Naša riječ: Izbor sportiste ZDK | SPORTSKI SAVEZ VISOKO\nIzbor sportiste, Javni poziv, Vijesti\nNaša riječ: Izbor sportiste ZDK\n7 Januara, 2015 admin\nPozivamo sportske klubove, kolektive, udruženja i pojedince da kandiduju najbolje iz svojih redova. Privrednike pozivamo da daju podršku organizaciji manifestacije i štampanju časopisa ZE-DO sport, jedinstvenom u BiH, u kojem ćemo predstaviti ovogodišnje sportske laureate.\nOvdje možete preuzeti aplikacije za prijedlog kandidata za izbor najboljih sportista, sportskih radnika i sportskih klubova u 2014. godini. Popunjene aplikacije sa pratećom dokumentacijom možete slati putem maila nasarijec.ze@gmail.com ili poštom na adresu Naša riječ, Bulevar Kralja Tvtka I, br. 1, 72000 Zenica. Rok za dostavu aplikacija je 30. januar 2015. Za sve informacije možete se obratiti na broj telefona 032/405-700.\nPrethodni članakFaruk Vražalić: U Njemačkoj su iznenađeni našim plasmanom na SPSljedeći članakSretan predstojeći Božić svim pravoslavcima


ne zelim ni da radim, ni da imam sefa. robot moze ako ce da mi oriba kucu.\n(clickbait, 21. septembar 2019 16:37)\nNe, ne zelim ni sefa a kamo li jos robota za sefa!\n(sktr, 21. septembar 2019 10:45)\nRoboti su humaniji !\n(Superhik, 21. septembar 2019 03:37)\nVerovali ili ne u kompaniji za koju radim ( 140000 zaposlenih globalno) ne postoji HR odeljenje samo jedan covek, sve poslove obavlja softver: odobravanje god odmora, bolovanja, odabir CV, plate, bonuse.. malo je bilo neobicno dopisivati se sa BOT-om al svi su navikli...AI je vec prisutna i u ovakvim poslovima\n(Mimica, 20. septembar 2019 20:05)\nZvuci zastrasujuce. Valjda covecanstvo nije tako ludo...\n(ljudi smo, dogovoricemo se, 20. septembar 2019 19:27)\nUkoliko bi integrisali neku kopiju svesti i rasuðivanja sadašnjeg, nemam ništa protiv. :)\n(Mixy, 20. septembar 2019 17:05)\nMaè sa 2 oštrice. Ako nije dovoljno sposoban da sam donosi zakljuèke, limitiran je algoritmom napisanim od strane èoveka. Dakle, odluke koje bi donosio su plod programa koji je èovek napisao. Samo nije podložan emocijama, korupciji i sl. Sa druge strane, nema empatiju, nema emocionalnu inteligenciju. Ako sam razmišlja, može sutra da odluèi razne loše stvari po zaposlene ili po kompaniju i van èoveèije kontrole je. Naravno, može da donosi super odluke lišen slabosti i limita èovekove prirode.\n(123, 20. septembar 2019 18:10)


Požar u Norveškoj, strahuje se da je stradalo pet osoba - mediji.net\nKako je dodao, policija je pokrenula istragu, ali trenutno nema naznaka da je reč o bilo čemu drugom osim o “tragičnoj nesreći”.\nPolicija je potvrdila da se u trenutku požara u brvnari nalazilo šest osoba, ali navodi da je i dalje prerano da bi moglo bilo šta da se kaže o uzroku požara,...\npožarPreko 3600 vesti\nKontejner kućica u blizini KC Niš koju su nekada koristili radnici koji su bili angažovani na radovima oko nove bolnice, izgoreo je u potpunosti, a požar je lokalizovan oko 21 sata.\nPošto nisu uspeli da ugase vatru klasičnim metodama, meštani ruskog grada Osinikija su posegnuli za nešto, za njihovu zemlju, prirodnijim rešenjem.\nU selu Kaljin u opštini Leposavić danas je izgorela kuća usled loših električnih instalacija.Pričinjena je velika materijalna šteta. Žrtava, međutim, nije bilo, zahvaljujući komšijama koji su nepokretnu stariju osobu izneli kroz prozor kuće zahvaćene plamenom.Vatrogasne jedinice su izašle na teren i...\nNajmanje četiri osobe su poginule, među kojima je jedno dete, u velikom požaru koji je izbio u subotu u izbegličkom kampu na severoistoku Sirije, javlja agencija SANA pozivajući se na navode očevidaca.Osamnaest osoba prevezeno je u bolnicu sa opekotinama.Prema preliminarnim podacima, uzrok požara je...


Toyota AdBlue | Parts | Toyota Bosnia and Herzegovina\nAdBlueTM je tekućina za obradu ispušnih plinova koja smanjuje emisiju dušičnih oksida (NOx) iz dizelskih motora\nTo je otopina uree visoke čistoće koja je bezopasna i lako se koristi\nNije gorivo, niti dodatak gorivu, te se uljeva za zaseban spremnik\nNema utjecaja na performanse i učinkovitost vaše Toyote, kao niti na vaš užitak u vožnji\nŠtiti okoliš smanjenjem štetnih NOx\nKako AdBlue™ djeluje?\nKada vaša Toyota koristi AdBlueTM, dušični oksidi koje vaš dizelski motor stvara se pretvaraju u dušik i paru. Time se značajno smanjuje emisija štetnih dušičnih oksida, koji su značajni izvor zagađenja atmosfere.\nKako ulijevam AdBlue™ u moju Toyotu?\nAdBlueTM možete uljevati sami, iako preporučujemo da zamolite najbližeg ovlaštenog Toyota servisera da to učini za vas.\nVodite računa da vaša Toyota bude parkirana na ravnoj podlozi, zaustavite motor i otvorite poklopac motora\nSkinite čep spremnika za AdBlueTM\nUmetnite bocu sredstva AdBlueTM i pritegnite je do kraja\nPritisnite bocu prema dolje i započnite dolijevanje. Vodite računa da polako uljevate kako biste izbjegli izljevanje i nemojte micati bocu dok ne bude prazna\nProvjerite da je boca AdBlueTM potpuno prazna, zatim je maknite. Kada je spremnik za AdBlueTM prazan, ponovite postupak od 3. do 5. koraka, tako da ukupno ulijete približno 3,8 l sredstva AdBlueTM\nZatvorite čep spremnika za AdBlueTM vodeći računa da čujete klik i provjerite da možete pokrenuti motor – ovo može potrajati nekoliko sekundi duže nego uobičajeno


30. 04. 2017 |\nRizik od ovog oboljenja genetski može da se prenese preko jajne ćelije čak i na drugu generaciju\nIzloženost duvanskom dimu ima štetan uticaj na jajne ćelije, tvrde stručnjaci i dodaju da to može prouzrokovati promene u razvoju dece.\nZa sada je to dokazano kod devojčica, a da bi se dokazalo kod dečaka, potrebna su dodatna istraživanja.\nJedno je sigurno, rizik da deca dobiju autizam je povećan na 53 posto, potvrdili su stručnjaci.\nVeć je poznato da bebu treba zaštititi od duvanskog dima i da je to najbolji način da majka obezbedi detetu zdrav život.\nMeđutim, bake isto tako imaju uticaj. Ukoliko nisu pušile u trudnoći smanjuju mogućnost da im unuče dobije autizam.\nDo ovaga se došlo proučavanjem DNK, kod koga dolazi do oštećenja ukoliko ste pušač. Dakle rizik postoji i genetski se prenosi preko jajne ćelije i na drugu generaciju.\nDNK informacije se prenose na svaku ćeliju u organizmu. Mutacije često nemaju direktno efekta na majku, ali se uticaj može povećati kada se prenosi na njenu decu. Tako da se sa bake može preneti na unuku.\nZa ovu bolest još uvek nema leka, ali postoji veliki broj terapija i intervencija koje su na raspolaganju deci i njihovim roditeljima.\nTagovi :autizam, bake, dnk, pušenje, pušenje u trudnoći, unuci


Naš tim - Vanjskopolitička inicijativa BH\nDiplomirala i magistrirala na Ekonomskom fakultetu, Univerziteta u Zenici. U VPI BH obavlja različite organizacijske i projektne aktivnosti, čime je doprinijela dodatnoj profesionalizaciji organizacije. Angažovana je na projektima vezanim za javnu upravu i reformske procese, europske integracije, kreiranje i pisanje politika, borbu protiv korupcije te ljudska prava i prava žena. Iskustvo u izradi politika i u tom kontekstu je ostvarila saradnju sa različitim nevladinim i međunarodnim organizacijama u BiH kao konsultantica i saradnica. Anida je autorica i koautorica izvještaja, političkih analiza i tekstova vezanih za proces europskih integracija, kao i rodna pitanja. Jedna je od koautorica poglavlja knjige Pregovaračka politička moć u Bosni i Hercegovini (Negotiating Political Authority in Bosnia-Herzegovina), koja će biti objavljena u Istraživačkom priručniku o rodu i pregovorima koji je uredila Mara Olekalns, profesorica Menadžmenta (pregovori) na Melbourne Business School. Priručnik je u završnoj fazi uređivanja, a očekuje se da će biti objavljen do ljeta 2020. godine. Direktorica VPI BH je od aprila 2019. godine.\nČlanica Skupštine VPI BH\nLejla je doktorirala na Fakultetu za biznis i administraciju na Međunarodnom univerzitetu u Sarajevu. Magistrirala je Fakultet političkih znanosti u Sarajevu iz oblasti diplomacije te 15 godina je radila kao službenica u Delegaciji Evropske unije u BiH, i savjetnica u Uredu specijalnog predstavnika EU za BiH (EUSR), prateći, dijelom i usmjeravajući evoluciju odnosa EU prema BiH i spremnost BiH na strukturalnu prilagodbu. U bogatoj profesionalnoj karijeri bavila se i novinarstvom te je kao konsultant radila na značajnom broju projekata koje su u BiH finansirale međunarodne organizacije.\nMenadžer preko 20 godina, u BiH i regionu zapadnog Balkana,na poslovima u javnom, privatnom i civilnom sektoru i međunarodnom razvoju. Profesionalni angažman na projektima DIFD-a, USAID-a, EU/Evropske komisije, CIDA-e, OSCE-a i Svjetske banke u strateškom razvoju programa i njihovoj implementaciji uporedo s izgradnjom partnerstava i network-a donatora i interesnih strana. Generalni direktor SLB/Synergy Leo Burnett agencije za oglašavanje (2004-2014). Konsultant u oblasti komunikacija, menadžmentu medija i medijskom razvoju, integriraranom marketingu. Specijalizovana za utvrđivanje procjena organizacijskih kapaciteta (OCA) i planova poboljšanja performansi. Trener na području komunikacija, marketinga i medija. Dobrovoljni rad: Predsjednica Upravnog odbora Nansen Dialog centra u BiH.\nNa Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Sarajevu stekao je zvanje diplomiranog politologa, a poslije i zvanje magistra politologije, usmjerenje evropske integracije. Na Novom Bugarskom univerzitetu stekao je profesionalnu kvalifikaciju u političkom menadžmentu. Iza sebe ima bogato iskustvo u vođenju i implementaciji brojnih projekata u polju evropskih integracija, omladinskog aktivizma, kulture, itd. Za nekoliko bosanskohercegovačkih internet portala piše kolumne i političke analize. Trenutno je zaposlen u Vanjskopolitičkoj inicijativi kao istraživač.\nSlužbenik za projekte i komunikacije\nMagistrirao je političke nauke na Univerzitetu u Sarajevu (2018). Trenuto je zaposlen kao službenik za projekte i komunikacije u Vanjsko političkoj inicijativi Bosne i Hercegovine i vanjski je saradnik dvije organizacije - Centra za analizu medije i politika i Udruženja BH Novinari. Autor je na Media Watchdog platformi Analziraj.ba i Balkansmedia.org. Prije je radio kao projekt menadžer za INFOHOUSE i kao vanjski saradnik za komunikacije na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Sarajevu i UNICEF BiH. Također je u svom dosadašnjem radu bio uključen u nekoliko istraživačkih projekata za organizacije kao što su: International Republican Institute, Humanity in action, RRPP, UN, CREDI, Media Center and Albany Associates. Bio je učesnik nekoliko međunarodnih i nacionalnih konferencija, te je objavio nekoliko naučnih radova iz oblasti političkih nauka. Član je UNESCO savjetodavne grupe za Medijsku i informacijsku pismenost u Bosni i Hercegovini, član Humanity in Action BH mreže i bivši stipendista Udruženja Obrazovanje gradi BiH.\nProjektna asistentica i istraživačica\nStekla dvojnu Bachelor diplomu iz oblasti Političkih nauka i međunarodnih odnosa, sa dodatnom specijalnošću iz Međunarodnog prava, sa Univerziteta Sarajevska škola za nauku i tehnologiju (SSST) i Univerziteta u Buckingham-u. Zatim, magistrirala na dvogodišnjem master (MA) programu Fakulteta političkih nauka Univerziteta u Salzburgu, smjer Integracije i upravljanje. Bila je učesnica edukacija organizovanih od strane OSCE-a, UNDP-a, te CPCD-a, kao i stručnih seminara Fakulteta društvenih nauka, Univerziteta u Ljubljani i Fakulteta političkih nauka, Univerziteta u Salzburgu. Članica je SSST i EYP (Evropski Omladinski Parlament) Alumnija, te ERASMUS+ mreže. Edukatorica je Atlantske inicijative na teme recipročne radikalizacije, a tu je prethodno bila angažovana na projektima Nasilni ekstremizam i radikalizacija koji vode ka terorizmu, te Rod i reforma pravosuđa u BiH. Trenutno zaposlena kao Projektna asistentica i istraživačica u Vanjskopolitičkoj inicijativi.\nČlanovi Savjetodavnog odbora:\nŽeljko Jerkić i


Želiš pozajmicu isti dan - Pronađi najbolju ponudu za Dugo Selo - Brzikrediti24\nŽeliš pozajmicu isti dan – Pronađi najbolju ponudu za Dugo Selo\nTreba vam novac i želite da saznate više o pozajmice isti dan u gradu Dugo Selo? Na pravom ste mjestu jer na našoj web stranici možete naći sve informacije koje su vam potrebne i kompletnu ponudu za pozajmice isti dan. Istraživanja Agencije za bankarstvo su na osnovu anketiranja tržišta došla do zaključka da od 17.466 stanovnika u gradu Dugo Selo, više od 90% je kreditno zaduženo, a velika većina ima pozitivna iskustva sa kratkoročnim pozajmicama.


Polusintetičko 2-taktno motorno ulje za skutere. Posebni zahtevi koji su uzeti u obzir prilikom njegovog razvoja bili su visoki standardi postavljeni pred skutere u svakodnevnoj upotrebi, sa čestim hladnim startom\nPolusintetičko 2-taktno motorno ulje za skutere. Posebni zahtevi koji su uzeti u obzir prilikom njegovog razvoja bili su visoki standardi postavljeni pred skutere u svakodnevnoj upotrebi, sa čestim hladnim startom i visokim radnim temperaturama.\no posebna nisko-dimna formula\no idealano za stani-kreni vožnju\no za motocikle sa mešavinom i odvojenim podmazivanjem.


Navijači Arsenala i Chelseaja pokrenuli peticiju bojkota finala Evropske lige - SportSport.ba\n1. APOEL FC 0 0 0 0 0\n2. F91 Dudelange 0 0 0 0 0\n3. Qarabag FK 0 0 0 0 0\n1. Dynamo Kyev 0 0 0 0 0\n2. FC Copenhagen 0 0 0 0 0\n3. FC Lugano 0 0 0 0 0\n4. Malmo FF 0 0 0 0 0\n1. Basel 0 0 0 0 0\n2. Getafe 0 0 0 0 0\n3. Krasnodar 0 0 0 0 0\n4. Trabzonspor 0 0 0 0 0\n1. FC Rosenborg 0 0 0 0 0\n2. LASK Linz 0 0 0 0 0\n3. PSV Eindhoven 0 0 0 0 0\n4. Sporting Lisabon 0 0 0 0 0\n2. CFR Cluj 0 0 0 0 0\n4. Rennes 0 0 0 0 0\n2. Eintracht Frankfurt 0 0 0 0 0\n3. Standard Liege 0 0 0 0 0\n4. Vitoria Guimaraes 0 0 0 0 0\n1. FC Rangers 0 0 0 0 0\n2. Feyenoord Rotterdam 0 0 0 0 0\n1. CSKA Moskva 0 0 0 0 0\n2. Espanyol 0 0 0 0 0\n3. FC Ludogorets 0 0 0 0 0\n4. Ferencvaros 0 0 0 0 0\n1. FC Oleksandria 0 0 0 0 0\n3. Saint Etienne 0 0 0 0 0\n4. Wolfsburg 0 0 0 0 0\n2. Borussia Mönchengladbach 0 0 0 0 0\n3. Istanbul Basaksehir 0 0 0 0 0\n4. Roma 0 0 0 0 0\n1. Besiktas 0 0 0 0 0\n3. Slovan Bratislava 0 0 0 0 0\n4. Wolverhampton 0 0 0 0 0\n2. FC Astana 0 0 0 0 0\n3. FK Partizan 0 0 0 0 0\n4. Manchester United 0 0 0 0 0\nUEFA nije imala milosti prema Partizanu\nŽalba nije urodila plodom\nFudbaleri Partizana biće uskraćeni za podršku svoje publike u prvom kolu UEFA-ine Lige Evrope.\nKlasična Evropa liga za bh. klubove postaje prošlost\nBh. klubovi i ovog ljeta nisu napravili iskorak, odnosno plasman u grupnu fazu Evropa lige i Lige prvaka ponovo nije izboren.\n04.09.19. 09:03 5\nNavijači Arsenala i Chelseaja pokrenuli peticiju bojkota finala Evropske lige\nFudbaleri Chelseaja i Arsenala će se za tačno sedam dana sastati u velikom finalu Evropske lige, a susret će biti odigran u Bakuu, glavnom gradu Azerbejdžana.\nS. Grebović 22.05.19. 14:16\nIako je postojala mogućnost da Henrikh Mkhitaryan zaigra u finalu i pored toga što relacije između Armenije i Azrezbejdžana nisu najbolje, to se ipak neće dogoditi.\nOve dvije zemlje su u veoma lošim odnosima zbog spora oko regije Nagorno-Karabah. Državljanima Armenije je zabranjen ulazak u Azerbejdžan, ali moguće je da dođe do izuzetaka ukoliko to odobri Vlada ove zemlje.\nMkhitaryan je u grupnoj fazi propustio utakmicu baš u Bakuu protiv Qarabaga jer nije smio da putuje u ovu zemlju gdje bi vjerovatno bio uhapšen.\nArsenal je ovaj put odlučio da u sve uključi i UEFA-u i osigura siguran odlazak i boravak svom igraču u Bakuu, ali to nisu uspjeli. Lonodnski klub saopštio je jučer putem zvanične stranice da Mkhitaryan ipak neće putovati u Azerbejdžan.\nZbog ove odluke navijači tima sa Emiratesa nisu krili nezadovoljstvo, koje sa njima dijele i pristalice Chelseja, zbog neravnopravne raspodjele karata za pomenuto finale.\nOsim što je Englezima ovo gostovanje udaljeno hiljadama kilometara, navijačima jedne i druge ekipe će pripasti svega po 10 posto ukupnog kapaciteta stadiona, dok će ostatak dobiti neutralni navijači, te brojni UEFA-ini sponzori.\nZbog navedenih razloga na internetu se pojavila anketa putem koje se navijači londonskih ekipa pozivaju na bojkot finalnog dvoboja.\nChelsea u ovoj utakmici nema šta izgubiti. Liga prvaka je osigurana kroz Premiership osvajanjem trećeg mjesta, dok s druge strane Arsenalu 'gori pod nogama'.\nTopnicima je trofej Evropske lige jedini način da naredne sezone zaigraju u najjačem klupskom takmičenju na Starom kontinentu.\nU dvomeču mu dali sedam golova, ali ga opet žele u svom timu\nNije se proslavio u međusobnom duelu\n22.05.19. 11:49 2\nSamo jedan tim želi Coutinha, ali ga ne može dovesti\n22.05.19. 09:39 3\nEnglezi tvrde da se Cech vraća u Chelsea, oglasio se i golman Arsenala\nNavijači Arsenala nisu sa oduševljenjem dočekali ovu vijest\n22.05.19. 01:05 1


Vesti online / Srpski informativni portal / Kao maloletnik klao Srbe u BiH\nNajavio nova hapšenja: Dževad Galijašević\nReč je o famoznom slučaju s početka rata, koji je ovekovečen i zastrašujućom fotografijom mudžahedina koji u rukama drži odsečenu glavu. Neki mediji su ranije spekulisali da su te glave poklonjene policijskim funkcionerima u Tešnju.\nPrema tvrdnjama našeg sagovornika iz bezbednosnih struktura, Hodžić je u odred El mudžahid ušao na početku rata, kao maloletnik, i ostao je u njemu do samog kraja sukoba u BiH. Hodžić je poreklom iz Jelaha kod Tešnja, a njegova supruga Sedina, koja je takođe uhapšena u SAD, potiče iz istog područja. Pojedini sarajevski mediji tvrde da je Hodžić na Fejsbuku prijatelj sa Šemsudinom Mehmedovićem, funkcionerom SDA i ratnim gospodarem životom i smrti u Tešnju!\n- Uhapšeni su Mehmedovićevi ljudi. Ova hapšenja posledica su delovanja odreda El mudžahid i parapolicijskih i paraobavještajnih snaga u to vreme, kao i postupanja Šemsudina Mehmedovića u Tešnju i Šefika Džaferovića kao načelnika Centra bezbednosti na području cele Zenice. Sve više će biti uhapšenih Bošnjaka koji imaju veze s Al Kaidom, frontom Al Nusra ili s Islamskom državom - reči su Dževada Galijaševića, eksperta za terorizam.\nPotvrđeno je i da je Ramiz Hodžić dobio orden Zlatni ljiljan, što je najvrednije priznanje takozvane Armije BiH.\n- Hodžić je u narodu poznat kao dobročinitelj i patriota koji je posle odlaska u SAD organizovao i sakupljao pomoć za ugrožene i siromašne demobilisane borce - ispričali su bošnjačkim ekstremističkim portalima poznanici Ramiza Hodžića.\nInače, šestočlana grupa uhapšenih Bošnjaka u SAD je optužena za slanje novca i opreme teroristima u inostranstvu, uključujući borcima Islamske države i Al kaide u Iraku. Osim Ramiza Hodžića, optuženi su njegova supruga Sedina Unkić Hodžić (35) i Armin Harčević (37), sve troje iz okruga Sent Luis, zatim Nihad Rosić (26) iz države Njujork, Mediha Medi Salkičević (34) iz Šiler Parka u Ilinoisu i Jasminka Ramić (42) iz Rokforda u Ilinoisu, koja je jedina uhapšena u Nemačkoj.\nDavali pare džihadistima\nAmerički istražni organi zvanično su obavestili Državnu agenciju za istrage i zaštitu BIH (SIPA) o osobama koje su u toj zemlji optužene za terorizam. Deo novca, kako se saznaje, koji su optuženi slali iz SAD stizao je u BiH, gde je bio namenjen pojedincima koji su nameravali otići ili su odlazili na ratište u Siriji.


Razlozi za zadovoljstvo i nezadovoljstvo - Glas Podrinja\n7. april 2022.7. apr 2022.\nPREDSEDNIK GRADSKOG ODBORA ZAJEDNO ZA SRBIJU VELIMIR KUZMANOVIĆ\nNakon završenih parlamentarnih i predsedničkih izbora stranka Zajedno za Srbiju u Šapcu ima dovoljno razloga da bude i nezadovoljna, i zadovoljna.\nNajpre, koalicija “MORAMO” koju je predvodio Nebojša Zelenović kao nosilac liste i čiji smo mi sastavni i bitan deo je postala parlamentarna grupacija, što je i bio cilj koji smo pred sebe postavili. Ova koalicija je tako i jedini pravi pobednik jer nikada pre nije ni učestvovala na republičkim izborima. Odškrinula su se vrata da uđemo u borbu za promenu sistema u Srbiji.\nPoslanici su zaista novi ljudi sa novom i zdravom vizijiom Srbije koja želi da što pre bude deo Evropske unije, da prihvati evropska pravila i da živi životom prosečnog Evropljanina. Živeti na ekološki prihvatljiv način znači i živeti sedam godina duže, jer smo sada taman toliko život sami sebi skratili u odnosu na prosek Evropske unije zbog nezdravog vazduha, zagađene okoline i prljavih tehnologija koje u poslednje vreme niču kao pečurke posle kiše. Šabac će imati i svog poslanika, Nebojšu Zelenovića koji će itekeko znati da se bori za interes našeg grada.\nKoalicija “MORAMO” je ubedljivo najveću podršku dobila u Šapcu. Oko 8.000 Šapčana (13%) je ovoj listi poklonilo poverenje pa smo po broju osvojenih glasova iza Srpske napredne stranke. Zajedno sa našim prijateljima iz “Ujedinjeni za pobedu Srbije” imamo preko 13.000 glasova. To je ono što je u postojećim okolnostima bilo moguće i ukazuje na dobar potencijal za buduće lokalne izbore.\nSlobodnomisleći ljudi našeg grada su, očigledno, dali većinsku podršku listi “MORAMO”, ali im je gospodin Ponoš bio prihvatljiviji za predsedničkog kandidata. Ja ovako zamišljam slobodan izbor građana. Nažalost, ima mnogo i onih koji su ubacujući listić, u kutiji ostavili i svoje dostojanstvo.\nSrpska napredna stranka je na sebi svojstven način, pobednik ovih izbora. Opsedali su stanove i kuće, ucenjivali za kapilarne glasove, ponegde se cenjkali, negde mitili, a negde pretili. Sve je ličilo na lokalne izbore u Šapcu, ali vladavina strahom im još uvek donosi glasove. Ipak, najveći je broj onih koji su poverovali medijima sa nacionalnom frekvencijom i time iskazali želju da Srbija nastavi da živi onako kako je živela do sad. I selo, po glasovima, deluje zadovoljno. Nekada su u našem gradu sami odlučivali o svom novcu od poreza na imovinu, sada moraju da im skupljaju sigurne glasove da bi se od istog tog novca uredila neka ulica.\nTa podrška je u zbiru najneizvesnija u Beogradu, ali verujem da će vladajuća stranka napakovati i tu većinu. Voleo bih da nisam u pravu jer bi oslobođen Beograd otvorio pitanja “Beograda na vodi”, aerodroma, metroa… što bi veoma brzo srušilo ovu kulu od karata i na nacionalnom nivou.\nNa kraju, možda bolje od svake analize govori ova kratka basna: Uzalud pčela pokušava da ubedi muvu da je med bolji od onoga gde muva najradije sleće. Muva i dalje srećno zunzori u onom smrdljivom parčetu kraj puta. Pčela je nesrećna jer joj je svaka priča uzaludna, muva med neće, pa neće. Prvo, jer muvi ne smrdi ono što pčeli smrdi, drugo jer muva zna da, ako sleti na med, više nikad neće poleti! Muva je još srećnija, jer su joj na “Pinku” objasnili više puta da je to, gde ona sleće, mnogo bolje od meda!\nKad je još naš Ćorđe Balašević zapevao: “Putuj Evropo i nemoj više čekati na nas”…\nU međuvremenu nas je, na svakih 10 godina jedan milion manje…\nVelimir Kuzmanović, predsednik Gradskog odbora ZZS- Šabac\nPehar za početak trofejnog niza „plavih“\nAlka Džoši: Snovi od kane\nSpremni za molekularnu dijagnostiku\nEkspanzija i problem\nLetnje osveženje za 4.000 Šapčana\nDa l’ je ljubav uvek od vernosti jača\nZa bolju uslugu i manje čekanja\nDrugo mesto na republičkom takmičenju iz statistike\n“Dr Draga Ljočić – Odsjaji”\nUbedljiva pobeda Aleksandra Vučića\nSpomen srpskim majkama


Kansen krema u sebi ima 1% supstance po imenu klotrimazol, odnosno 1g kreme Kansen u sebi sadrži 10 mg klotrimazola. Ova supstanca aktivira dejstvo kreme. Klotrimazol je antifungalni lek.\nKlotrimazol uništava citoplazmatsku membranu gljivica i na taj način sprečava njihov dalji rast i množenje.\nKansen krema sa 1 % klotrimazola se koristi u lečenju gljivičnih infekcija kože, atletskog stopala, pelenskog osipa (dermatitisa) izazvanog gljivicama; gljivičnih infekcija intertriginoznih regija (pazušne jame, područja ispod dojki, prostora između prstiju na stopalima i pubične regije kod osoba sa prekomernom telesnom težinom). Intertriginozne regije su delovi kože gde je pojačano trljanje kože o kožu. Ove regije može zahvatiti dermatomikoza (gljivična infekcija kože).\nKansen krema se može koristiti radi oslobađanja od simptoma iritacije vulve (usmina) ili muškog polnog organa, kada je infekcija uzrokovana kandidom (Candida), tj. Kansen krema se koristi za lečenje Candide vulvitis i upotrebljavaju je oba partnera kako bi se sprečila ponovna infekcija.\nŠta je klotrimazol?\nAko ovaj lek opisujemo kao hemijsko jedinjenje onda bismo ga mogli definisati kao organsko jedinjenje. Ova supstanca se sastoji od 22 atoma ugljenika. Njena hemijska formula glasi C22H17ClN2.\nProdajno ime klotrimazola je raznoliko. Možemo ga naći pod nazivima: Canesten, Desenex, Mycelex, Canesten za jednodnevnu terapiju, Canesten za trodnevnu terapiju ili Kansen (krema, vaginalete).\nNačin primene klotrimazola može biti topikalni, intravaginalni i oralni (klotrimazol pastile za grlo). Apsorpcija putem oralne upotrebe je slaba.\nKlotrimazol je antigljivični medikament i može se koristiti za tretiranje vaginalnih gljivičnih infekcija, oralne kandidijaze (Candida albicans), pelenskog osipa, Pityriasis versicolor ili hronične infekcije kože čiji je izazivač mikroorganizam Pityrosporum orbiculare. Ovaj antigljivični lek se upotrebljava kod različitih vrsta upale površinskog dela kože uzrokovanih gljivicama – tineja (tinea) i dermatomikoza. Najučestaliji oblici ovih vrsta upala su “atletsko stopalo” i Tinea cruris (gljivična infekcija u predelu prepona).\nKlotrimazol se može uzimati oralno ili se aplicirati u obliku kreme na ugroženu regiju.\nUobičajene nuspojave, kada se klotrimazol uzima oralno, uključuju mučninu i svrab. Kada se primenjuje kao krema, najčešći neželjeni efekti su crvenilo i peckanje.\nAko se klotrimazol konzumira tokom trudnoće, bilo oralno, bilo topikalno ili u obliku vaginaleta, veruje se da nema opasnosti. Ipak, radi opreznosti, treba se posavetovati sa lekarom.\nOralna upotreba klotrimazola treba da se sprovodi vrlo pažljivo kada je kod pacijenta konstatovan problem sa jetrom. Klotrimazol spada u vrstu medikamenata iz porodice azola. Azoli su klasa medikamenata koji remete ćelijsku membranu. Oni su vrsta petočlanih heterocikličnih jedinjenja koja sadrže atom nitrogena i najmanje jedan nekarbonski atom, tj. atom bez ugljenika-azota, sumpora ili kiseonika, kao deo prstena.\nU azole, po generičkim imenovanjima, spadaju: klotrimazol, flukonazol, itrakonazol, mikonazol, posakonazol i vorikonazol. Svi ovi azoli se prepisuju radi lečenja gljivičnih oboljenja jer zaustavljaju rast gljivica i omogućavaju imunom sistemu organizma da ih uništi.\nKlotrimazol je otkriven 1969. godine i nalazi se na listi osnovnih lekova Svetske zdravstvene organizacije. On je jedan od najefektivnijih i najneophodnijih lekova u zdravstvenom sistemu.\nKlotrimazol je obično dostupan bez recepta u različitim doznim oblicima (kreme, vaginalne tablete, pastile za grlo). Površinski, klotrimazol se koristi za vulvovaginalne kandidijaze (gljivične infekcije) ili gljivične infekcije kože. Za vulvovaginalne kandidijaze, tablete klotrimazola ili krema se koriste intravaginalno. Pastile se koriste za oralne kandidijaze.\nKlotrimazol se koristi pet puta na dan i to dve nedelje, kada su u pitanju oralna gljivična oboljenja. Za kožne infekcije je preporučljivo korišćenje dva puta dnevno dve do osam nedelja, a jednom dnevno tokom tri ili sedam dana u slučaju vaginalnih infekcija.\nKansen krema i njena medicinska upotreba\nKansen krema se izdaje bez recepta. Kansen krema obično dolazi u pakovanju od 20 g u aluminijumskoj tubici koja je zapakovana u kartonskoj kutiji. Preporučeno je nanošenje u tankom sloju pažljivim utrljavanjem na kožu regije koja je zahvaćena infekcijom.\nKada su u pitanju infekcije dermatofitima, lečenje traje oko mesec dana. Ukoliko je infekcija izazvana kandidom, preporučuje se lečenje od najmanje dve nedelje.\nPacijenti koji pate od tegoba inficiranog stopala bi trebalo da, pre nanošenja kreme, dobro operu i osuše stopalo, posebno u predelima između prstiju.\nAko pacijent primeti da nema poboljšanja posle četiri nedelje, mora obavestiti svog izabranog lekara i lekara specijalistu.\nUkoliko uzimate druge lekove, imate neko hronično oboljenje, poremećaj metabolizma ili ste preosetljivi na neke od lekova, bilo bi dobro da obavestite svog lekara pre upotrebe Kansen kreme.\nKansen kremu ne biste smeli koristiti ako ste alergični na klotrimazol ili bilo koju drugu komponentu ovog preparata. To se odnosi i na vašu bebu, ako ste planirali da je lečite ovom kremom.\nPosebno vodite računa sa Kansen kremom ako ste trudni, dojite ili pokušavate da ostanete trudni.\nPoznato je da Kansen krema može da umanji efikasnost kontraceptivnih sredstava, kao što su dijafragma ili kondomi. Ukoliko primenjujete Kansen kremu za lečenje vulve ili penisa, neophodno je da koristite druge načine zaštite najmanje pet dana nakon prestanka terapije, a u toku terapije izbegavajte seksualne odnose.\nTerapijske indikacije Kansen kreme\nKansen krema se koristi kada pacijent utvrdi gljivičnu infekciju kože. Gljivična infekcija kože može biti izazvana raznim vrstama gljivica, a jedne od njih su iz vrste Trichophyton. Ova vrsta gljivica spada u dermatofite. Najčešće se pojavljuju na rožastom delu ljudske kože, na noktima, bradi, dlakama, dlanovima, tabanima. Čovek se može inficirati ovom vrstom gljivica na različite načine, direktno i indirektno. Na njihovo širenje utiču razni faktori, a jedni od vodećih su vlaga, toplota, tesna i gumena obuća, oslabljen imuno-sistem, itd.\nAko se inficirano žarište javi na kosmatom delu kože onda je ono okruglog oblika, a kosa na njima je izlomljena i javljaju se sive ljuspe. Žarišta mogu biti i duboka i tada se javljaju u obliku okruglih izbočina iz kojih se može iscediti gnoj, iz njih ispada kosa, a ponekad je primećena sukrvica. U tim slučajevima, pacijenta obuzima povišena temperatura.\nOblik trihofitoze koji je poznat kao “atletsko stopalo” je često zabeležen. Pacijent se može zaraziti ako koristi sportske svlačionice, zajednička kupatila, ako nema razvijenu ličnu higijenu, ako koristi obuću lošeg kvaliteta i napravljenu od veštačkih materijala.\nBolest se zove “atletsko stopalo” zato što je, u mnogo slučajeva, dobijaju sportisti koji najveći deo vremena provode u patikama, u kojima se noga i stopalo znoje. Tada se na koži između prstiju i na okolnoj regiji pojavljuju crvenila, ispucalost i ljuspanje. Ovakav problem mogu imati i osobe, najčešće žene, koje rade na poslovima čišćenja i održavanja higijene. Higijenske radnice nose gumene rukavice i stalno su u kontaktu sa vodom. Gljivice napadaju nokte, uporne su i dugo se leče.\nDruga vrsta gljivica koja najčešće napada kožu i polne organe čoveka su iz roda Candida. Gljivica Candida albicans inače živi na koži čoveka, kao i u njegovim crevima. U određenim situacijama, može doći do pojačanog razmnožavanja ovih gljivica, pa se tada dešava infekcija. Te situacije su obično vezane za poremećaj imunog sistema, za konzumiranje antibiotika, pa čak i preveliku higijenu uz korišćenje neadekvatnih hemijskih sredstava koji poremete pH vrednost kože ili floru sluzokože.\nInfekcija kandidom može se pojaviti u ustima, na koži, na pregibima kože u regijama gde se dešava trenje, kao i na polnim organima. Pacijent oseća svrab, pojavljuje mu se crvenilo, a u slučaju vaginalne infekcije se pojačava sekret. Kod muškaraca ponekad nema simptoma, pa se zaraženost utvrđuje brisom.\nU težim oblicima vaginalnih infekcija lekar može preporučiti unutrašnje korišćenje kreme putem aplikacije u vaginalni kanal. Za ovakvu vrstu lečenja je potrebno nabavljati posebne vrste aplikatora za jednokratnu upotrebu.\nKansen krema se može pronaći u skoro svim apotekama kod nas. Pri kupovini treba obratiti pažnju na rok trajanja koji je utisnut na pakovanju. Nakon otvaranja tube, kremu ne treba koristiti duže od tri meseca. Cena se kreće između 300 i 600 dinara.


Predsjednik Sabora Boris Šprem primio zamjenika predsjedavajućeg Vijeća ministara i ministra vanjskih poslova BiH Zlatka Lagumdžiju | Croatian Parliament\nPredsjednik Sabora Boris Šprem primio zamjenika predsjedavajućeg Vijeća ministara i ministra vanjskih poslova BiH Zlatka Lagumdžiju\nZagreb – Predsjednik Hrvatskoga sabora Boris Šprem primio je zamjenika predsjedavajućeg Vijeća ministara i ministra vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Zlatka Lagumdžiju u sklopu njegova službenog posjeta Republici Hrvatskoj.\nPredsjednik Sabora izrazio je podršku očuvanju stabilnosti, teritorijalnog integriteta i suvereniteta Bosne i Hercegovine te nastavku reformi u toj zemlji. „Želimo uspješan nastavak euroatlantskih integracija. U tom smislu Hrvatska pruža, te želi i dalje pružati, podršku u prenošenju stečenih znanja i iskustava u pristupnom procesu“, kazao je predsjednik Šprem. Ukazao je na važnost provedbe opsežne reforme izbornog zakonodavstva u BiH kojom bi se poboljšala prava Hrvata, ali je naglasio i interes Hrvatske da Hrvati svoj položaj u BiH afirmiraju europskim vrijednostima. „U tom smislu predlažem osnivanje Centra za euroatlantske integracije u Mostaru koji bi se usredotočio na edukaciju i prijenos znanja i iskustava iz euroatlantskih procesa, informiranje građana o Europskoj uniji i NATO-u te na pitanja izgradnje državnih institucija“, rekao je. Izrazio je želju Hrvatske da riješi otvorena pitanja s BiH i podržao jačanje parlamentarne suradnje „imajući u vidu značaj najviših zakonodavnih i predstavničkih tijela u razvoju demokratskih procesa u društvu“.\n„Hrvatska je strateški partner i neka vrsta lokomotive za Bosnu i Hercegovinu. Za nas je izuzetno važno da ste uspješno ostvarili sve uvjete za članstvo u Europskoj uniji“, kazao je zamjenik predsjedavajućeg Vijeća ministara i ministar vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Zlatko Lagumdžija u razgovoru s predsjednikom Sabora i dodao kako BiH ne želi da zbog ulaska Hrvatske u EU dođe do udaljavanja u bilateralnim odnosima. „Zato godinu pred nama trebamo dobro iskoristiti. Imamo puno otvorenih pitanja koja su dugo na agendi. Vrijeme je da se okrenemo suradnji koja će stvoriti pozitivnu energiju“, smatra zamjenik predsjedavajućeg Vijeća ministara i ministar vanjskih poslova BiH. „Svjestan sam težine problema, ali optimist sam“, zaključio je izrazivši uvjerenje kako na obje strane postoji volja za rješavanjem otvorenih pitanja.


Kongres SAD-a zabrinut jer Rusi na Krim razmještaju nosače taktičkog nuklearnog oružja - Russia Beyond Croatia\nKongres SAD-a zabrinut jer Rusi na Krim razmještaju nosače taktičkog nuklearnog oružja\nČlanovi Kongresa SAD-a optužili su ruske vlasti da žele razmjestiti na Krim nosače taktičkog nuklearnog oružja, odnosno strateške bombardere Tu-22M3 i operativno-taktičke raketne komplekse Iksander-M, prenosi RIA Novosti. Smatrajući da je to ''nedopustivo kršenje'' sporazuma Rusije i NATO-a, američke vlasti inzistiraju na potpunom prekidu svih kontakata članova alijanse i ruskih vojnika. U Moskvi ipak ne žele odustati od grupacije vojski na Krimu.\nO planovima za razmještanje taktičkog nuklearnog oružja na teritoriju poluotoka članovi Kongresa obratili su se u pismu američkom predsjedniku Baracku Obami. Pismo su potpisali šef Komiteta za poslove oružanih snaga Howard McKeon, predsjednik podkomiteta za strateške snage Mike Rogers i voditelj podkomiteta donjeg doma za taktičke zračne i kopnene snage Mike Turner. Kongresmeni tvrde da su još početkom kolozova ruske vlasti donijele odluku o razmještanju na Krim bombardera Tu-22M3 i kompleksa Iskander-M, koji mogu nanositi udarce visokopreciznim krstarećim raketama R-500, uključujući i nuklearnim glavama. Ovo potonje je, prema riječima člana komiteta za oružane snage Senata SAD-a Jamesa Inhofea, potpuno kršenje Sporazuma o likvidaciji raketa srednjeg i malog dometa koji je potpisan 1987. u SSSR-u. Domet leta takve rakete iznosi 2 600km, a sporazumom se zabranjuje proizvodnja i testiranje oružja s radijusom djelovanja od 500 do 5 500km. Podsjetimo da su u Moskvi govorili da sami Amerikanci krše taj sporazum, ističući da SAD razrađuje rakete srednjeg dometa.\n''Razmještanje nuklearnog oružja na suverenom teritoriju druge države bez njezine suglasnosti je lukava i cinična odluka. To omogućuje Rusiji da se sasvim blizu približi bazama NATO-a te dobije vojnu prednost u regiji'', govori se u pismu.


sreda, 12. avg 2020, 07:30\nPoslednji deo triptiha o CERN-u sniman 2013, 2017, 2018. i deo iz emisije "Elementarne čestice" iz 1988.\nCERN: Razgovoru nikad kraja - tokom dva i po sata neprekidnog dijaloga dvojice fizičara, prof. dr Petra Adžića i prof. dr Vladimira Ajdačića, saradnici CERN-a iz svih 40 zemalja sveta i njihovi nobelovci, doktori nauka, diplomci i studenti, na hiljade njih koji zajedno traže i otkrivaju čestice koje život znače - našlo se tu, u našoj maloj redakcijskoj sobi 101a na prvom spratu Takovske 10. Uzbuđenje istraživanja i radost otkrića obuhvatilo je i TV ekipu i sve prisutne u Redakciji. Na kraju, pokazali smo naučnicima našu Zbirku tehničkih uređaja TVB/RTS, da se pohvalimo onim što mi imamo i na čemu mi radimo istraživanja, te ispisujemo istoriju televizijskog medija u nas. Videćete , nismo pogrešili što smo ih odveli u naš Muzejski depo.\n- Učesnici: prof. dr Vladimir Ajdačić, prof. dr Petar Adžić, urednik Zbirke tehničkih uređaja Milena Jekić, urednik "Trezora" Bojana Andrić\n- Snimatelj Milan Ilić, snimatelj zvuka Dragan Radević, saradnik-snimatelj Milena Jekić, organizator Gordana Grdanović, urednik istraživač Vesna Došen, grafučka obrada Milena Marković, montažer Zorica Blagojev, autor Bojana Andrić\n- Snimano 20.12.2012, premijerno emitovano u "Trezoru", 27.02.2013, reprizirano 30.09.2017. i 28.12.2018; Redakcija za istoriografiju\nElementarne čestice: Kako energija postaje materija, serija Svetski izazov (skraćeno) - U najavi za premijerno emitovanje pisalo je: "Naučni program Televizije Beograd, u seriji emisija Svetski izazov predstavlja CERN, Evropski istraživački centar za nuklearna istraživanja. To je jedna od najvećih laoboratorija za eksperimentalnu fiziku u svetu. Cilj - isključivo miroljubivo istraživanje elementarnih čestica, najmanjih delova materije od kojih je sve sastavljeno. Posle dve decenije, u kojima su istraživači CERN-a "tapkali" za svojim američkim kolegama u otkriću ovih čestica, 1984. godine su Van den Mer i Karlo Rubija dobili Nobelovu nagradu za otkriće dve čestice nazvane "duble-ve" i "zed". Sve veće i veće količine energije ulažu se u ubrzanje i sudaranje protona i antiprotona kako bi se u sudaru oni raspali na što više i što manje čestice. Oprema u kojima se traga za nastankom materije i sveta i uređaji koji registruju cepanje unete materije i novu materiju koja je stvorena iz unete energije, predstavljaju vrhunsku tehnologiju. U emisiji na te teme razgovaramo sa Karlom Rubiom, nobelovcem i novoizabranim generalnim direktorom CERN-a i teorijskim fizičarem ovog Centra Leonom Van Hoveom. Dodatna tumačenja o temi gledaocima će pružiti i profesor doktor Đorđe Šijački, jedan od naših vodećih teoretičara u oblasti fizike čestica. Zbog ograničenog termina "Trezora" emisija je neznatno skraćena.\n- Učesnici: prof. dr Karlo Rubia, prof. dr Leon van Hove, prof. dr Đorđe Šijački, razgovor vodi autor emisije Veroslava Tadić\n- TV realizacija: producent Zoran Jovanović, organizator Beba Stepanov, snimatelj Dragan Đorđević, snimatelji zvuka Milan Đorđević, Milorad Martinović; vozač Petar Glušica, muzički urednik Viktor Simić, tekst čita Mihailo Mijušković, grafička obrada Biljana Bajčetić, video mikser Mileta Manević, montažeri Tihomir Dukić, Nataša Nikolić; sekretarica režije Ružica Marić, reditelj Tanja Fero\n- Premijerno emitovano 12.12.1988, Redakcija naučnog programa, urednik Vladimir Jelenković; reprizirano u"Trezoru" 27.02.2013, 30.09.2017. i 28. 12.2018.\nČestica koja život znači - Srbija je 14. decmbra 2018. postala 23. punopravna članica Evropske organizacije za nuklearna istraživanja (CERN), to je odlučeno u Ženevi jednoglasnim usvajanjem rezolucije Saveta CERN-a. Članstvo u CERN-u omogućava da studenti i profesori iz Srbije rade istraživanja na svetskom nivou u Srbiji, kao i da domaća privreda učestvuje u većem obimu na projektima u CERN-u. I do sada na eksperimentima u CERN-u učestvuje priličan broj istraživača iz Srbije. Trenutno ih je u CERN-u registrovano 85. Među njima su i studenti doktorskih i master studija koji studiraju na fakultetima u Srbiji. Srpski naučnici su ostvarili izvanredne rezultate: preko 2000 radova objavljeno je u najboljim svetskim časopisima, odbranjeno je preko 10 odličnih doktorskih disertacija na Beogradskom univerzitetu, oko 6 master teza i nekoliko diplomskih radova... Naši naučnici učestvovali su, sa izuzetnim rezultatima u mnogim istraživanjima CERN-a, pa i u otkriću Higsovog bozona. Od osnivača, preko posmatrača, pridruženog člana, ova vest o punopravnom članstvu Srbije u CERNU-u, znači baš to što je navedeno u naslovu, "česticu koja život znači" za veliki broj profesora i studenata Beogradskog univerziteta i za mnoge druge saradnike u Srbiji. Kad već mi nismo mogli kod profesora Adžića u njegov podzemni naučni grad, organizovali smo razgovor u snežnom i vedrom Tašmajdanskom parku, nadomak Televizije.\n- Učesnik: Prof. dr Petar Adžić, predsednik Komisije za saradnju sa CERN-om i predstavnik Srbije u Savetu CERN-a\n- Snimatelj Rodoljub Bogdanović, organizator Gordana Grdanović, grafička obrada Milena Marković, montažer Aleksandar Andrijevski, autor Bojana Andrić\n- Snimano 22.12.2018, premijerno emitovano u "Trezoru" 28.12.2018; Redakcija za istoriografiju


Holanđani objavili rat farmaceutskim gigantima\nVLADA PODRŽALA LOKALNE LABORATORIJE I APOTEKE\nHolandska vlada podržala lokalne laboratorije i apoteke u naporima da spuste neopravdano visoke cijene ljekova koje nude farmaceutski giganti\n9352 pregleda\t4 komentar(a)\nFarmaceuti u Erasmusu prave terapiju za rijetki oblik kancera, Foto: Reuters\nU specijalnoj laboratoriji Medicinskog centra Erasmus u Roterdamu, Emar Tomasa sjedi iza zaštitnog stakla dok pažljivo mjeri i priprema "lutecijum oktreotid", intravenoznu terapiju za određene tipove kancera.\nOva bolnica u Holandiji nudi ovu terapiju pacijentima više od deset godina po cijeni od 16.000 eura za jedan tretman.\nFarmaceutska kompanija Novartis, koja je 2018. godine stekla prava da lijek prodaje u Evropu, traži pet puta više za njenu verziju lijeka nazvanu "lutathera".\nTomasa je dio rata protiv visokih cijena ljekova, koji je započela grupa holandskih farmaceutskih ustanova.\nTri ustanove - Erasmus, Univerzitetski medicinski centar (UMC) u Amsterdamu i Transval u Hagu - odlučile su da zaobiđu proizvode farmaceutskih kompanija i same prave terapije za nekoliko rijetkih bolesti, iskoristivši svoje pravo da spravljaju ljekove po recepturi.\nHolandsko tržište je malo, sa svega nekoliko stotina pacijenata sa ovim rijetkim oboljenjima. Međutim, spor je zapravo dio globalne borbe protiv visokih cijena ljekova koja se vodi od Sjedinjenih Država i Kanade do Japana, a aktivisti kažu da zdravstveni eksperti širom svijeta pomno prate situaciju.\n„Ljudi koji boluju od rijetkih bolesti zavise od ljekova koji su toliko skupi da ih sebi ne mogu priuštiti, a mogli bi biti mnogo jeftiniji”, kazala je za Rojters farmaceutkinja sa UMC Marlin Kemper. „Farmaceutska industrija ima važnu ulogu u razvijanju kvalitetnih proizvoda, ali smatramo da nije pošteno da kompanije toliko zarađuju na ovim pacijentima”.\nFarmaceuti su generalno obučeni da spravljaju ljekove po recepturi, ali danas većinu ljekova proizvode industrijski proizvođači.\nFarmaceutske kompanije su pokrenule pitanje bezbjednosti napravljenih ljekova koje nijesu odobrili evropski regulatori. Međutim, apoteke specijalizovane za spravljanje ljekova, koje imaju svoje laboratorije, dobile su podršku holandske vlade u okviru napora da se smanje cijene skupih ljekova koje su u konstantnom porastu.\nUniverzitetski medicinski centar je prošle godine od vlade dobio grant od pet miliona eura za program spravljanja ljekova. Oni planiraju da taj novac iskoriste kako bi osnovali centar za razmjenu znanja i umijeća sa apotekama kod kuće i u inostranstvu, navodi Rojters.\nFarmaceutska industrija, uključujući švedskog giganta Novartis i italijansku kompaniju Leadiant, tvrdi da holandski državni nadzor pripreme ljekova ne može da se poredi sa evropskim standardima koje oni primjenjuju.\nPortparol Leadianta tvrdi da se holandski pacijenti koji pate od rijetkih bolesti liječe ljekovima koji nijesu prošli stroge testove neophodne za odobrenje što može imati „značajne posljedice” za njihovo zdravlje.\nIzvršni direktor Novartisa Vas Narasiman kazao je za Rojters da je cijena koju njegova kompanija traži za, primjera radi, „lutatheru” opravdana. On tvrdi da je nemoguće uporediti liječenja u Erasmusu sa terapijom „lutathere”, koja je dobila odobrenje nadzorne agencije Evropske unije kojim se garantuje da djeluje u skladu sa formulom.\nDirektor Novartisa Vas Narasiman\nRojters podsjeća da su potencijalne opasnosti spravljanja ljekova izbile na vidjelo 2012. godine u Sjedinjenim Državama, gdje je tržište za spravljanje ljekova možda i najrazvijenije.\nTada je otkriveno da je uzrok epidemije meningitisa, koja je odnijela 60 života, u kontaminiranim injekcijama steroida koje je proizveo Centar za spravljanje ljekova po recepturi Nove Engleske, koji je tada bio pod nadzorom državnih regulatora Masačusetsa.\nU okviru svjetske akcije protiv visokih cijena ljekova administracija predsjednika SAD Donalda Trampa proglasila je obaranje cijena ljekova koji se izdaju na recept za najviši prioritet.\nU Kanadi, lobističke grupe farmaceutske industrije su ponudile ustupke dok pokušavaju da spriječe ofanzivu vlade.\nU Japanu, regulatori razmatraju sprovođenje ekonomskih analiza o troškovima farmaceutskih kompanija u cilju obaranja cijena.\nHolandske apoteke i laboratorije, čija je proizvodnja malih razmjera, priznaju da ih farmaceutska industrija može zakonski goniti. Međutim, Rojters navodi da bi takav slučaj postavio presedan za druge evropske države i ističe da je Holandija prilično uticajna u Evropi budući da se u toj zemlji nalazi sjedište Evropske agencije za ljekove (EMA). EMA, koja sprovodi nadzor i odobrava ljekove za sve države EU, preselila se iz Londona u Amsterdam zbog ishoda referenduma o breksitu.\nU međuvremenu u SAD, apoteke koje se bave spravljanjem ljekova posljednjih godina pomjeraju granice i počele su da prave ljekove u većim kločinama. U određenim slučajevima, to je dovelo do zakonskih sukoba sa proizvođačima ljekova.\nZvanični nadzor je pojačan nakon epidemije meningitisa u Masačusetsu 2012, nakon čega su apoteke koje spravljaju ljekove morale da se registruju kod Uprave za hranu i ljekove (FDA) i ispune određene standarde za kvalitet i označavanje.\nEls Torel iz organizacije Ljekari bez granica pozdravlja napore Holanđana. Ona je kazala da situaciju u Holandiji prate medicinski eksperti i političari u drugim državama, koji bi se mogli odlučiti na isti potez.\nTorel kaže da velike farmaceutske kompanije ponekad izgube iz vida da je cilj pravila kojima su dobile ekskluzivno pravo da proizvode nove ljekove zapravo podsticanje inovacija, a ne garancija ogromnih profita.\n„Ukoliko farmaceutske kompanije mogu da igraju ulogu u obezbjeđivanju ljekova po pristupačnim cijenama, onda dobro. Međutim kada one postanu barijera, onda imamo problem”, kazala je ona.\nHolandski ministar zdravlja Bruno Bruins prisustvovao je u januaru otvaranju nove laboratorije za spravljanje ljekova u Transvalu.\nNjegova vlada je obećala da će smanjiti cijene ljekova, što su građani pozdravili.\nTroškovi za nove ljekove u Holandiji su u 2018. godini porasli za devet procenata, navodi se u izvještaju Uprave za javno zdravlje, čime je samo nastavljen višegodišnji trend. „Potrebni su nam proizvođači poput Novartisa za ljekove danas i za ljekove ubuduće”, kazao je Bruins. „Zaista ne možemo bez njih. Ali ipak želimo ljekove po razumnoj cijeni”.\nPrva dva lijeka koji su se našli na meti holandskih apoteka su Novartisova „lutathera” i lijek nazvan „CDCA” koji u Evropi nudi kompanija Leadiant.\nNijesu neuobičajene visoke cijene ljekova za nove rijetke bolesti, budući da kompanije troškove proizvodnje moraju da nadoknade od relativno male grupe pacijenata. Novartis naplaćuje 92 000 eura za jedan tretman od četiri „lutathera” injekcije.\nMeđutim, mada je taj lijek inovativan, troškovi njegove proizvodnje su relativno mali i ne opravdavaju tu cijenu, kazao je načelnik Erasmusa Ernst Kupers.\nOvaj lijek je EMA tek nedavno odobrila kao lijek za određene slučajeve kancerogenih oboljenja endokrinog sistema, koji se dešavaju jednom u 27 000. Mada „lutathera” ne nudi izlječenje, ona često pacijentima za nekoliko godina produžava i poboljšava kvalitet života.\nU slučaju CDCA, lijeka koji se decenijama koristio za kamen u žuči, godišnja doza pilula je nekada koštala od 30 do 40 hiljada eura. Od 1990-ih koristio se i za liječenje rijetke genetske bolesti poznate kao CTX, mada ta namjena nije bila zvanično registrovana. Kada je 2017. kompanija Leadiant kod EMA registrovala lijek kao terapiju za CTX cijena mu je skočila na 163 000 eura.\nU UMC-u u Amsterdamu, gdje se liječi svih 60 poznatih pacijenata oboljelih od CTX u Holandiji, 2018. godine napravili su njihovu verziju lijeka CDCA. Onda je zdravstvena inspekcija pronašla nečistoće u formuli nakon što je Leadiant tražio inspekciju.\nInspekcija je „sa pravom zaštitila bezbjednost pacijenata”, saopšteno je iz Leadianta za Rojters.\nIz UMC-a međutim kažu da planiraju da nastave sa spravljanjem CDCA kada budu mogli garantovati da ispunjava sve potrebne standarde.\nU Evropi ima samo 200 poznatih slučajeva CTX-a, a svega nekoliko stotina slučajeva je zabilježeno širom svijeta. Međutim, naučnici kažu da ova bolest u većini slučajeva nije dijagnostifikovana, i da bi samo u SAD pravi broj pacijenata mogao biti 10000.\nUz ranu i doživotnu terapiju CDCA-om, posljedice CTX-a, među kojima su mentalne smetnje i na kraju smrt, moguće je spriječiti.\nIz Leadianta tvrde da je cijena lijeka opravdana, navodeći da su snosili značajne troškove sprovodeći studiju na ljudima kako bi demonstrirali da lijek djeluje.\nBorbene linije su povučene.\nBruins je prošlog mjeseca kazao parlamentu da planira da se „suoči” sa proizvođačima ljekova i zahtijeva transparentost o troškovima proizvodnje. „Razgovaraću sa predstavnicima mnogih pojedinačnih kompanija”, kazao je on. „Reći ću im da naravno želim da budu inovativni, ali da moraju spustiti cijene”.\nDirektori farmaceutskih kompanija za visoke cijene okrivili sistem\nIzvršni direktori sedam najvećih svjetskih farmaceutskih kompanija, među kojima su Merck, Johnson & Johnson, AstraZeneca, Pfizer, saslušani su prošlog mjeseca pred američkim Senatom zbog visokih cijena ljekova koji se u SAD mogu kupiti samo na recept.\nDirektori sedam najvećih farmaceutskih kompanija saslušani su prošlog mjeseca u američkom Senatu\nNiže cijene ljekova i pristupačnija zdravstvene njega za Amerikance su jedan od prioriteta Trampove administracije.\nLjekovi na recept su mnogo skuplji u SAD nego u ostalim razvijenim državama, gdje vlade direktno ili indirektno kontrolišu cijene.\nSuočeni sa kritikama pojedinih senatora farmaceutski direktori su izrazili duboko saosjećanje sa oboljelim pacijentima, ali su svi za visoke cijene ljekova okrivili sistem.\nRičard Gonzales izvršni direktor kompanije AbbVie je na primjer morao da odgovori kako to da se cijena lijeka „humira” u posljednjih pet godina udvostručila. „Humira” je namijenjen liječenju reumatoidnog artritisa i jedan je od najprodavanijih ljekova na recept u svijetu. Samo prošle godine je prodat za 20 milijardi dolara.\nMada su bili primorani da odgovaraju na neprijatna pitanja direktori su tokom tri sata uglavnom uspjeli da krivicu za visoke cijene ljekova prebace na osiguravajuće kompanije i nijesu se obavezali da će sniziti cijene.\nEmar TomasaLeadiantBruno BruinsVas NarasimanNovartisljekoviVlada HolandijeHolandija\n19.09. 08:15 h\t30\t30447\n19.09. 09:14 h\t20\t22914\n19.09. 15:23 h\t11081\n19.09. 21:50 h\t8441


"Jokiæ je voða Nagetsa – ovo je njegov tim i svi to znaju" - B92.net\nLN Izvor: B92 subota, 29.12.2018. | 14:15\nLepo je pogledati kolekciju Jokiæevih poteza:\n(Sloba, 29. decembar 2018 20:43)\njedno je kosarka a drugo nabijaci statistike. trenutno im jokic objasnjava sta je timska igra. i dalje glupi ameri u komentarima govore samo o broju postignutih poena. po tome bi davis i harden do sad imali 30 pobeda, ona (tripl dabl) žaba bi bila 5x osvajac prstena itd...\nkosarka je timski sport i jokic zasluzuje svaku paru\n(bob, 29. decembar 2018 19:51)\nDenver je prvi ali razlika je samo tri pobede izmedju prvog i osmog mesta koje vode u play off. Svakako ogroman uspeh Denvera ali bojim se ako se ne vrate uskoro povredjeni bice potop\n(Dylan Dog, 29. decembar 2018 19:09)\nBilo bi lepo da Ameri doðu kompletni na Svetsko. Na kecu Kari i Irving, na dvojci Harden i Vestbruk, na trojci Kavai i Džordž (il' Klej) na niskom krilu LeBron i Durantula, na centru Dejvis i Karl-Entoni .... uvek je najbolje igrati sa najboljima\n(all, 29. decembar 2018 17:10)\nBilo koji sastav od prva tri Amera je NAJBOLJI.\nna primer, na OI Durent nas je UNIŠTIO ÈOVEK SAM, stvarno nam ne trebaju još i Lebron i Dejvis pored njega\n(Znaèi Haoos (èisto onako komentar), 29. decembar 2018 18:47)\n@Zoran - slazem se da je jedan Luka Doncic\njedan je i Janis Adetokumbo\njedan je i Lauri Markanen\nsvi su oni jedan i to je to\njedan od svih je Nikola Jokic od cije igre zavisi cela ekipa, koga su prepoznali svi, koga mrze samo Srbi koji od sportskih aktivnosti imaju bacanje daljinskog u zid i koji je trenutno najdominantniji centar lige iako nema skokova koliko Kazins ili poena koliko Dejvis\n(jedan od mnogih, 29. decembar 2018 18:02)\nPa zar treba Jokica da igra ko Obrva sinoc. Jedva pobedili Dallas on ubacio 47 koseva, 17 skokova a TIM mu je 14 na zapadu. Po statistici Obrva je duplo bolji od Jokica a TIM my je na 14 puta goroj poziciji. Zasto igras u NBA za nabijanje statistike ili da budes samiop iste. Odgledajte jednu celu utamicu Denvera. Dok gledate pokusajte da pogodite KO ce sutirati na kraju te akcije. Pa vidite koliki ce biti VAS procenat uspesnosti\n(Frenki, 29. decembar 2018 17:35)\nJokiceva igra zavisi od efikasnosti njegovih saigraca u prvih pet\nminuta. Mareja ne ide sut a on ga i dalje forsira umjesto da kao\npravi vodja vise sutira... Kao da nema hrabrosti da preuzme inicijativu.\nAko ekipu ne krene onda vodja treba ubaci dva/tri kosa da razbije maler.\nJokic zna da sam ne moze da pobedi ni jednog protivnika, da mora da razigra tim, bar nekoga. To obicno uspeva cak i sa ovim malobrojnim igracima, mahom rezervama, koji su im ostali na raspolaganju, tako da uprkos svemu vode na zapadu. Da ima 35-40 koseva, 7-10 izgubljenih lopti i 2-3 asistencije sigurno bi gubili. Ako je on jedina opasnost, ceo protivnicki tim ce bit na njemu\n(Pera, 29. decembar 2018 17:24)\nNzn dal ima jos 4,5 centara u Nba sa ovim prosekom?\n(C i n i k, 29. decembar 2018 16:35)\nJedan je Doncic Luka.\n(Zoran, 29. decembar 2018 14:20)\nA koga briga za Donèiæa, lik neæe ni igrati na SP. Bolje imati 20 vrhunskih košarkaša nego 1 ili 2 kao Slovenija.\n(George Costanza, 29. decembar 2018 16:17)\nBice njemu dobra karijera u NBA. Koji su zamah uzeli nasi mediji ako Jokic ovako nastavi za dve godine po njima bice najbolji u istoriji ovog sporta.\n(dubioza, 29. decembar 2018 15:52)\nSEDMI je igrac lige trenutno, i treba da se o njemu prica jer je to i zasluzio.\n(Sedmo mesto u trci za MVP sezone, ZVANICNO na NBA sajtu)\n(Goran, 29. decembar 2018 16:09)\nu novom sadu su nestali svi kiosci sa kokicama. pravda za kokice!\n(mrmot, 29. decembar 2018 16:09)\nZar ima ljudi koji æe nešto zameriti Jokiæu u igri kada je bez pomoæi 3 startera, bili povredjeni, uspeo da zadrži Denver na prvoj poziciji na zapadu. Inaèe ta 3 igraèa zajedno daju 50-60 poena po utakmici. Èovek jednostavno igra šta je potrebno da bi ekipa pobedila što i navode njegovi saigraèi. Ako su potrebni poeni utrpa 30 koševa, ako ide saigraèima onda asistira. A i odbranu je drastièno popravio.\n(Smeh, 29. decembar 2018 15:58)\nJokiæ, Marjanoviæ, Bjelica, Bogdanoviæ, Teodosiæ. NBA petorka Srbije. Ubeðen sam da sa oni mogu nositi sa amerima.\nKomentar poslat iz B92 Android™ aplikacije (Android Robot by Google, CC BY 3.0) (somborac, 29. decembar 2018 14:53)\nAjde da se ne zaludjujemo. Ova ekipa moze da dobije Španiju, ali zamisli ekipu Kari, Harden, Kavaj, LeBron i Dejvis... ako bi dobili jednu èetvrtinu to bi bilo zato što se ovima ne igra.\n(tocka, 29. decembar 2018 15:42)\npravi vodja vise sutira. Kao da nema hrabrosti da preuzme inicijativu.\nMeloun u nekom intervjuu rece da je Jokicev problem odnos sa sudijama\na on to poslije dva dana i potvrdi i ostavi ekipu na cjedilu. Koliko\ngod je u pravu treba da zna da sudije nikad nisu promijenile odluku.\n(street boy, 29. decembar 2018 15:34)\nMožda smešno zvuèi ali par puta ove sezone je Ernanrodrigez spasao Denver, po mom misljenju u ravni igra sa Dzokarom i Mureuom\n(Gospodin Prgavi, 29. decembar 2018 15:23)\n(somborac, 29. decembar 2018 14:53)\nВероватно зато што кошарку пратиш пар година. Мислим да твојој постави недостаје Радуљица на плеју и Милутинов на двојци.\n(па то је сјајно!, 29. decembar 2018 15:12)\nne da mogu, nego bi ih pokidali, ali 15ak minuta i posle bi popadali.\n(miki, 29. decembar 2018 15:10)\nNosili bi se do - 30, a o sporosti te petorke bi se prièali vicevi.\n(Partizan 1917, 29. decembar 2018 15:10)\nGledam Džamala Mareja... èoveèe kako je samo Boston mogao da ga ima.. On i Tejtum bi bili milina za oèi. Mada ni Džejlen Braun (lik koji je draftovan umesto Mareja) nije loš.\n(Mile Malta, 29. decembar 2018 15:05)\nMnogo puta sam rekao da nije košarka samo poeni.Nije Jokara igraè koji æe da siluje košarku veæ covek koji æe uživati u košarci.Meni je milo da ih sve vidim skupa u najjaèoj ligi sveta tako igraju fenomenalno.Tako mladi a uspesni u svom poslu!Svaka im èast.Respekt!\n(room 1408, 29. decembar 2018 14:11)\nA Modriæ ne zabija nije zaslužio ballon d'or jel? evo tvoj komentar najviše pluseva\n(ljfapurq, 29. decembar 2018 14:48)\nJokiæ nije srpski centar jer ne igra za Srbiju\nKomentar poslat iz B92 Android™ aplikacije (Android Robot by Google, CC BY 3.0) (NikolaKG80, 29. decembar 2018 14:33)\nIgrao je za Srbiju i ima osvojeno srebro, i tek æe da igra.\nŠta si ti osvojio za Srbiju brale, da te ja pitam?\nMada sumnjam da si srbin iako se potpisuješ sa ...Kragujevac..\n(Mirko, 29. decembar 2018 14:43)\nFali mu konstantnost za superstara. Ako hoæe da ima status superstara on mora ubacivati u kontinuitetu od 18-25 poena. Takav igraè to mora da radi. Ima šut, ali ako to ne ide mora zaraditi svoje poene kroz igru ledjima i licem ka košu.\n(tripa, 29. decembar 2018 14:14)\nПа просек му је 17.7 поена, у тим утакмицама и којима је имао по 4-5 поена, он је поново бриљирао тако што је имао више од по 10 скокова и асистенција.\n(Звездин весник, 29. decembar 2018 14:34)\n(NikolaKG80, 29. decembar 2018 14:33)\nSteta za Gerija sto ga toliko muce povrede. Meni licno je on drugi najbolji igrac Denvera.\nA ako se ne varam, jedini je on duze u Denveru od Jokica. (Heris 5. sezona, Jokic 4.)\n(kejt winslet, 29. decembar 2018 14:13)\nNo life hejteri na aparatima.\n(GeneralShockwave, 29. decembar 2018 14:09)


Sjajan gest navijača Slobode | Mondo\n> Sport > Fudbal Sjajan gest navijača Slobode 20 komentara 03. mart 2012. 23:52 >\nNavijači Slobode tokom utakmice protiv Jagodine prikupljali novac za pomoć 12-godišnjoj Užičanki kojoj je neophodna operacija. Navijače fudbalskih klubova, one ratoborne i sklone nasilju, umemo i treba da kritikujemo. Ali, ima i svetlih primera kako organizovane navijačke grupe mogu da budu društveno korisne.\nPristalice užičke Slobode, takozvana grupa "Freedom Fighters", pokazali su kako svaki odgovoran građanin treba da se ponaša. Na prvenstvenoj utakmici protiv Jagodine, na tribinama stadiona u Užicu, prikupljali su novac za pomoć 12-godišnjoj sugrađanki Neveni Jovanović kojoj je neophodna operacija kičme u rimskoj bolnici "Đemeli".\nNa sajtu Slobode objavljeno je da je klub donirao 50.000 dinara za Nevenu, a navijači su tokom subotnje utakmice prikupili čak 125.000 dinara što ukupno iznosi oko 10 procenata od ukupnog potrebnog iznosa za operaciju. Bravo, momci!\n(MONDO - foto: FK Sloboda) superliga


Srbija i Turska priznaće međusobno digitalne sertifikate o vakcinaciji\n10. maj/svibanj, 2021.\nSrbija je već pripremila digitalne sertifikate o vakcinaciji\nMinistarka turizma, trgovine i telekomunikacija Tatjana Matić i ambasador Turske u Srbiji Hami Aksoj potvrdili su na sastanku održanom 10. maja da će doći do razmene diplomatskih nota o međusobnom priznavanju elektronskih validacija potvrde o izvršenoj vakcinaciji protiv COVID-a 19.\nTa razmena, kako je navedeno u saopštenju Ministarstva, trebalo bi da se dogodi u narednih nekoliko dana, nakon čega se može očekivati odluka Vlade Turske i Vlade Srbije kojima će se dozvoliti ulazak građanima druge zemlje uz posedovanje digitalnog sertifikata o vakcinaciji.\n„Olakšan dolazak turskih turista unaprediće situaciju u sektoru turizma Republike Srbije, a ovo je ujedno dobra vest za naše građane kojima će biti omogućeno lakše putovanje u Tursku, imajući u vidu da je Turska jedna od omiljenih destinacija srpskih turista“, navela je Matić u saopštenju.\nOna je istovremeno za Radio-televiziju Srbije navela da je Srbija već pripremila digitalne sertifikate o vakcinaciji koji će omogućiti lakše kretanje i putovanje van zemlje i da su mnoge zemlje zainteresovane za pregovore, među kojima su Grčka, Izrael, Slovenija.\nZašto nema saglasnosti po pitanju vakcinskih pasoša?\nMatić je istakla da se sa grčkim ministarstvom turizma pregovara o međusobnom priznao međusobnom priznavanju digitalnih sertifikata o vakcinaciji. Dodala je da je grčki ministar najavio posetu Srbiji za kraj marta ili početak aprila. Matić je precizirala da digitalni sertifikat nije covid pasoš.\n"To je druga vrsta isprave. EU se povukla iz toga, jer je on sadržao i broj pasoša, neke podatke kojima nije bilo mesto da se tu nađu. Digitalni sertifikat govori kada ste vakcinisani ili ste preležali ili ste uradili pi-si-ar test i negativni ste", naglašava ministarka trgovine, turizma i telekomunikacija.\n"To će morati da se implementira kroz zdravstveni sistem koji daje potvrdu o vakcinaciji, da li je preležana bolest, mora biti uvezan u sistem", naglasila je Matić.\nJedna od opcija je, kaže, da digitalni sertifikat postoji u obliku aplikacije za mobilni telefon, a moraju se proći provere i autentifikacije. Postojaće, dodaje, više opcija.\n"Mislim da je jako važno za naše građane da shvate da je ključ slobodnog kretanja i putovanja masovna i brza vakcinacija. Činjenica da je Srbija u Evropi u vrhu po vakcinaciji, daje nam ulogu i poziciju koja omogućava da pregovaramo oko uslova putovanja, ali to nije dovoljno, masovna vakcinacija se mora nastaviti", istakla je Matić.\nDodala je da će se, ako Srbija bude stavljena na crvenu listu i ne bude imala dobru epidemijsku situaciju, dovesti u pitanje sve ono oko čega se pregovara.\nGlasajte u našoj anketi\nPodržavate li ideju COVID-19 'pasoša'?\nU Srbiji je do 5. maja 2021. godine dato 3.661.516 doza vakcina protiv korona virusa, objavljeno je iz eUprave Vlade Srbije.\nObe doze vakcine primilo je 1.604.760 građana Srbije. U Srbiji su dostupne kineska vakcina „Sinofarm“, ruska „Sputnjik V“, američka „Fajzer“ i britanska AstraZeneka.\nEvropska agencija za lekove nije priznala kinesku i rusku vakcinu, a Svetska zdravstvena organizacija je 7. maja priznala za hitnu upotrebu kinesku vakcinu „Sinofarm“.


Stanovnici Njujorka upozoreni da obrate pažnju na kusur\nStanovnici Njujorka su ove sedmice upozoreni da obrate pažnju na kusur koji im vraćaju prodavci – ne zbog toga što su se pojavili falsifikati, već zato što u metalnom sitnišu mogu da nađu penije vredne čak 1000 dolara.\nRaritetan peni je u opticaju od srede 18. aprila kada je kolekcionar Skot Travers odlučio da na Njujorškom Tajms skveru, kupujući flašu pijaće vode, potroši i svoj cent – 100 hiljada puta vredniji od svoje nominalne vrednosti.\nTime je, na neobičan načinm, počela 82. tradicionalna Nacionalna nedelja metalnog novca. Traversov peni kako kaže - potiče iz San Franciska 1909 godine, karakteriše ga slovo S i slova VDB – inicijali skulptora Viktora D. Brenera, koji je dizajnirao jubilarni peni.\nTravers je ove sedmice potrošio još dva vredna penija. Takozvani “D Linkoln” iz 1914. vredan 300 i Indian head peni iz 1908 – vredan 200 dolara.\nSkot Travers se nada da će privući pažnju i nove numizmatilčare. U Americi ih je trenutno više od 150 hiljada, a čak pola miliona ljudi pretplaćeno je na publikacije koje se bave tom tematikom.


Ratko Mladić | autograf.hr\nRatko Mladić osuđen je na doživotnu kaznu zatvora zbog počinjenih ratnih zločina u Bosni i Hercegovini. Nakon ove presude, brojni srpski političari započeli su s direktnom ili indirektnom obranom lika i djela ovog ratnog zločinca, pozivajući se na nepravdu prema srpskom narodu koji je izložen progonu od strane međunarodnih tijela i institucija. [Read more…]\nJedva čekam kad će završiti rat u Bosni i Hercegovini i kad će novi ljudi početi vraćati potamnjelo dostojanstvo i čast ove države. [Read more…]


Hvala gospodine Krstiću.\nReč ima Ana Čarapić.\nZahvaljujem gospođi Čarapić.\nUvaženi ministre sa saradnicama, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, građani Republike Srbije, pred nama je set zakonskih rešenja koji će svakako svojom implementacijom pomoći i daljem razvoju naše države, razvoju poslovnog ambijenta i privlačenju novih investicija. Imali smo prilike od mojih uvaženih koleginica i kolega da čujemo značajne argumente u korist ovih zakonskih rešenja. Potrudiću se da se ne ponavljam, ali svakako je nešto čime treba da se pohvalimo.\nKada govorimo o izmenama i dopunama Zakona o osiguranju, kao što je uvaženi ministar rekao, rešiće se jedan veliki problem koji smo nažalost imali u prošlom periodu, a to je ta društvena svojina koja je bila propisana, koja se sada rešava time što će se novim zakonom ta društvena svojina koja postoji u osiguravajućim kućama raspodeliti i definisati šta je konkretno vlasništvo države, da će do 25% tih akcija biti raspodeljeno na zaposlene i bivše zaposlene unutar tih osiguravajućih kuća, a da će ostalo pripasti akcionarskom fondu.\nOno što je jako bitno da kažemo je da ćemo na ovaj način uliti dodatno poverenje svim potencijalnim i sadašnjim saradnicima i ljudima koji posluju sa ovim osiguravajućim kućama da to svoje poslovanje dalje nastave i intenziviraju, jer će iza tih kuća u kojima se nalazi državni kapital jasan signal se poslati da zapravo njihovo ulaganje i saradnja su apsolutno sigurne. Kada govorimo o tržištu osiguranja u Srbiji, to je jedan veliki i neiskorišćen potencijal koji svakako sa periodom koji prolazi i u periodu od kada je SNS na vlasti apsolutno se radi na njenom daljem razvoju, jer je bitan segment i razvoja finansijskog tržišta, koji će omogućiti prikupljanje slobodnih finansijskih sredstava, koja će kasnije moći da uđu u sistem kroz određene investicije, a i ono što je uvaženi gospodin ministar rekao, važno je da ćemo na ovaj način imati ljude, odnosno građane koji će biti zainteresovani da postanu učesnici na Beogradskoj berzi, koja je takođe veliki potencijal i za razvoj investicija, ali takođe i jedan od načina kako se može investirati.\nKada govorimo o Zakonu o e-fakturisanju, apsolutno je jedan od značajnijih zakonskih rešenja koji je pred nama, koji prvenstveno omogućava da i dalje radimo na usklađivanju sa direktivama Evropske unije, što je jasan pokazatelj da smo kao država odlučni na tom putu, a i mogli smo da vidimo na osnovu signala koje smo dobili iz Brisela nakon sastanka koje je imao naš predsednik Aleksandar Vučić i investicija koje će Evropska unija podržati u Srbiji, a to je pre svega železnička infrastruktura od Beograda do Niša, preko granice sa Severnom Makedonijom, jasan signal koji nam govori da ćemo kao država dobiti apsolutnu podršku svim naporima koje ulažemo i na putu reformi, a i daljim usklađivanjem, kako bismo postali ravnopravni partner i deo Evropske unije.\nSam ovaj zakon je jako bitan jer će pre svega stvoriti još bolji i povoljniji ambijent privrednim subjektima u njihovom poslovanju, kao što znamo i što su moje uvažene kolege do sada rekle, do sada smo morali da izdajemo papirne fakture koje su zahtevale određenu proceduru, koje su sa sobom nosile i određene dodatne troškove, kroz nabavku, štampanje, arhiviranje i njihovo čuvanje, kako bi privredni subjekti mogli da ispoštuju i zakonske propise. Sama e-faktura omogućiće da taj proces bude znatno ubrzan, komunikacija između privrednih subjekata znatno efikasnije, pa kada govorimo i o onom procesu prihvatanja fakture ili, ukoliko postoje određene greške, njihovih korekcija koje će se vrlo brzo korigovati.\nOno što je jako bitno da napomenem, što možda moje kolege nisu rekle, a to je da iako imamo do sada taj sistem koji evidentira sve te fakture koje su rađene sa privrednim subjektima, da će se u okviru ovih e-faktura one raditi u Državnom data centru koji se nalazi u Kragujevcu, koji je jedan od savremenih data centara, što je još jedan dokaz da na tom putu i procesu digitalizacije smo jako uspešni i da razmišljamo nekoliko koraka unapred, jer zapravo taj data centar, koji je izuzetno i siguran i obezbeđen kada su u pitanju i te neke pretnje koje postoje preko interneta, apsolutno garantuje da svi ti podaci koji se tamo nalaze će biti sačuvani i da ne mogu da se zloupotrebe.\nKada govorimo o efikasnosti naplate i evidentiranja poreza, apsolutno e-faktura će omogućiti ono što je ministar rekao kada govorimo o PDV sistemu, da se on može mnogo brže i efikasnije evidentirati, sprovesti kontrola naplate i realizacija svih tih obaveza koja usleđuje kada je u pitanju obaveza poreza na dodatu vrednost i, naravno, to je nešto što će omogućiti i podizanje efikasnosti rada i naše Poreske uprave. Upravo svi ovi segmenti o kojima govorimo su nešto na šta su i privrednici ukazivali i što apsolutno govori da ova vlast, na čelu sa Aleksandrom Vučićem, apsolutno radi partnerski zajedno sa narodom i privrednicima, kako bi se ambijent dalje unapredio.\nOno što je jako bitno da kažemo, ministar je nagovestio, ali treba spomenuti, da je korišćenje ovih usluga, odnosno softverskih rešenja koja će biti apsolutno besplatna, da to neće ništa opterećivati same privrednike i takođe ono što je zakonom predviđeno, to jesu informacioni posrednici, odnosno posebna lica koja će dobiti licencu od strane države po ispunjavanju uslova koji će biti propisani određenim podzakonskim aktima koji će pomagati da sam proces sprovođenja e-fakturisanja i njihove realizacije bude što efikasniji i što bolji, što je apsolutno još jedna jako dobra stvar o kojoj je sama država mislila.\nInače, imao sam prilike da učestvujem u javnoj raspravi kada je u pitanju ovaj zakon, da je sam zakon prošao sve bitne procedure i, kako je nama naglašeno, da je preko 150 učesnika direktno komuniciralo zajedno sa Ministarstvo kako bi se do ovakvih rešenja došlo, što zapravo govori upravo u prilog onome što sam rekao, da je ova vlast partner sa svim građanima i privrednicima i da rešenja koja dolaze pred nas narodne poslanike su nešto što je apsolutno u interesu i ekonomskih subjekata i privrednika i što će apsolutno omogućiti njihovu uspešnu implementaciju.\nApsolutno i rokovi koji su dati kada je u pitanju uvođenje samog sistema e-fakturisanja su u skladu i sa mogućnostima koje naši privrednici imaju i daće dovoljno prostora i vremena da sam sistem uspešno zaživi, kao što smo imali prilike da govorimo i pre toga o Zakonu o fiskalizaciji koji je slične mere predvideo. Korekcije koje idu u okviru Zakona o rokovima izmirenja obaveza u komercijalnim transakcijama zapravo prate sve ove segmente koji su jako bitni, jer se usklađuju i sa Zakonom o e-fakturisanju koji se ovde nalazi.\nNa kraju, kao još jedan od dokaza uspešnosti, sprovođenja procesa digitalizacije u Srbiji, jeste zapravo i Zakon o administrativnom postupku, koji ima za cilj da omogući da sve procedure i administrativni postupci koji se sprovodu budu transparentni, da postoji prosto jedan efikasan sistem evidentiranja, da obrasci po kojima će se zapravo te procedure sprovoditi na određenim nivoima lokalne samouprave budu unificirani i da na taj način zapravo omogućimo i našim građanima pored drugih usluga, o kojima i koleginica Ana Čarapić govorila, da mogu uspešno i te segmente da prate.\nTako da je ovo još jedan od značajnih uspeha koje ćemo mi kao država ostvariti, a opet na drugi način kada govorimo o načinima kako se mogu uštedeti sredstva, pa evo, ovo vam je primer, zato što ćemo na ovaj način i sprovođenje procedura značajno smanjiti troškove koji se odnose na administrativne postupke, imaćemo dodatne uštede gde ćemo ta sredstva moći da plasiramo u neke druge bitnije stvari za same građane Republike Srbije. To isto važi i za procese e-fakturisanja, više nećete imati ogromne troškove kod nabavke papira, njihovog štampanja, dopremanja, udaranja pečata itd. njihovog, naravno, čuvanja, određivanja procesa gde će se to skladištiti, već će se sve to raditi u digitalnom, odnosno elektronskom formatu i što je jako bitno na taj način stvaramo ambijent da možemo još uspešnije da poslujemo sa inostranstvom, koji je zapravo ovakav sistem već koristi dosta unazad.\nPoštovani građani, kao što vidite kada je u pitanju politika koja se sprovodi od strane SNS, koji predvodi naš predsednik Aleksandar Vučić, da je on apsolutno transparentna, da je ona upravo usmerena ka građanima, gde su građani ti koji apsolutno mogu da daju i te kako značajan doprinos daljem razvoju naše države, za razliku od perioda žutog tajkunskog režima koji se ništa nije ni promenio otkako je otišao u opoziciju, gde zapravo kod njih sve što rade je tajno, sve je nekako prikriveno i sve je nekako povezano sa određenim egzotičnim destinacijama, gde se upravo ta svoja finansijska sredstva i iznosili iz ove države, uzimali od građana Republike Srbije i sada odlaze polako na turističke ture kako bi proverili da li taj plen i dalje uspešno stoji na tim računima, a siguran sam da ih ima mnogo više nego što smo mi uspeli da evidentiramo, tako da će možda na osnovu te Mauricijus ture saznati još neke destinacije gde se ti računi nalaze.\nKao što rekoh za razliku od njihovog perioda gde građanin grada Beograda nije smeo da priđe gradonačelniku tada Draganu Đilasu i da kritikuje njegove postupke, a da pri tom nakon snimanja televizije ne dobije određenu pretnju, uvredu, vi danas apsolutno imate mogućnost da svakom i od članova Vlade i od nas narodnih poslanika, pa i predsedniku Aleksandru Vučiću priđete, ukažete na problem i ono što opozicija zamere i govore, eto, neko završava posao, pa u stvari mi radimo ovde u interesu građana i mi želimo da njihove probleme sa kojima se oni susreću, a to nisu samo njihovi problemi, već i sigurno problemi drugih ljudi, da se oni reše, jer zapravo, kao što i naš slogan kaže, odnosno naše poslaničke grupe Za našu decu, pa upravo rešavanje tih problema je nešto što želimo da uradimo da bi naša deca mogla da imaju budućnost, jer za razliku od prethodnog režima, mi smo ti koji ćemo probleme prenositi budućim generacijama da se oni time bave, a prenošenjem problema, a to se samo postaje još teže.\nU danu za glasanje apsolutno kao i moje kolege poslanici iz poslaničke grupe Aleksandar Vučić – Za našu decu, podržaću ovaj set zakona, jer je ovaj set zakona jako važan korak u realizaciji plana „Srbija 2025“, koji može samo da donese boljitak i nama i budućim generacijama. Hvala.\nHvala, gospodine Tomiću.\nPoštovani ministre, poštovane kolege narodni poslanici, do 25. februara, ove godine je trajala javna rasprava o Nacrtu zakona o elektronskom fakturisanju. Jedna od pogodnosti elektronskih faktura jeste brže plaćanje, kao i suzbijanje sive ekonomije, jer oni pomažu u kontroli naplate poreza. E-faktura je potpuno digitalna faktura, koja se prenosi s jedne aplikacije tj. izdavaoca na drugu aplikaciju, to je primalac, bez fizičkog oblika, e-fakture biće obavezne tek od 1. januara 2022. godine.\nSećate se eRecepata, eRecepti u početku su bili nepoznanica, možda je bilo i nekih grešaka, međutim, sada je to zaista odlična stvar koja besprekorno funkcioniše. Tako se nadam da će biti i sa ovim e-fakturama. Uštede u vremenu i novcu na osnovu prelaska na elektronsko fakturisanje su trajne. Sistem platforma elektronske fakture biće otvorena, odnosno otvoriće servis koji će biti dostupan svim korisnicima. Ovde uvek postoje neka određena pitanja. Međutim, način i postupak registrovanja za pristup sistemu tek treba da se bliže uredi i to da se odredi podzakonskim aktima.\nElektronska faktura izdata je posredstvom novog sistema će biti smatrana za ispravnu. Sva pravna lica ili preduzetnici koji su u sistemu PDV biće u obavezi da primaju i šalju ove fakture kroz sistem elektronskih faktura, tu spada i naknadno evidentiranje onih faktura koje su poslate ili dobijene van sistema. Planirano je takođe da pristup centralnom sistemu bude jednostavna a sama usluga slanja i primanja elektronskih faktura preko tog sistema će biti besplatna. Trebalo bi da postoji i uputstvo za korišćenje te platforme, firme koje imaju mali broj faktura i one će biti u mogućnosti da direktno unesu u sistem elektronskih faktura.\nIz ugla same privrede njenim korišćenjem postiže se efikasnost, transparentnost i smanjuje se naravno mogućnost grešaka u razmeni i obradi podataka, a postiže se i brže plaćanje. Faktura neće moći da bude proknjižena, odnosno naplaćena ukoliko nije dobijena na način koji je regulisan zakonom. Ukoliko neka firma ima veliki broj faktura imaće mogućnost da nadogradi svoj informacioni sistem i na taj način može da automatizuje komunikaciju sa sistemom elektronskih faktura, a firme koje imaju mali broj faktura mogu biti u mogućnosti da ih direktno unesu u sistem. Tako da se vodilo računa i o jednom i o drugom.\nJedna od mogućnosti je kako da firma deo posla poveri informacionom posredniku, taj informacioni posrednik naravno mora da ima saglasnost Ministarstva finansija i oni mogu da pružaju usluge izdavanja, evidentiranja, obrade, primanja, dostavljanja, čuvanja samih tih elektronskih podataka. Svaki privrednik će na osnovu analize moći da donese odluku da li mu je model isplativiji u nadogradnju sistema.\nDržave su videle da je najbolji način suzbijanje sive ekonomije u stvari praćenje prijavljivanja PDV, obaveze u realnom vremenu posredstvom sistema elektronskog fakturisanja. Ovo je vrlo važno, kada je jedan subjekt u sistemu PDV, a drugi to nije, onda će postojati obaveza onoga ko to jeste da izdatu fakturu u sistemu naknadno evidentira u centralni sistem elektronskih faktura. Znači, on ima tu obavezu prema ovom zakonu.\nPrimer je na primer kod dva paušalca, ne postoji obaveza primanja i slanja faktura i znamo da od 2012. godine ne postoji ni obaveza pečata. Od tada elektronska faktura se priznaje kao uredan dokument.\nZakon uvodi nove stvari, a to je na primer protokol, dodatna bezbednost i formate za elektronsko fakturisanje. Moramo biti svesni da je do sada bilo pranja para i vrtenja po računima za nepostojeću robu. Tako su pare od droge i drugih kriminalnih poslova ulazile kao bele i legalne. Ovaj zakon u stvari je još jedan vid sprečavanja pranja novca i lažne firme, lažni računi, lažne fakture za lažnu robu, više neće moći da prođu. Tako da i ova borba protiv ne prijavljenog PDV i ne plaćenog poreza se svodi i na borbu protiv kriminala.\nRast globalne ekonomije pokreće i nove usluge na tržištu pa se procenjuje da je globalni iznos faktura oko 550 milijardi godišnje, od čega digitalne fakture čine 10%. Jako malo. Grube procene govore o tome da se polovina od svih faktura šalje privatnim potrošačima dok druga polovina se šalje javnim preduzećima ili preduzećima i javnom sektoru. Tokom druge decenije sada 21 veka, zemlje centralne Evrope kao i zemlje latinske Amerike sve više se okreću razvoju usluga, standardizuju i jačaju pravnu podršku za elektronsko izdavanje faktura upravo da bi se podigla naplata, a sa druge strane da bi se smanjio kriminal.\nAko se neki pitaju da li košta uvođenje elektronskih faktura i da li se ikada pitali koliko godišnje novca troše za fakturisanje, za samo na primer hiljadu faktura godišnje koje pošaljete potrošiti oko 80 hiljada dinara, a ako šaljete preporučeno to je 110 hiljada dinara, ako šaljete sa povratnicom. Samim tim troši se i vreme, troši se i novac i na koverte i na markice i na poštanske usluge.\nUz neracionalan trošak novca ide i nepotrebno trošenje vremena i dalje niste sigurni da li je ona druga strana dobila fakturu ili ne. Model e-fakture sve više koja se radi elektronski, samim tim ubrzava naplatu sigurno od dva do četiri dana što nije zanemarljivo. Osim kroz e-fakture naši računi stižu elektronski u momentu slanja, a samim tim imamo i potvrdu da je faktura primljena kao sada što je to sa mejlovima, a brže uručenje fakture logički predstavlja brzu naplatu.\nSamim tim nema gubljenja računa. Vi znate koliki problem može da nastane kada se izgubi faktura, pa mora ponovo da se štampa i tako u ovom slučaju to je eliminisano. Uz fakturu takođe je moguće i dostaviti otpremnicu i garanciju ili knjižno odobrenje.\nŠto se tiče ovog najavljenog zakona o elektronskom fakturisanju on će do sada izmeniti znatno dosadašnju praksu. Najviše se bune oni koji žele da utaje porez. Nema bogate zemlje bez toga da porez plaćaju svi građani.\nZavršila bih sa jednom analizom koju je objavio Svetski ekonomski formu o procesu digitalizacije u Srbiji. Ovaj pametan potez, na kome insistira i predstavila je još u svom ekspozeu, premijerka Ana Brnabić, je našoj državi uštedela 180 miliona stranica papira.\nZatim, ako se to prevede na drveće, struju, vodu, jer je sve to potrebno da bi se proizvelo, taj papir, to bi značilo da samo juna 2017. godine, pa do danas, smo uspeli da sačuvamo 900 tona papira, odnosno 18.000 drveća, 76 miliona litara vode i više od 6.000 mega sati električne energije. Pa, da li je to malo?\nPut digitalizacije kojim je krenula naša zemlja pokazuje se kao ispravan i kao što vidite već vidimo pozitivne rezultate. Možda se ovaj zakon nekome neće svideti jer sprečava finansijske mahinacije, ali poštenom i radnom poslovnom svetu će doneti veliko olakšanje u radu.\nZahvaljujem se na trudu i radu vama ministre i ljudima iz ministarstva, mislimo da je jako napredan zakon koji ćemo dobrobit njega tek videti u narednom periodu. Nadam se vrlo uskoro. Hvala.\nPoštovani predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicama, poštovane koleginice narodne poslanice i kolege narodni poslanici, set zakona danas koji se nalazi pred nama svakako je od velikog značaja i još jednom pokazuje kontinuitet koji Vlada Srbije ima, a tiče se razvijanja i unapređenja i još boljeg i lakšeg života svih građana Srbije. Sve ono o čemu su danas moje kolege narodni poslanici govorili više nego dovoljno da mi kao poslanička grupa SNS Aleksandar Vučić – za našu decu u danu za glasanje podržimo ovaj set zakona i zaista mislim da svako ko je bio u prilici da sluša izlaganje narodnih poslanika mogao je vrlo lako i jasno da se uveri kakve su to sve beneficije koje će građani imati i mislim da je diskusija bila upotpunjena svim ostalim detaljima i različitim aspektima sa koje to neki narodni poslanik posmatrao i svakako da sam uveren da nam predstoji u ovom sazivu još mnogo dobrih zakona i još mnogo predloga i odluka koje će svakako biti u opštem interesu i od koristi građanima Srbije.\nMeđutim, i ovaj set zakona kao i sve što radi Vlada Srbije, a sledeći politiku predsednika države gospodina Aleksandra Vučića, je predmet kritike i neosnovanih nekakvih optužbi, ali najčešće gomila laži i neistina koje dolaze iz jedne iste kuhinje, a to je kuhinja Dragana Đilasa i vidim da smo i danas imali priliku da ovaj set zakona bude kritikovan, a da ništa suštinski što nije dobro u ovim zakonima nismo ni videli ni čuli.\nI, kada uzmete u obzir da to dolazi od ljudi koji su više od deceniju upropašćavali našu zemlju sa pravom se zapitate šta ih to goni i tera da tako istupaju i danas i vrlo lako dođete do odgovora da je to pusta i jedina želja da se opet vrate na vlast i da nastave sa svojim silnim bogaćenjem kao što su to radili u periodu dok su pod režimom DS vedrili i oblačili u celoj našoj zemlji.\nMeđutim, ono što je posebno zabrinjavajuće jeste retorika koja se upotrebljava i to više ne prema nama poslanicima, i najvišem državnom rukovodstvu, jer se sada to prenelo i na ljude koji obavljaju funkcije i strani su državljani, ali najbolje je to definisano u rečenici Dragana Đilasa, koji kaže – to su neki strani državnici koji sada drže na vlasti Aleksandra Vučića.\nKada čujete tako nešto ne možete da se ne nasmejete iz prostog razloga što su i poslednji izbori koji su održani prošle godine, jasno pokazali da SNS ima jasnu podršku i jasan legitimitet u Srbiji i da su građani jasno opredeljeni da žele zemlju koja se razvija, unapređuje i u kojoj naša deca imaju perspektivu i budućnost.\nZabrinjavajuće je samo što jedan deo te opozicije je spreman toliko daleko da ode da i kao opozicija nanosi štetu našoj zemlji.\nO čemu se radi. Pre nekoliko dana, Dragan Đilas je u jednom intervjuu uspeo da u nekih sat vremena iskritikuje lažno optuži više stranih državljana, a na sve to dodajte da se radi o ljudima koji su predsednici svojih republika.\nZa ljude koji ne znaju, Dragan Đilas je pre dva dana imao intervju, u kome je Emanuela Makrona, predsednika Turske Erdogana, pa i neke američke zvaničnike optužio da učestvuju u nekakvim korupcionaškim aferama, i to na način da Aleksandar Vučić, kao sposoban državnik je u stanju da njima obezbedi ne znam kakve beneficije i firme koje one imaju.\nDa ne bude da sam ja sve to izmislio, poštovani narodni poslanici, a pre svega građani Srbije, ja ću vam sada citirati o čemu je to Dragan Đilas pričao u tom intervju i zašto je sve to bitno, i zašto danas moramo da pričamo o tome kada se opet nalazi set zakona, finansijske prirode.\nPočeo je sa tim, dakle 300 evra plata nije koncept u koji ja verujem, jer je u mojoj firmi prosečna plata pre 15 godina bila 1000 evra. Naravno da je u tvojoj firmi plata prosečna bila 1000 evra, kada si iskoristio svoju poziciju direktora nekakve kancelarije, gradonačelnika, nekakvog izmišljenog funkcionera režima DS, da se obogatiš i da svojim firmama doneseš prihod i veći od 619 miliona evra.\nLako je tebi bilo da državne pare upumpaš u svoje privatno preduzeće i da se onda bahatiš i da deliš plate kako stigneš svojim zaposlenima, pa isto tako, verujem da mnogo veću platu ima i Marinika Tepić, koja je njegov najveći glasnogovornik.\nDa podsetim građane Srbije, u to vreme plata građanima Srbije je bila između 15 i 20 hiljada dinara.\nDakle, od građana Srbije je uzimao a svoje privatno preduzeće razvijao i delio plate, kako kaže iznad 1000 evra.\nJa sam oštar čovek i tražim da se puno radi, i iz svoje firme nikoga nisam otpustio i u Gradu sam ljude smenjivao, ali nikoga nisam ostavio na ulici.\nPa nisi možda u svojoj firmi bilo koga, nikoga otpustio, niko iz tvoje firme nije ostao na ulici, ali u režimu DS i tvojih saboraca Borisa Tadića, Vuka Jeremića i svih vas koji ste vedrili i oblačili u Srbiji tih godina, više od pola miliona je ostalo na ulici.\nA nije boga mi ni istina, da nisi ljude u Gradu Beogradu, kada si bio gradonačelnik, ostavljao na ulici jer si, Igora Miklju, koji je bio tada sekretar za sport u Gradu Beogradu, obratite pažnju sada, svog kućnog prijatelja, sa kojim je bio 15 godina u prijateljskim odnosima, pa se postavlja prvo pitanje, da li ga je samo zbog toga postavio na to mesto, smenio sms porukom.\nDakle, samo mu je pustio poruku sms, koja je sadržala tekst otprilike – od danas više nisi gradski sekretar.\nJa ništa ne izmišljam, nikada i naučio sam se, da sve to što i znamo da je Dragan Đilas, da nikako ne zaboravimo, a hvala Bogu, internet sve pamti.\nTako se u to vreme istaknuti funkcioner Demokratske stranke, naš proslavljeni fudbaler Savo Milošević, upustio u odbranu Igora Miklje i tada ste imali situaciju da je Dragan Đilas bežao od svog stranačkog kolege Save Miloševića, kome nije hteo da odgovori zašto je Miklju smenio i to SMS porukom.\nRazlozi su u gradu Beogradu poznati, ja neću ulaziti kakve su prirode u pitanju ali najviše se govori o nekakvom privatnom nesporazumu i da Miklja nije hteo da radi ono što je od njega tražio Dragan Đilas.\nAli, to je rezultiralo, o ovome piše jedan list koji je danas pod direktnom upravom Dragana Đilasa, jedan dnevni list, i kažu: „Sve ovo je rezultiralo javnim istupanjem predsednika Olimpijskog komiteta Vlade Divca i legendarnog srpskog fudbalera Save Miloševića i njihovim direktnim prozivkama na Đilasov račun“.\nVlade Divac je tada izjavio: „Ovo radim, pre svega, zbog velikog poštovanja prema Igoru Miklji, ali nije stvar u njemu kao pojedincu, već je veliki problem celog društva. Ako se ovako postupa prema gradskom sekretaru za sport, šta treba da očekuju obični građani? Apsolutno se slažem sa tim kako je postupao Dragan Đilas prema svojim saradnicima i dojučerašnjim prijateljima. Građani ništa dobro nisu mogli ni da očekuju, pa ništa tako dobro od Dragana Đilasa nisu ni dobili“.\nOnda se nadovezao Savo Milošević koji je rekao: „Ovo je bila nedostojna, bezobzirna i nedemokratska odluka jednog čoveka doneta na protivpravni i nedemokratski način. Gradonačelnik se oglušio na sve naše pozive da nas primi ili da objasni razlog smene. Sam taj postupak da ga nema već dve nedelje u medijima mnogo toga govori zašto je Dragan Đilas tako postupio“.\nI da ovo sve ima obrise, naravno, sukoba unutar DS i svega ostalog što se dešavalo, pazite sad, Savo Milošević traži pomoć DS: „Gradonačelnik Beograda Dragan Đilas i bivši gradski sekretar Igor Miklja su više od 15 godina kućni prijatelji i pravo je pitanje da li se to drugarstvo prenelo i na poslovnu saradnju?\nMeđutim, Milošević sada traži i pomoć stranke. On je obelodanio da je on, isto kao i Dragan Đilas, član glavnog odbora DS i da pošto mu se Dragan Đilas ne javlja na telefon i neće u medijima da obrazloži sve ovo da će pravdu potražiti na organima DS.“\nE, pa sad zamislite, poštovani građani Srbije, da li se neko svađa u DS, od toga vam je zavisilo da li ćete graditi terene, sportske hale, igrališta za decu, da li ćete se baviti omladinom i sportom. Tako da, ni ovo nije istina što je Dragan Đilas pričao da nikog nije ostavio na ulici, a šta više to mu je bio prijatelj koga je zbog prijateljstva i doveo na mesto funkcionera.\nSad ono na šta želim posebno da skrenem pažnju i sa time ću završiti, skratiću svoje izlaganje, jeste činjenica u kojoj je na direktan način predsednika Aleksandra Vučića ali i strane državnike optužio za korupciju: „Vučić je veliki majstor da lično završava svetskim državnicima razne stvari. Svaki taj političar ima firmu koju hoće da protežira, pa pozove da oni možda dobiju i obezbedi im neke poslove na nameštenim tenderima ili bez tendera. Pa, šta mislite, da oni nisu korumpirani?“\nPoštovani građani Srbije i poštovani narodni poslanici, na ovaj način Dragan Đilas je uvredio sve strane državnike koji posećuju našu zemlju, a još gore, uvredio je sve one zemlje koje u našu zemlju investiraju i žele da rade u našoj zemlji. Očigledno ga boli to što svakog meseca možete pratiti koliko je otvoreno novih radnih mesta, koliko se povećavaju plate i penzije i ta frustracija i mržnja koja je njega okupirala sa bolesnom željom da se vrati na vlast se izliva, pa su mu sada svi živi krivi.\nDakle, citiram dalje: „Imate prvo državničku korupciju. Znači, da bi dobili tapšanje od Kine, potpisujemo ugovore sa Kinom. Ne treba kritikovati samo Kinu. Evo šta radi, npr. Francuska, šta radi Emanuel Makron sa metroom. Američka firma je dobila da radi autoput. Da ne pominjem Erdogana, isto poslovi – autoputevi, turske firme“.\nPoštovane kolege, narodni poslanici, poštovani građani Srbije, ovo je u najmanju ruku skandalozno, na ovakav način optužiti ljude koji su pre svega prijatelji naše zemlje, čije investicije omogućavaju nova radna mesta, konstantan napredak i razvoj naše zemlje. Sad je, zbog bolesne mržnje Dragana Đilasa prema Aleksandru Vučiću i verovatno zbog one percepcije kako se on ponašao dok je bio vlast, sve ove ljude optužio i bacio ljagu na njih optuživši ih za korupciju.\nJa kao narodni poslanik sada pozivam Dragana Đilasa da kako nema nikakve dokaze i ovo su čiste izmišljotine, brutalne laži, izađe na jedan od svojih medija i lepo se izvini ovim ljudima koje je na ovaj način bestidno oblatio. Ali, ako pak tvrdi da je to istina neka podnese krivičnu prijavu, pa neka tako dokaže sve svoje bljuvotine koje je izrekao u ovom intervju.\nZa sam kraj - ja sam u politiku ušao kao bogat čovek. Moja rasprava sa Borisom Tadićem je bila najčešće oko plata ljudi na visokim funkcijama. Moja plata kao gradonačelnika je bila 800 evra, a godišnje sam potpisivao ugovore vredne više od 600 miliona evra, što je potpuno besmisleno.\nDakle, njemu je besmisleno da bude gradonačelnik, samo zato što mu je plata 800 evra, a potpisuje ugovore od 600 miliona evra.\nNa pitanje novinarke – da li ste vi možda uzimali neki procenat od tih poslova sklopljenih, pa tako nadomestili, odgovor je zaprepašćujući – mi to nismo imali u Beogradu. Svi znamo da od nameštenih tendera, više ne znamo koji pre, da li Bulevar kralja Aleksandra, da li podzemni kontejneri, da li most na Adi, ali nije ni to najgore - iskreno da vam kažem, meni to nije ni trebalo. Da nisam imao firmu koja pravi pet miliona evra godišnje iz koje mogu da uzmem deo i živim više nego pristojno, iskreno, verujem da ne bih popustio pod tim pritiscima.\nDakle, ljudi moji, čovek vam je samo u ovoj rečenici priznao da dok je bio gradonačelnik njegove firme su privatno poslovale, zarađivale u saradnji sa državnim televizijama, čovek priznao da je to bilo negde oko pet miliona evra, naravno bilo je i više, on to tako lepo uzme sa strane za sebe da živi pristojno, ali čak nije toliko ni iskren sam prema sebi. Kaže – nisam siguran da li bi popustio.\nNije siguran da li bi on da nije imao ovo sa strane, da je imao samo 800 evra da li bi on možda začeprkao u budžet građana Srbije. Odgovor od 25 miliona evra samo u nekretninama koje Dragan Đilas ima jasno pokazuje da je i te kako začeprkao, da se i te kako omastio, što bi građani Srbije rekli, omastio brke o državni novac, pa je tako od čoveka sa 75.000 evra ušteđevine, ženinom kućom i polovnim automobilom „Saab“, došao do toga da je jedan od najbogatijih ljudi u ovom delu Evrope.\nKada sam mislio da sve to što je ispričao nema gde dalje, za sam kraj, znam da ovo drugi put govorim, neće mi kolege zameriti, ali žao mi je, ovo moram da podelim sa građanima Srbije. Kaže – nikoga nikad nisam pozvao da nešto napiše o meni ili da negde budem. Dakle, on nije imao uticaj na medije. Kaže - evo, ako nađete negde jednog čoveka koji se bavi medijima, kojeg sam pozvao i tražio da ja nešto kažem, objavim ili da protiv nekog nešto napiše, ja se više neću baviti ovim poslom.\nRetroaktivno, Dragan Đilas ne bi se više bavio ovim poslom i politikom zato što je prema izveštaju pokojne Verice Barać u periodu dok je bio vlast i dok je bio gradonačelnik, sa svojim firmama direktno kontrolisao i sekunde, minute i ostali prostor za reklame i zato što su ga tada zvali apsolutnim gospodarom medija. E, samo ovaj jedan intervju, poštovani građani Srbije vam je dovoljan da shvatite i vidite o kakvom se manipulantoru, slobodno mogu reći i lažovu, radi i koliko je spreman daleko da ide u svojoj manipulaciji i u svojoj bolesnoj kampanji protiv Aleksandra Vučića sa jednim ciljem, da se vrati na vlast.\nEvo, samo ovo, poštovani građani Srbije, uzmite u obzir, razmislite o kakvom se čoveku radi kada na ovaj način svima nama vređa inteligenciju i na ovaj način sve nas masno laže. Ovakav nivo neistina još nije viđen, ali pitanje je šta ćemo još čuti u narednom periodu sve, ne bi li se nekako bacila u zaborav afera koja je isplivala, a to je da na više od 53 računa u različitih 17 zemalja ima preko 68 miliona evra.\nMi ćemo nastavljati da postavljamo pitanja kako je to stekao i na koji način i koje su to zemlje pored Mauricijusa, Švajcarske ili od dalekog Hong Konga, i još destinacija koje je on posećivao i tamo sejao svoje milione oduzetih i otetih od građana Srbije.\nVama, poštovani ministre, želim da nastavite da sledite politiku predsednika Aleksandra Vučića i da Vlada nastavi da radi u interesu građana Srbije kako bi se stvorila još lepša i još bolja budućnost za našu decu i generacije koje dolaze.


O flamenku - Flamenko centar\nUmetnost flamenka se odnosi, sa jedne strane, na umetnost koja obuhvata ples, pevanje i sviranje na gitari, a sa druge, na poseban stil života andalužanskog naroda. Umetnost flamenka je takođe izraz sazrevanja čoveka. Kroz sadržaje kojima se bavi i forme kroz koje se izražava, dočarava nam uslovljenost, dinamičnost i ritmičnost tog sazrevanja, prepuna je otkrića.\nFlamenko nije baš uvek pravilno shvaćen. Jer, obično ljudi flamenko vezuju samo za ples. Mnogi odlazeći u barove gde se izvodi flamenko dolaze da bi gledali ples i uglavnom nemaju interesovanja za muziku i da slušaju pevača. Flamenko je u suštini prvo glas odnosno pevanje pa tek onda ples, gitara i ostalo. U suštini malo je onih koji znaju šta je flamenko odnosno gde i kako je sve počelo.\nSaznajte više na sledećim stranicama: