesse, men derimod et stort kendskab til det emne han indkredser.\n– Mai Misfeldt, Berlingske Tidende, 24.2.01Den, der herhjemme mest ihærdigt og vedholdende har fulgt feltet ‘videokunst’ er Lars Movin (f. 1959), og han har nu samlet en lang række af de artikler og den viden om amerikansk videokunst, som han har opbygget over de sidste ti år i form af 33 bogkapitler om 40 års amerikansk video i alle hjørner og facetter. (…) Lars Movin vægter information om det store stofområde, den personlige og oftest meget præcist rammende refleksion og den sprogligt veloplagte formidling fremfor teoretiske spidsfindigheder og akademiske fodnoter. Med hans uhyre grundige behandling af amerikansk videokunst kan vi kun glæde os til bind II om europæisk og herunder dansk videokunst.\n– Mette Sandbye, Weekendavisen, 20.-26.4.01Bogen er ikke en fuldstændig historie og teori over videoen og kunsten, men interessante punktnedslag i dybden, og som sådan et godt sted at starte sin interesse og videre diskussion.\n– Simon Sheikh, Information, 22.2.01\n(…) selvom jeg måske kunne have tænkt mig en længere introduktion, der redegjorde for selve begrebet videokunst og de forskellige positioner inden for brugen af mediet, så må man sige at Videologier 1 ikke bare er en væsentlig og i allerhøjeste grad brugbar bog, den er også et tiltrængt bidrag til belysningen af et underbeskrevet medie. Jeg glæder mig til næste bind.\n– Kristine Kern, Politiken, 30.7.01


Aussie Master Class – En Verden af Gin\nSøndag den 12. juli åbner den nykårede Byens Bedste Cocktailbar 2015, Bar25, dørene til en aften med australsk gin. Aftenen indledes af en eksklusiv Gin Master Class med selveste Jeremy Spencer fra australske The West Winds Gin, der med vanlig australsk kækhed vil indføre deltagerne i den særlige australske gintradition og historien bag det vestaustralske destilleri og dens fremragende ginner.\nAftenens Master Class byder på en velkomstdrink, foredrag og ginsmagning med destilleriets friske The Sabre og den krydrede The Cutlass – plus et par andre overraskelser. Alt sammen for den nette sum af INGENTING. Tilgengæld er der utroligt få pladser tilrådighed. Men som medarrangør har En Verden af Gin fået fem pladser til uddeling til fem ægte ginnørder.\nEfter Jeremy Spencers Master Class mixer de dygtige bartendere på Bar25 Aussie Gin & Tonics og Negronis med The West Winds Gins til særligt favorable priser.\nArrangementet foregår på Bar25, Nickolaj Plads 25, søndag den 12. juli kl. 18.00, og afholdes i samarbejde med The West Winds Gins danske importør, Juuls Vin & Spiritus, og selvfølgelig En Verden af Gin.\nHvis du vil have fingrene i en af de fem pladser til Gin Master Class med Jeremy Spencer fra The West Winds Gin, skal du svare rigtig på følgende spørgsmål:\nHvilket af følgende tre lokale australske botanicals anvendes i The Sabre?\nA) Bush Tomato – B) Wattle Seed – C) Tasmanian Pepperberry\nDe fem vindere af en billet til The West Winds Gin Master Class er:\nVi ses på Bar25, søndag den 12. juli kl 18.00. Vinderne får også direkte besked via mail.\nKategorier EventTags Master Class, The West Winds GinSkriv en kommentar\nForrige Forrige indlæg: Anmeldelse: Copenhagen Dry Gin\nNæste Næste indlæg: Four Pillars Gin charmerede alt og alle