ponedeljak, 20 april 2020 09:00\nKnežević: Šta će biti sa mojim i životom 800 hiljada osoba s invaliditetom ukoliko se zarazimo koronavirusom?\nSvojim statusom na blogu “Izaberi da živiš” Milica Knežević 26-godišnja studentikinja na master studijama informacionih tehnologija otvorila je brojna pitanja koja se tiču tretmana osoba s invaliditetom ukoliko se zaraze koronavirusom.\n"Znam da se svi trudimo da pričamo o nekim vedrijim temama dok traje ova (karantin) situacija u kojoj smo, ali ovih dana se u nekim zemljama raspravlja o tome ko će imati prednost pri liječenju i upotrebi respiratora onda kada ih ne bude dovoljno, a jedna od vodećih tema je naravno gdje su tu osobe s invaliditetom i da li naši životi jesu ili nisu jednako vrijedni da se sačuvaju tokom pandemije.\nNisam neko ko paniči, niti mi je cilj da ovim izazovem bilo kakvu paniku, ali sve to je u meni probudilo milion pitanja o tome šta će biti sa mnom ukoliko budem zaražena u ovoj našoj državi.\nKo će mi pomoći u bolničkim uslovima za sve ono za šta mi je pomoć potrebna kada je situacija takva da je medicinsko osoblje već u teškim uslovima rada?\nDa li će morati da mi pomaže neko ko ne zna apsolutno ništa o ljudima sa mojom povredom?\nDa li će uz mene moći da bude neko ko zna moje cjelokupono stanje, sve što smijem i ne smijem, sve što moram? I da li će tom nekom biti obezbijeđena adekvatna zaštita?\nDa li ću imati pristup toaletu?\nDa li će me smjestiti u bolnicu u kojoj sam zbog nebrige medicinskog osoblja i nepostojanja adekvatne opreme dobila 5 dekubita, od kojih je jedan došao do kosti?\nDa li će me smjestiti u bolnicu u kojoj su me držali sa zapušenim kateterom nekoliko dana dok bešika nije počela da mi se raspada?\nIli u onu u kojoj mi je medicinsko osoblje spalilo čitavu desnu stranu gornjeg dijela tijela?\nIli ipak onu u kojoj su me operisali pod temperaturom ne čekajući sve rezultate što je dovelo do rane veće nego prije operacije jer je ista bila inficirana?\nOnda su pitanja nastavila samo da se nižu…\nDa li u privremenim bolnicima postoje dušeci koji su neophodni osobama sa ograničenom pokretljivošću?\nDa li u privremenim i u regularnim bolnicama u kojima se primaju oboljeli postoji osoblje koje zna znakovni jezik?\nIli osoblje koje zna kako da se ophodi prema mentalno nedovoljno razvijenim osobama?\nDa li se razmišlja o 800.000 nas u ovoj državi?\nI još važnije, da li se uopšte radi nešto po tom pitanju?"\nNakon ovog statusa javile su joj se u komentarima brojne osobe s invaliditetom koje ista pitanja muče.\n"Ima porodica koje imaju po nekoliko članova u visoko rizičnoj grupi, zatim osoba koje imaju respiratorne probleme, kojima je potrebna sto procentna pomoć drugih ljudi, onih kojima se stanje pogoršava ukoliko se ne kreću", kaže Milica i dodaje da jedino što sada može da uradi jeste da bude u samoizolaciji.\nBudući da je zaposlena u jednoj IT kompaniji, posao radi od kuće, a za nabavku namirnica i sve ostalo što je neophodno obaviti van kuće zadužen je vjerenik.\nOvo je već treća nedelja kako nije izašla iz kuće.\n"Za ovih skoro 11 godina, koliko koristim invalidska kolica ovo je prvi put da ne izlazim iz stana, ne idem u kupovinu, ne odlazim na druženja sa prijateljima, ne idem na fakultet, ne treniram i mijenjam sve svoje planove jer je to zbog zaštite zdravlja i dobrobiti svih nas.\nPrije epidemije sve te stvari, plus milion drugih, bile su mi uskraćene, iako ja to nisam željela. Oni koji me ne poznaju dovoljno će reći da pričam gluposti jer sam zaposlena, studiram, putujem, volontiram, živim sa vjerenikom, treniram…\nIstina je da mi je to omogućeno zahvaljujući mojim sjajnim ljudima (neizmerno vam hvala! ) koji mi pomažu da živim onako kako želim i bez njih čitav moj život bio bi karantin.\nNažalost, mnogo ljudi nema takvu podršku. Nema nikakvu podršku. I njihov život je karantin mjesecima, godinama, pa i od kada znaju za sebe.\nOd svoje povrede pa sve do sada susretala sam se sa najrazličitijim oblicima diskriminacije osoba s invaliditetom, kao i jako lošim uslovima (daleko lošijim nego za osobe bez invaliditeta) u bilo kojoj sferi života – od obrazovanja, zdravstva, zapošljavanja.\nU ovoj situaciji, svi ti problemi su još izraženiji, jer ne postoji jasan plan o tome šta će tačno biti sa određenom visoko rizičnom populacijom kojoj i sama pripadam.\nZato imam određenu dozu straha jer nismo sigurni da li postoje bilo kakve preduzete mere ukoliko se neko od osoba s invaliditetom zarazi", zaključila je Milica.\npetak, 17 april 2020 09:00\nPoruka medicinske sestre na znakovnom jeziku\nLjekari, medicinske sestre i drugo medicinsko osoblje se već nedeljama bore za svoje pacijente. Pored borbe za život svojih standardnih pacijenata, sada se bore za živote i oboljelih od koronavirusa.\nJedna medicinska sestra iz Srbije imala je poruku za sve na znakovnom jeziku:\n"Ovo radim zbog tebe, ostani kod kuće zbog mene!"\nPoruku na znakovnom jeziku možete pogledati na sledećem videu\nčetvrtak, 16 april 2020 11:13\nSrbija: Kretanje za vrijeme policijskog časa biće dozvoljeno osobama s autizmom i drugim vrstama psihosocijalnog invaliditeta\nU Srbiji djeca i odrasle osobe s psihosocijalnim invaliditetom moći će da se kreću bilo kada za vrijeme policijskog časa bez vremenskog ograničenja, uz pratnju jedne osobe.\nKretanje će biti dozvoljeno u krugu od 200 metara od mjesta stanovanja uz poštovanje mjera zaštite i socijalnog distanciranja.\nPodsjetimo, Uredba o dozvoljavanju kretanja djeci a autizmom prekjuče je objavljena, nakon insistiranja roditelja i pisanja medija. Međutim, ona nije uključivala djecu s drugim vrstama psihosocijalnog invaliditeta, kao ni odrasle osobe s autizmom.\nčetvrtak, 09 april 2020 08:34\nUdruženje mladih sa hendikepom Crne Gore poziva zainteresovane mlade, tinejdžere, uključujući i učenike s invaliditetom i bez invaliditeta da dostavljaju materijale, različite sadržine: tekst, video, poezija, slika,..., i sve druge autorske sadržaje koji će biti objavljeni na blogu Platforme\nPoziv se odnosi na one koji su se učlanili putem platforme u Mrežu volontera kao i na one koji nijesu, a namjeravaju to uraditi.\nU okviru Platforme je razvijena i nova kategorija Covid 19 gdje se mogu naći osnovne informacije o koronavirusu, medicinskim karakteristikama, mjerama prevencije, nadležnim institucijama i slično, pa osim na temu volonterizma možete biti maštoviti i pisati i o kvalitetnom provođenju vremena u kući u toku izolacije, kao i načinima na koje vi provodite slobodno vrijeme.\nsreda, 11 mart 2020 11:43\nAndrijana Lalović: Zaštita zdravlja i bezbjednost na radu\nLjudski resursi predstavljaju najznačajniji resurs u organizaciji, zbog čega je proces upravljanja njima veoma složen. Čovjekovo ponašanje je promjenjivog karaktera i iz tog razloga teško predvidivo. Svaki čovjek je za sebe ličnost, a svaka organizacija ima svoju politiku poslovanja. Od posebnog bi značaja bilo kada bi se poslodavci vodili stavom da je investiranje u ljude, odnosno zasposlene značajnije od investiranja u kapital. Jedan od osnovnih ciljeva kada je riječ o upravljanju ljudskim resursima jeste da motiviše radnike na veće, aktivnije angažovanje u procesu rada.\nUpravljanje ljudskim resursima kao jednim od najznačajnijih sektora u organizaciji podrazumijeva i organizaciju brojnih aktivnosti.\nNajznačajnije tri aktivnosti u okviru ljudskih resursa su: zapošljavanje, razvoj ljudskih resursa i zaštitu zaposlenih.\nZaštita na radu je skup mjera koje se sprovode radi sprečavanja uticaja štetnih faktora radnog procesa ili radnog okruženja na zdravstveno stanje radnika. Zaštita na radu je sastavni dio zdravstvene zaštite zaposlenih lica. Štetni faktori mogu biti fizički, hemijski, biološki i psihički.\nOsnovni i glavni interes svakog lica koje je radno angažovano jeste da ostvari najviši nivo bezbjednosti i zdravlja na radu, da se sve neželjene posledice, povrede na radu, bolesti koje su prouzrokovane radom svedu na najmanji mogući nivo.\nZakonom je obezbjeđena posebna zaštita žena, OSI i omladine.\nPrimjenjivanje određenih tehničkih mjera odnosi se za početni nivo zaštite, a odnosi se na najjednostavnije zaštitne naprave na uređajima, mašinama, i ostalim sredstvima rada, kako bi se radnik sam mogao zaštiti od tjelesnih povreda.\nLice sa invaliditetom se zapošljava pod opštim i posebnim uslovima, koji su u skladu sa zakonom.\nOSI koja zasnuje radni odnosi ima prava, obaveze i odgovarajuću zaštitu, u skladu sa odredbama Zakona o radu. Kada govorimo o zapošljavanju OSI pod posebnim uslovima, podrazumijeva se zapošljavanje kod poslodavca uz prilagođavanje poslova, odnosno radnog mjesta, posebno tehničko-tehnološko opremanje radnog mjesta, sredstva za rad, prostora i opreme.\nZnačaj zdravlja i bezbjednosti na radu može da se sagleda sa ekonomskog stanovišta koji je ujedno i finansijski pokazatelj koji zavisi od težine i broja povreda na radu, humanog i socijalnog stanovišta.\nProfesionalne bolesti, povrede na radu, često su praćene havarijama, odsustvom sa posla, zbog čega se na taj način stvaraju veći izdaci i troškovi, iz razloga što zaposleni izostaje sa posla, zbog zastoja koji može da nastane u proizvodnji, i zato što se izdvajaju velika sredstva za liječenje radnika, nadoknada zarade, izdatke i troškove. Da bi se broj ovakvih situacija smanjio, rješenje se ogleda u boljoj zaštiti i bezbjednosti na radu, što bi dovelo do smanjivanja opterećenja fondova socijalnog osiguranja.\nBezbjednost i zdravlje na radu, danas su svakako jedno od najvažnijih pitanja sa kojim se firme svakodnevno suočavaju. Cilj bezbjednosti i zdravlja na radu je da se postigne maksimnalni nivo psihofizičke i zdravstvene zaštite.\nTehnološko-naučni razvoj omogućio je razvoj društvenog standarda, a između ostalog, i stvaranje opasnosti po život i zdravlje ljudi u radnoj i životnoj sredini.\nNapredak, odnosno opstanak društva, prirode može se obezbjediti pomoću uređivanja sistema zaštite od svih dejstava koja su štetna, a koja su prouzrokovana čovjekovim djelom. Sam pristup ovom sistemu znači da čovjek svjesno i odgovorno pristupi sistemu zaštite kako sebe, tako i životne sredine i svog okruženja. Na sprečavanju ugrožavanja zdravlja i bezbjednosti čovjeka, mnoge organizacije, udruženja, državni organi žele da svojim aktivnostima stvore jedan efikasan sistem zaštite.\nZakon je taj pomoću koga se određuju prava i obaveze poslodavca i radnika. Sredstva rada, uslovi rada, kao i sama organizacija treba da budu prilagođeni potrebama radnika, a sami radnici treba da budu motivisani od strane poslodavca za aktivniji i produktivniji rad. Rad u adekvatnim uslovima, uređenom poslovnom ambijentu predstavlja zadovoljstvo i ispunjenost kako pojedinca tako i samog poslodavca, organizatora.\nU značajnoj mjeri, socijalni značaj se izražava kroz veliki broj zaposlenih koji gube život, povređuju se na radnom mjestu, obole od profesionalnih bolesti, kao i ostalih bolesti u vezi sa radom.\nPovrede na radu, profesionalne bolesti, praćene su odsustvom sa posla, havarijama, koje iziskuju velike troškove, za liječenje radnika, zastoja u proizvodnji, naknade zarade zaposlenog, kao i ostalih izdataka koji snose poslodavac i fond socijalnog osiguranja.\nIz ovoga proizilazi da bezbjednost i zaštita zdravlja na radu utiču na ekonomičnost i produktivnost poslovanja u kompaniji, a to se odražava na konkuretnost i kvalitet proizvoda koji se nalaze na tržištu. Samim tim je od posebnog značaja ulaganje investicija u mjere zaštite. Na taj način smanjiće se veliki broj povreda, havarija, kao i opterećenje fondova socijalnog osiguranja.\nZaštitu zaposlenih možemo posmatrati sa dva aspekta. Prvi se odnosi na obezbeđenje socijalnog osiguranja i radnog zakonodavtsva pomoću kojih se uređuju prava na zaradu, skraćeno i puno radno vrijeme, pomoć i naknadu, bezbjedne uslove rada. Dok se drugi aspekt odnosi na preduzimanje mjera aktivnosti i zaštite na radu, mjere zaštite od rizika koje mogu da se jave u radnoj sredini, kao i stvaranje bezbjednih uslova za rad.\nMeđuljudski odnosi, socijalna klima, organizacija radnog procesa, svakodnevno se pojavljuju novi oblici ugrožavanja zdravlja zaposlenih, kao i rizici.\nNa kraju kada uzmemo u obzir sve okolnosti, posledice, pogodnosti, dolazimo do zaključka, u kom segmentu i u kom smjeru treba da postavimo ciljeve za zaštitu bezbjednosti i zdravlja zaposlenih, a to su:\npovećanje bezbjednosti na radu u poslovnom ambijentu,\npoboljšanje zdravstvene zaštite u poslovnom sistemu,\nsmanjivanje premije osiguranja za djelatnosti koje nijesu obuhvaćene zakonom,\nsmanjivanje potencijalnih i trenutnih rizika pri radu i ugrožavanju zdravlja zaposlenih,\nusklađivanje sa zakonom iz oblasti bezbjednosti i zdravlja na radu,\npovećanje povjerenja društva, radnika, poslovnih saradnika, korisnika usluga i proizvoda tako što će se isticati volja i želja da se pomoću djelotvornih mjera poveća bezbjednost i zdravlje na radu.\nAutorka: Andrijana Lalović\n*Tekst je napisan u okviru Konkursa za pisanje tekstova za OSI o individualnim iskustvima zaštite i zdravlja na radu raspisanog u okviru projekta OSIguraj uslove sebi! koji UMHCG sprovodi uz finansijsku podršku Ministarsta rada i socijalnog staranja.\nsreda, 11 mart 2020 09:16\nZa vikend skijaška takmičenja na Žabljaku\nMeđunarodno skijaško takmičenje, u konkurenciji cicibana i pionira biće održano za vikend na Žabljaku, saopštio je organizator, Skijaški klub osoba s invaliditetom Onogošt. Navodi se da će takmičenje biti održano u slalomu i veleskalomu.\nPrvog takmičarskog dana skijaši će se nadmetati za pobjednika Krnovskog kupa, a drugog za Kup Onogošta. Najavljeno je učešće više od 50 skijaša iz šest klubova.\nTrener Onogošta, Pavle Kasom kazao je da će dvodnevno takmičenje biti novi test za crnogorskog paraolimpijca Petra Kasoma.\n“Petru će to biti novi test poslije osvojenog drugog mjesta na Kopaoniku i zapaženih rezultata na međunarodnim trkama u Sloveniji, Hrvatskoj, Srbiji i Bosni i Hercegovini. Naš paraolimpijac prošlog vikenda na Žabljaku osojio je četiri srebre medalje na Žabljaku”, kazao je Kasom.\nIzvor: portal agencije Mina\nutorak, 10 mart 2020 14:38\nŽeljko Čvorović: Ergonomija za administrativna radna mjesta\nBaveći se zaštitom i zdravljem na radu, kao i prilagođavanjem radnih mjesta i radnih zadataka kroz proces profesionalne rehabilitacije uočili smo nedostatak poznavanja mjera kod poslodavaca i zaposlenih za bezbjednije radno mjesto u administrativnim djelatnostima.\nSami poslodavci kao i zaposleni ne prepoznaju rizike koji se odnose na ova radna mjesta , dok nam statistika i podaci govore drugačije. Radna mjesta koja su stacionarna i zahtijevaju rad u sjedećem položaju, koristeći računar, tokom čitavog radnog vremena sa sobom nose niz psiho-fizičkih opterećenja koja prouzrokuju profesionalna oboljenja.\nKao odgovor na ove izazove poslodavac i zaposleni trebaju da se upoznaju sa osnovama ergonomije kako bi se kreirala zdravija radna mjesta koja za zadatak imaju smanjenje opterećenja za zaposlene jer je osnovni cilj zdrav i produktivan zaposleni.\nSimptomi neergonomskog radnog mjesta su: pojava čestih grešaka, propusta, prebrza ili prespora realizacija radnih zadataka i slično.\nU svijetu su se razvile više metoda ergonomske analize radnih mjesta koje za cilj imaju prilagođavanje radnog mjesta zaposlenom kroz fizičku, kognitivnu i organizacionu ergonomiju.\nFizička ergonomija se bavi ljudskim anatomskim, antropometrijskim, fiziološkim i biomehaničkim karakteristikama koje se odnose na fizičku aktivnost i podrazumijeva: analizu radnih položaja, rukovanje materijalima, ponavljajuće pokrete, radom uzrokovane mišićno-skeletne poremećaje, uređenje radnog mjesta, bezbjednost i zdravlje na radu.\nKognitivna ergonomija se bavi mentalnim procesima, kao što su percepcija, pamćenje, rasuđivanje, motorički odgovorjer oni utiču na interakcije između ljudi i drugih elemenata sistema.\nOrganizaciona ergonomija se bavi optimizacijom sociotehničkih sistema, uključujući i njihove organizacione strukture, politike i procese koji uključuju: komunikaciju, upravljanje resursima, projektovanje rada, dizajn radnog vremena, timski rad, participativni dizajn, ergonomiju zajednice, kooperativni rad, nove radne paradigme, virtualne organizacije, rad na daljinu i upravljanje kvalitetom.\nErgonomija u suštini, ali i sadržajno jeste multi i interdisciplinarna nauka koja se bavi sistemom čovjek - sredstvo za rad kako bi se sredstvo za rad prilagodilo čovjekovim bio-psiho-socijalnim ograničenjima i zahtjevima, i kako bi upotreba sredstava za rad bila efikasnija, bezbjednija i pouzdanija.\nPod pojmom sredstvo za rad podrazumijeva se svaki materijalni predmet sa kojim čovjek dolazi u dodir prilikom obavljanja nekog posla, tako da je sredstvo za rad i tastatura računara, obična olovka, ali i lokomitiva, automobil, avion itd.\nNa početku nastanka ove nauke, neposredno posle Drugog svetskog rata, akcenat je bio na prilagođavanju sredstva za rad ljudskom tijelu i njegovim ograničenjima. Ipak, danas se ne može zanemariti da čovjekova psihička i socijalna ograničenja, potrebe, zahtjevi mogu biti, takođe, limit u korišćenju nekog sredstva i da i njih treba analizirati prilikom projektovanja tehničkog sredstva ili tehničkog sistema.\nSama ergonomija je proces koji teži stalnom poboljšanju te je potreban konstantan monitoring i praćenje uslova radnog okruženja.\nPrimjeri dobrog sistema čovjek – tehnologija su: efikasnost obavljanja radnih operacija, preciznost izvođenja radnih zadataka, kratko vrijeme potrebno za učenje, zadovoljstvo na poslu, povećana radna i zdravstvena sigurnost, povećana motivisanosti za rad.\nIako vlada mišljenje da je posao u kancelariji lakši od drugih vidova zaposlenja, postoje određene posledice koje sjedalački način života donosi. Najistaknutije posledice su one koje se odnose na krivljenje kičme, lošu cirkulaciju i problem s gojaznošću.\nNerijetko se javljaju bolovi različitog intenziteta u vratu i leđima koje opravdano možemo pripisati dugom sjedenju, stoga je značaj ergonomije za zdravlje zaposlenih itekako važan.\nPoslodavci bi trebalo da uvide značaj ergonomije jer je on u direktnoj relaciji s produktivnošću radnika. Na ergonomski prilagođenom radnom mjestu zaposleni će imati manje zdravstvenih problema, poboljšanu koncentraciju i veći osećaj zadovoljstva.\nU Crnoj Gori je 2016. na osnovu Zakona o zaštiti i zdravlju na radu, donešen Pravilnik o mjerama zaštite i zdravlja na radu pri korišćenju opreme sa ekranima koji propisuje mjere u cilju smanjenja rizika pri radu na ovim radnim mjestima. Ovaj Pravilnik prepoznaje evropske standarde i direktive i rezultat je kontinuiranog analiziranja radnih mjesta i optimalnih rješenja u cilju dobrog ergonomskog rješenja.\nMjere zaštite i zdravlja na radu koje propisuje ovaj Pravilnik su:\nUdaljenost ekrana od očiju zaposlenog ne treba da bude manja od 500 mm, ali ne tolika da zaposlenom stvara smetnje pri čitanju podataka sa ekrana;\nKarakteri na ekranima treba da budu dobro definisani i jasno uobličeni. Karakteri, razmaci između karaktera i redova treba da budu dovoljno veliki, da mogu da se razlikuju bez napora, ali ne preveliki kako bi tekst bio pregledan;\nSlika na ekranima treba da bude stabilna, bez treperenja ili drugih oblika nestabilnosti. Frekvencija osvježavanja slike na ekranima treba da bude najmanje 75 Hz za CRT ekrane i 60 Hz za LCD ekrane;\nSvjetlosna jačina karaktera i/ili kontrast između karaktera i pozadine treba da budu lako podesivi od strane zaposlenog i prilagodljivi uslovima radne sredine;\nEkrani treba da budu podesivi u horizontalnoj i vertikalnim ravnima u skladu sa potrebama zaposlenog. Na radnom stolu ili radnoj površini ne treba da bude predmeta koji ometaju podešavanje ekrana;\nPosebno postolje za ekrane ili podesivi sto treba da budu obezbijeđeni tako je pravac gledanja u istoj ravnini ili ukošen prema dolje do 20°;\nNa ekranima ne treba da bude odbljeska ili refleksije koji mogu da smetaju zaposlenom;\nEkrani treba da budu čisti, kako bi slika bila jasna, a tekst čitljiv;\nTastatura treba da bude sa podesivim nagibom i odvojena od ekrana tako da zaposleni može da zauzme udoban radni položaj koji sprječava pojavu zamora u rukama ili šakama;\nIspred tastature treba da postoji dovoljno prostora za oslonac šaka i ruku zaposlenog;\nTastatura treba da ima mat površinu koja ne izaziva odbljesak svjetlosti;\nRaspored i karakteristike tastera treba da budu takvi da olakšaju upotrebu tastature;\nSimboli na tasterima treba da imaju odgovarajući kontrast u odnosu na tastere i da su čitljivi iz predviđenog položaja za rad;\nRadni sto ili radna površina trebaju da imaju dovoljno veliku površinu koja ne izaziva odbljesak i da omogućavaju fleksibilan raspored ekrana, tastature, dokumenata i prateće opreme;\nDržač dokumenata treba da bude stabilan, podesiv i postavljen na način koji pokrete glave i očiju svodi na minimum;\nRadna stolica treba da bude stabilna i da zaposlenom omogućava slobodu pokreta i udoban položaj;\nVisina sjedišta treba da bude podesiva;\nNaslon treba da bude oslonac za cijela leđa, podesiv po nagibu i visini;\nOslonac za stopala treba da bude obezbijeđen zaposlenom koji želi da ga koristi. Oslonac za stopala treba da bude dovoljno visok i stabilan, da omogućava udoban položaj stopala i nagib nogu i da nema klizavu površinu;\nNa radnom mjestu treba da bude obezbijeđen dovoljan slobodan prostor za zaposlenog, tako da mu je omogućena promjena položaja i sloboda pokreta;\nPrirodno i/ili vještaško osvjetljenje treba da bude najmanje 300 luxa i da obezbjeđuje odgovarajuću osvjetljenost i kontrast između ekrana i pozadinskog prostora, uzimajući u obzir vrstu poslova, potrebe zaposlenog i zahtjeve njegovog vida;\nUređenje radnog mjesta i izbor, kao i pozicioniranje vještačkog osvjetljenja treba da budu izvedeni na način dase sprječava nastanak odbljeska ili refleksije;\nRadna mjesta treba da budu uređena na takav način da izvori prirodne svjetlosti (prozori i drugi otvori), prozirni ili poluprozirni zidovi, kao i žarko obojeni inventar ili instalacije, oprema i zidovi svijetlih boja ne stvaraju direktni odbljesak i/ili refleksiju na ekranima;\nProzori treba da imaju odgovarajuće zastore (kapke) za sprječavanje ulaska sunčeve svjetlosti na radno mjesto ili u prostor, tako da ne ometaju rad;\nEkrani ne treba da budu okrenuti prema izvoru ili od izvora svjetlosti, u protivnom su potrebne posebne mjere protiv refleksije i odbljeska;\nOprema sa ekranima ne treba da bude izvor buke koja ometa razgovor ili skreće pažnju. Nivo buke treba da bude u skladu sa propisima iz oblasti zaštite i zdravlja na radu zaposlenog od rizika izloženosti buci;\nMikroklima treba da odgovara zahtjevima za toplotni ugođaj za laki fizički rad;\nSva elektromagnetna zračenja, osim vidljivog zračenja, u pogledu zaštite i zdravlja na radu, treba da budu svedena na zanemarljiv nivo, u skladu s posebnim propisima.\nNeophodno je upoznati poslodavce s postojećim zakonskim rješenjima koje je potrebno primijeniti u praksi na zadovoljstvo kako poslodavaca tako i zaposlenih.\nAutor: Željko Čvorović, savjetnik iz oblasti zaštite i zdravlja na radu\nponedeljak, 09 mart 2020 11:13\nMojaš Đurović: Prikaz stanja zaštite i zdravlja na radu u svijetu i u Crnoj Gori\nZadovoljstvo mi je da u okviru projekta OSIguraj uslove sebi!, napišem tekst na temu zaštite i zdravlja na radu. Kao zaposleni u Javnom preduzeću za nacionalne parkove Crne Gore, uz primarno zanimanje koje obavljam kao stručni saradnik za zaštitu životne sredine, od juna 2012, imenovan sam iza stručno lice koje obavlja poslove zaštite i zdravlja naradu.\nKroz ovaj tekst trudiću se da podijelim neke lične impresije na zadatu temu. Naravno, zbog obimnosti i sadržajnosti iste neću moći obuhvatiti sve segmente koje čini ova oblast. Prvi dio teksta će se odnositi na hronološki prikaz razvoja zaštite i zdravlja na radu u svijetu, dok će se drugi dio odnostiti na Zakon o zaštiti i zdravlju na radu kroz prizmu najznačajnijih odredbi, kao i organizovanja poslova zaštite na radu kod poslodavca sa zaključkom.\nPočeci zaštite i zdravlja na radu u svijetu do danas\nOsnovni uslov čovjekove egzistencije jeste rad. Posredstvom rada čovjek mijenja prirodu i prilagođava njene tokove svojim potrebama.\nGledano kroz civilizacijski napredak čovječanstva, svijest o značaju bezbjednosti učesnika u radu javila se početkom 19. vijeka pojavom „industrijske revolucije“. Razvojem industrije povećavala se i radna snaga, a uslovi rada su bivali sve lošiji. Industrijalizacija u Velikoj Britaniji pokazala je da rad može biti nužan i da predstavlja teret. Ovo je bilo naročito izraženo u industrijskoj proizvodnji, gdje je rad praćen sa manjim ili većim opasnostima po život. Sve ovo dovodi do stvaranja radničkih pokreta (kasnije sindikata) čija borba je bila u svrhu obezbjeđivanja boljih uslova rada i zaštite radnika.\nPotpisivanjem ugovora o osnivanju Evropske zajednice za ugalj i čelik iz 1951. započinje period koji se može smatrati savremenim uređivanjem oblasti bezbjednosti zaštite i zdravlja na radu. Nakon potpisivanja spomenutog ugovora, počinje da se ozbiljnije radi na zakonodavnom uređenju ove oblasti. Kao rezultat ovih napora radna snaga je dobila ekonomsku stabilnost, socijalni miri humane uslove rada.\nU početku primjena zaštite se odnosila na tehničke mjere, koje su podrazumijevale da se radnik zaštiti od eventualnih povreda prilikom rukovanja sa mašinom, uređajima ili drugim sredstvima za rad. Industrijalizacija i tehnološka revolucija nametnule su društvu visoku cijenu. Globalizacija tržišta, borba za profitom, obespravljenost radnika kada se zasposleni sve više zapošljavaju na ugovor na određeno vrijeme, takođe, sa skraćenim vremenom, su činioci koji utiču na stanje zaštite i zdravlja na radu u svijetu, kao i u zemljama tranzicije gdje je socijalni aspekt takav da dolazi do velikog broja povreda na radu, profesionalnih oboljenja i dr. Ovo prositiče iz toga što mnoge zemlje nemaju dovoljno razvijenu svijesti o ovom pitanju, takođe, ne mogu da obezbijede sprovođenje zakona kao i poštovanje međunarodnih normi i standarda. Danas u savremenom društvu, kao naučna i etička kategorija postavlja se obaveza zaštite i zdravlja na radu.\nKonstantnim napretkom u ovoj oblasti došlo se do usavršavanja tehničkih mjera, tako da tehničko-tehnološkim razvojem kojem prisustvujemo u 21. vijeku imamo visok stepen automatizacije, kao i unaprjeđenje informacionih tehnologija koje su dovela do zamjene fizičkog rada intelektualnim. Ovaj prelazak itekako je uticao na promjenu uslova rada i sadržaja rada, a samim tim je stvorio nove opsanosti i rizike, što je uslovilo nove pristupe i mjere u bezbjednosti zaštite zdravlja na radu.\nU savremenim uslovima rada kakvog danas poznajemo sem, povreda na radu i profesionalnih oboljenja, sve više imamo bolesti u vezi sa radom kao što su stres i psihičke tegobe (aniksioznost, depresija i dr.) koje zaposlenim stvaraju poteškoće. Osim zaštite fizičkog integriteta zaposlenog od povrede sve više se pažnja poklanja psihofizičkim sposobnostima radnika, socijalnom kontekstu, ponašanju na poslu.\nZakon o zaštititi i zdravlju na radu u Crnoj Gorii organizovanje poslova zaštite i zdravlja na radu kod poslodavca\nOsnove za pravno uređivanje zaštite i zdravlja na radu nalaze se u Ustavu Crne Gore. Naime, svako ima pravo na rad, na slobodan izbor zanimanja i zapošljavanja, na pravične i humane uslove rada i na zaštitu za vrijeme nezaposlenosti. Zaposleni imaju pravo na zaštitu na radu. Omladina, žene i osobe s invaliditetom uživaju posebnu zaštitu na radu.\nPravo na zaštićeno i zdravo radno mjesto je osnovno ljudsko pravo. Zakon o zaštiti i zdravlju na radu predstavlja akt sistemskog karaktera u kojem su uređena prava, obaveze i odgovornosti poslodavca i drugih subjekata u obezbjeđivanju, sprovođenju i unapređivanju zaštite i zdravlja na radu. U Zakonu su ugrađene odredbe sadržane u međunarodnim konvencijama.\nKolektivnim ugovorom (opštim, granskim i pojedninačnim) i podzakonskim aktima utvrđuju se mjere kojima se obezbjeđuje potpuna zaštita zaposlenih na radu. Normativna uređenost zaštite na radu kod poslodavca je prvi korak u kulturi rada i zaštite na radu koji je osnova za stvaranje sigurnih i bezbjednih uslova na radu. Načelo preventivnosti je opredjeljenje Zakona o zaštiti i zdravlju na radu u sprovođenju mjera zaštite na radu jer predstavlja proklamovanu ideju da je bolje liječiti bolesno radno mjesto nego bolesnog zaposlenog.\nNajveću teret u obezbjeđivanju bezbjednih uslova rada, zaštite i zdravlja na radu svim zaposlenim ima poslodavac. Obaveze i odgovoranosti poslodavca su da neposredno sprovodi aktivnosti i mjere na nivou preduzeća u cilju eliminisanja potencijalnih rizika, unaprjeđuje uslove rada, obezbjeđuje mjere zaštite i zdravlja na radu, donosi mjere za kontrolu rizika na radu, vrši osposobljavanja zaposlenih za bezbjedan rad, organizuje poslove zaštite i zdravlja na radu, nabavlja neophodna sredstva za rad i dr.\nKao što je navedno, obaveza poslodavaca je da organizuje poslove zaštite i zdravlja na radu na tri načina. Prvi je da poslodavac odredi stručno lice za obavljanje poslova zaštite i zdravlja na radu, pri čemu imenovano lice je dužno da položi stručni ispit. Njegove obaveze su da učestvuje u izradi Pravilnika zaštite i zdravlja na radu, da vodi evidencije, osposobljavanje zaposlenih za bezbjedan rad, organizovanje ljekarskih pregleda za zaposlene sa posebnim uslovima rada, provjere opreme za rad i slično. Drugi način je organizovanje stručne službe, a treći je angažovanje pravnog ili fižičkog lica (ovlašćenih organizacija) za obavljanje poslova zaštite i zdravlja na radu.\nZakon o zaštiti i zdravlja na radu obavezuje poslodavaca da donese Akt o procjeni rizika za sva radna mjesta. Na osnovu Akta o procjeni rizika reguliše se bezbjednost svih zaposlenih, obuhvataju se svi rizici koji mogu da izazovu povrede na radu, oboljenja i oštećenja zdravlja zaposlenih treba da sadrži opšte podatke o postojećem stanju (korišćenje proizvodnih i drugih kapaciteta), način postupaka procjene rizika u slučaju nastanka povrede na radu ili oštećenja zdravlja, odnosno oboljenja zaposlenog na radnom mjestu. Izmjene i dopune akta o procjeni rizika vrše se u slučaju da dođe do promjene radnog prostora, sistematizacije i dr.\nNa osnovu zvaničnih podataka Monstata u Crnoj Gori posluje 25,000 poslodavaca, a samo 4,8% poslodavaca je izradilo akt o procjeni rizika, što znači da je aktom o procjeni rizika obuhvaćeno 39,000 zaposlenih što iznosi 18,1%.\nPuna nacionalna i međunarodna saradnja i razmjena dobre prakse, ključni su za razvoj efikasnih i integrisanih strategija zaštite i zdravlja na radu. Demografske i socio-ekonomske prilike, dehumanizacija društva, psihološki profil zaposlenih, razvoj novih tehnologija, pritisci za smanjivanjem troškova rada, predstavljaju nove izazove na području zaštite i zdravlja na radu. Moramo imati u vidu da se okruženje neće prilagođavati nama, već da se mi moramo prilagoditi promjenama u okruženju. Zaštita i zdravlje na radu, u širem smislu riječi, obuhvata mjere i sredstva usmjerena na stvaranje bezbjednih uslova rada. Treba težiti postizanju visokog kvaliteta radne sredine stvaranju bezbjednih uslova rada u kojima je zaštićen integritet zaposlenog. Bezbjednost na radu ostvaruje se primjenom savremenih tehničkih, zdravstvenih, socijalnih i drugih mjera za sprječavanje i otklanjanje uzroka povreda i zdravstvenih oštećanja zaposlenih na radu i u vezi sa radom. Zaštitu i zdravlje na radu treba shvatiti i kao opštu kulturu rada jer mora da odgovori na društvene i tehnološke promjene koje su povezane sa procesom rada.\nZa stvaranje bezbjednih uslova rada svim zaposlenim, neophodan je sistematski pristup u preventivnom djelovanju i povezivanje svih subjekata koji su donosioci odluka, kao i nosioci određenih obaveza i aktivnosti na nacionalnom nivou, počev od Vlade Crne Gore, Ministarstva rada i socijalnog staranja, Ministarstva zdravlja, Uprave za inspekcijske poslove, sindikata, predstavnika poslodavaca i ovlašćenih organizacija, kao i svih drugih institucija koje odlučuju o nacionalnom zakonodavstvu, politikama, programima i prioritetima za aktivnosti iz oblasti zaštite izdravljanaradu.\nUsklađivanje pravila zaštite i zdravlja na radu nije hermetičan proces, već stvara potrebu stalnog praćenja aktivnosti međunarodnih organizacija i institucija. Praćenje stanja u međunarodnoj zajednici nije puka direktiva, kao sredstvo ograničenja pristupa ovim organizacijama, već naprotiv, zadati orjentir koji najčešće sadrži optimalni nivo zaštite integriteta ljudskog tijela i zdravstvenog stanja zaposlenih.\nStoga je neophodno za svaki uspjeh postaviti ciljeve, kao što su podržavanje i promovisanje kampanje za zdrava radna mjesta, a utvrditi i širiti dobru praksu upravljanja zaštite i zdravlja na radu, demonstrirati dobrobiti primjene najboljih praksi u oblasti zaštite i zdravlja na radu, promovisati prevenciju, održivi rad i dr.\nAutor: Mojaš Đurović\n*Tekst je napisan u okviru Konkursa za pisanje tekstovaza OSI o individualnim iskustvima zaštite i zdravlja na radu raspisanog u okviru projekta OSIguraj uslove sebi! koji UMHCG sprovodi uz finansijsku podršku Ministarstva rada i socijalnog staranja.\npetak, 06 mart 2020 14:36\nUdruženje mladih sa hendikepom Crne Gore poziva zainteresovane učenike s invaliditetom (učenike s rješenjem o usmjeravanju u obrazovni proces, učenike koji imaju IROP) da se prijave za učešće u aktivnostima projekta Mladi zajedno za promjene, kako bi dobili neophodnu vršnjačku podršku. Realizacijom projekta želimo povećati mogućnost za socijalnu inkluziju i učešće mladih s invaliditetom i mladih bez invaliditeta kroz aktivnosti volontiranja u školama i doprinos poboljšanju vještina tolerancije, razumijevanja i prihvatanja različitosti kod mladih srednjoškolskog uzrasta, kao i razvoju volonterskog pokreta u Crnoj Gori, s posebnim akcentom na volontiranje u oblasti prava mladih s invaliditetom i povećanju nivoa svijesti šire javnosti o važnosti volontiranja i vještina mladih.\nOvom Javnom pozivu prethodio je Trening za vršnjačke edukatore, organizovan za 32 učenika/ce širom Crne Gore, nakon kojeg slijedi uspostavljanje Mreže volontera u srednjim školama u Crnoj Gori. Članovi Mreže će komunicirati preko platforme čija je izrada u toku, kao i Vajber grupe.\nNakon osnivanja Mreže planirana je Pilot aktivnost mapiranja potreba mladih s invaliditetom, koju će sprovoditi volonteri, odnosno učenici/ce koji su prošli trening i na osnovu toga, uz podršku Udruženja, će se zajednički planirati buduće aktivnosti namijenjene mladima s invaliditetom. Mapiranje će uključiti istraživanje o potrebama koje mladi s invaliditetom imaju u školi, vannastavnim aktivnostima, društvenoj zajednici, preprekama s kojima se suočavaju i mogućim rješenjima ovih izazova.\nAko želiš da se priključiš Mreži volontera, ili želiš da podijeliš neki problem s kojim se suočavaš, a smatraš da možemo pomoći u rješavanju problema, možeš nam se obratiti, ili se možeš direktno obratiti učenicima koji su prošli Trening za vršnjačke edukatore.\nZa sve dodatne informacije možeš nas kontaktirati i na brojeve telefona: 020265650 ili 069385981 (Viber), putem fejsbuk stranice @UMHCG, ili instagram naloga @umhcg_aydm.\npetak, 06 mart 2020 13:33\nPočinje realizacija projekta PRIME - Perspektive manjina u fokusu\nPotpisivanjem sporazuma o saradnji između nosioca projekta - produkcijske kuće Galileo production, partnera na projektu - NVO Udruženja mladih sa hendikepom Crne Gore (UMHCG), NVO 35mm, NVO romske organizacije "Koračajte sa nama - Phiren Amenca", NVO LGBT Forum Progresa, NVO 4Life i pridruženog partnera - Fakulteta političkih nauka UCG, juče je i zvanično započeta realizacija projekta koja će trajati 26 mjeseci.


Obavještenje u vezi sa terminalnim naknadama | Agencija za civilno vazduhoplovstvo\nSubmitted by rsucur on Wed, 09/25/2019 - 11:03\nObavještenje u vezi sa terminalnim naknadama\nU skladu sa Odlukom o načinu obračuna terminalne naknade za korišćenje usluga u vazdušnoj plovidbi koju je donijela Vlada Crne Gore („Službeni list Crne Gore“, broj 53/19), visina jedinice naknade za usluge koje Kontrola letenja Srbije i Crne Gore SMATSA d.o.o. Beograd pruža u oblasti terminalnih kontrola letjenja vazduhoplovima koji za polijetanje i slijetanje koriste aerodrome u Crnoj Gori (od 16. Septembra 2019. godine) iznosi:\n(1) 135 eura - za vazduhoplove čija je maksimalna certifikovana masa na polijetanju manja od 10 metričkih tona;\n(2) 260 eura - za vazduhoplove čija je maksimalna certifikovana masa na polijetanju 10 i više metričkih tona.\nOd obaveze plaćanja ove naknade izuzeti su sljedeći letovi:\n(1) letovi koji se obavljaju vazduhoplovima čija je maksimalna sertifikovana masa na polijetanju manja od 2 metričke tone;\n(2) letovi koji se obavljaju u svrhu traganja i spasavanja koje je odobrio nadležni organ;\n(3) letovi koji se obavljaju isključivo radi prevoza vladajućih monarha i članova njihovih užih porodica, šefova država, predsjednika vlada i ministara, koji su u službenoj misiji, ako je u planu leta to naznačeno;\n(4) vojni letovi koje obavljaju vojni vazduhoplovi Crne Gore, kao i vojni letovi koje obavljaju vojni vazduhoplovi drugih država na osnovu međunarodnih ugovora;\n(5) letovi carinskih organa i policije;\n(7) letovi za potrebe obuke koji se obavljaju isključivo u FIR Beograd i samo radi sticanja dozvole ili ovlašćenja članova letačke posade, ako je to naznačeno u planu leta, i koji ne smiju da služe za prevoz putnika i/ili tereta, kao ni za pozicioniranje, odnosno prelet vazduhoplova;\n(8) letovi koji se obavljaju isključivo u svrhu provjere opreme koja se koristi ili se namjerava korisiti kao zemaljska navigaciona oprema, isključujući pozicionirajuće letove;


Čeda Jovanović na izborima predstavlja Bošnjake i Crnogorce\nLuna јун 9, 2020, 8:24 по подне\nLider Liberalno demokratske partije Čedomir Jovanović na predstojećim izborima u Vojvodini nosilac je manjinske liste “Koalicija za mir”, koju čine Bošnjačka građanska stranka i Stranka Crnogoraca, a na kojoj se nalaze i članovi LDP-a, prenosi portal Nova.rs.\nJovanović je pokušao i od Republičke izborne komisije da dobije saglasnost da njegova koalicija i na parlamentarnim izborima dobije status manjinske, ali je njegov zahtjev odbijen kao "neblagovremen".\nLiberalno demokratska partija će i na pokrajinskom i na republičkom nivou na izbore izaći u koaliciji sa Bošnjačkom građanskom strankom (BGS) i Strankom Crnogoraca (SG). Međutim, na izborima u Vojvodini LDP se ne pominje kao članica “Koalicije za mir”, iako je lider te partije označen kao njen nosilac liste, navodi Nova.rs.\nSa druge strane, na nivu Republike Srbije LDP će predvoditi koaliciju sa BGS i SC, ali i sa još nekim strankama i pokretima, poput Vlaške narodne stranke, Udruženja Jugoslovena u Srbiji, Akcione mreže i asocijacije romskih organizacija, Udruženje građana “Rumuni Homolja” i Skaska.\nU Rješenju Pokrajinske izborne komisije navodi se da je utvrđeno uvidom u Registar političkih stranaka, kao i Statut, Program i osnivačke akte političkih stranaka koje čine koaliciju, da su BGS i SC stranke nacionalnih manjina, kao i da “Koalicija za mir” ispunjava uslove da joj se utvrdi položaj koalicije političkih stranaka nacionalnih manjina.\nPokrajinska izborna komisija, kako se navodi u Rješenju PIK-a, njihov osnovni cilj biće “predstavljanje i zastupanje interesa bošnjačke i crnogorske nacionalne manjine i zaštita i poboljšanje prava njihovih pripadnika”.\nјан 25, 2022, 10:02 пре подне - zdravo


MILAN KOLJANIN: Pokolj u Glini, 80 godina kasnije! - Naša Borba\nU 47. emisiji Razbuđivanje ugostili smo dr Milana Koljanina, istoričara u penziji koji je svoj radni vijek proveo u Institutu za savremenu istoriju u Beogradu.\nMilan Koljanin je Srbin koji je rođen 1953. godine u Beogradu, gdje je odrastao i školovao se. Završio je Filosofski fakultet Univerziteta u Beogradu sa najboljim ocenama.\nKrajem sedamdesetih godina 20. stoljeća Milan se zaposlio i dobio od starijih kolega uputstva o istraživanju, gdje je počeo sa temama Drugog svjetskog rata: holokaust, antisemitizam, logori na tlu klero-fašističke Nezavisne Države Hrvatske i okupirane Srbije pod upravom Milana Nedića… ali i odvođenje naših interniraca u okupiranu kraljevinu Norvešku koje je nosilo šifrovano ime „Viking“ 1942-1945.\nJoš na početku svoje naučne karijere Milan Koljanin je osamdesetih godina istraživao i pisao nekoliko naučnih radova na temu zločina u Glinskoj crkvi koji su se desili u ljeto 1941. godine. Glina je inače gradić u jugozapadnim dijelovima Banije uz granicu sa Kordunom i Bosnom.\nRadi se o tome da su hrvatski fašisti (Ustaše) napravili strašan pokolj biblijskih razmjera u pravoslavnoj crkvi Rođenja Presvete Bogorodice, pošto je ideologija NDH bila zasnovana na genocidu i istrebljenju „nepodobnih naroda“, gdje su pored Srba spadali i Jevreji i Romi. Kao i sam dr Koljanin navodi u emisiji, Vatikan je blagoslovio stvaranje NDH 10. aprila 1941. godine, a rimokatolički svećenici su se odmah stavili u službu gencida. Preko 1.300 fratara, župnika, biskupa je aktivno pomagalo, podstrekivalo i učestvovalo u zločinima nad Srbima tokom četiri ratne godine 1941-1945.\nTakođe, Milan Koljanin je objasnio da su u samoj Glini od maja do avgusta 1941. postojala TRI POKOLJA, a dva su bila u samoj pravoslavnoj crkvi Rođenja Presvete Bogorodice (podignuta 1826.).\nPrvi (Svetovasilijevski) pokolj se desio u noći između 12. i 13. maja 1941. godine kada je nekoliko stotina Srba gotovo cijelokupno muško stanovištvo (svi koji su imali preko 15 godina života) pohapšeno u ustaškoj raciji i pobijeni su u okolini same Gline. Ove akcije je organizovao vodio raniji glinski advokat, a kasnije i ministar u Vladi NDH Mirko Puk…\nDva mjeseca kasnije došlo je do nove racije u Glini, ali i Topuskom (Kordun) sa okolinom kada je skoro 500 domaćina dovedeno kamionima do same crkve. Tačnije oni su mučenici koji su povjerovali da će se prekrstiti u rimokatoličku vjeru i da će im to biti garancija mirnog života i sigurnosti porodice i imovine. Međutim, to je bila samo velika prevara i mamac. U noći između 29. na 30. jula 1941. ustaše sa noživima i kamama prave drugi strašan (Ognjenomarijski) pokolj kada je samo dva svjedoka preživila: Ljuban Jednak i Dušan Zlokas. S tim da je Zlokas kasnije izdan i ubijen od Ustaša, dok je Ljuban Jednak nekoliko puta svjedočio o užasu koji je preživio u crkvi.\nDr Koljanin je objasnio i postojanje trećeg pokolja nekoliko dana kasnije 4. na 5. august 1941. godine, kada su ponovo kordunaški Srbi sprovedeni do iste lokacije – Glinske crkve, ovaj put grupe su bile brojnije, skoro 1.300 Srba je dovedeno na „pokrst“, gdje su takođe radili noževi i načinjen je morbidan zločin neshvatljiv zdravom ljudskom umu.\nHrvatski civili su imali radnu obavezu da pokupe leševe sa tih stratišta i da ih bace u ranije već iskopane jame. Neke od tih jama su čak zalivane sa krečom kako bi leševi što prije bili raspadnuti i uništeni tragovi zlodjela. Takođe sama crkva je poharana i srušena do temelja.\nJugoslavenske komunističke vlasti nisu dozvoljavale da se o ovome javno priča nakon Drugog svjetskog rata jer je to navodno narušavalo bratstvo i jedinstvo južnoslavenskih naroda, ali su dozvolile ekshumaciju i pohranjivanje kostiju u zajedničku grobnicu na groblju Pogledić iznad Gline. Dozvolile su da se novcem iz dijaspore šesdesetih godina obnovi crkva, ali na novoj lokaciji 350 metara dalje.\nNa mjestu nekadašnje crkve i pokolja napravljen je Spomen-dom u Glini osamdesetih godina, tokom devedesetih (dok je Glina bila u sastavu RS Krajine) je započeta izgradnja Memorijalnog centra. Međutim, pošto su hrvatske vojno-policijske snage sprovele zločinačku akciju „Oluja“ u avgustu 1995. godine nikada nije došlo do šire publikacije… a hrvatske vlasti su Spomen-dom preimenovale u Hrvatski dom i tu su se održavaju razne manifestacije kulturno-zapavnog tipa. Šta više održano je i nekoliko promocija knjiga i skupova koje negiraju same zločine nad Srbima u Glini iz 1941. godine.\nDr Milan Koljanin je 2012. godine bio u Zagrebu na jednom naučnom skupu gdje su pored istoričara iz Republike Hrvatske došli i kolege iz Bosne i Hercegovine i Republike Srbije. Cilj je bio da sa naučne strane se objasni da je pokolja u Glini odnosno zločina zaista bilo.\nTako da on očekuje ove godine da će izaći jedan zbornik radova na tu temu. On se osvrnuo da njegove kolege istoričari (naučnici) ljudi od struke, a ne politike i da oni ne negiraju zlodela u NDH i da će to doprineti lakšem sagledavanju prošlosti, kako bi razumeli sadašnjost.\nSem toga u emisiji je dr Koljanin promovisao svoju knjigu „Ustaška zverstva 1941-1942“ koju je on priredio na osnovu nemačkih dokumenata, odnosno arhive policije GESTAPOa i Vojne komande u Beogradu. Knjiga je obimna i daje odličan prikaz učinjenih zala.\nTakođe na kraju emisije dr Milan Koljanin je objasnio kako se njeguje kultura sjećanja. Kao odličan primjer je naveo i centar Jad Vašem u Izraelu, koji nam može poslužiti kao uzor. Naveo je i da Poljaci imaju izuzetno razvijenu kulturu sjećanja… dok je kod nas to na veoma niskom nivou.\nPostoji Muzej žrtava genocida koji nema dovoljno istoričara (istraživača), takođe ni sredstva od države nisu velika. Zanimljiv podatak je to da je Brozov režim kod nas ukinuo Državnu komisiju za istržaivanje ratnih zločina od okupatora i njihovih pomagača još 1947. godine(!?) pa je sve prebačeno na civilo pravosuđe, ali da je Vojnoistorijski institut malo pomogao da ove dragocjene stvari ostanu sačuvane.\nPrethodni tekstPodignuta optužnica protiv Belivuka i njegovog klana\nSledeći tekstPOČELE POBUNE PO ULICAMA SRBIJE: Građanima telima blokirali automobil, stigla policija! (VIDEO)


sveštenik - Ozonpress :: internet portal\nRijaliti Srbija: Sveštenik osveštao novu seriju i njen rejting\nPoslednje pripreme za seriju „Preživeti Beograd“, koja će se emitovati na Pinku, danas su obavljene na Ripnju, a na set je pozvan i jedan sveštenik, koji je na licu mesta izvršio čin osveštanja. Osveštali rejting serije Radoša Bajića. Nije Njuz....\nIma i takvih sveštenika: Protu Milorada u penziju ispratilo 6 sela\nViše od 300 meštana iz okoline Čačka glamurozno se oprostilo od protojereja Milorada Cicovića (65). Svako od parohijana dao koliko je mogao novca za proslavu sa muzikom, tortom i poklonom Naime, meštani šest čačanskih sela – Međuvršja, Pakovraća, Riđaga, Parmenca, Beljine i...\nNagodio se i veroučitelj diler, uskoro na slobodi\nBIVŠI veroučitelj iz Požege Zoran Marinković (43), koga je nedavno policija uhapsila sa tovarom od 27 kilograma „skanka“, pristao je na nagodbu sa Višim javnim tužilaštvom u Čačku. Po toj odluci će mu biti izrečena kazna nošenja nanogvice u kućnom zatvoru u trajanju...\nŠtampa o svešteniku koji je dilovao drogu\nDnevna štampa detaljno piše o svešteniku i veroučitelju koji su pre dva dana uhapšeni u Mrčajevcima sa 27 kilograma skanka. Milan Jordović (41) i bivši veroučitelj Zoran Marinković (43) uhapšeni su preksinoć u Mrčajevcima kod Čačka pošto je u automobilu kojim su putovali policija...\nČačanska crkva u mnogo lošijem stanju nego što se mislilo\nKrajem prošle godine počela je četvrta velika obnova hrama Svetog Vaznesenja u Čačku zahvaljujući pre svega sredstvima Vlade Srbije i velikog broja donatora. Iako je bilo predviđeno da radovi traju 60 radnih dana, oni će po svemu sudeći trajati do početka oktobra, jer je...


Izvor: OkRadio.rs, 24.Jul.2021, 13:27\nPredsednica Vlade Ana Brnabić rekla je danas da je opština Bosilegrad, sa oko 60 odsto vakcinisanog punoletnog stanovništva protiv kovida-19, zadala domaći zadatak i mnogo bogatijim i većim lokalnim samoupravama. Ona je, na početku svoje posete Pčinjskom okrugu, navela da je Bosilegrad u prvih deset lokalnih samouprava po ukupnom broju vakcinisanih, kao i da je „lider u vakcinaciji“ mladih od 18 do 30 godina. - U Bosilegradu je preko 26 odsto mladih vakinisano, prosek u toj kategoriji u ostatku Srbije je i dalje, nažalost, 17 odsto. Što je veći procenat vakcinisanih, to su ljudi zaštićeniji, mesec dana u Bosilegradu nije bilo novozaraženih,...\nDanas: Brnabić: Bosilegrad zadao domaći zadatak svima kada je reč o vakcinaciji\nJUGpress.com: Brnabić u Bosilegradu\nBrnabić u poseti Pčinjskom okrugu: Obilazak Doma zdravlja u Bosilegradu\nBEOGRAD - Predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić je danas u poseti Pčinjskom okrugu obišla Dom zdravlja u Bosilegradu. (pokrivalice) Beta/MOD\nBosilegrad je među prvih 10 opština u Srbiji po vakcinaciji, jer je u njemu vakcinisano oko 60 odsto punoletnog stanovništva, a lider je u vakcinaciji mladih pošto je procenat vakcinisanih u populaciji između 18 i 30 godina, 26,1, izjavila je premijerka Ana Brnabić prilikom današnje posete ovoj...


Mravac u ogledalu: Mirisni rolat s bananama\nMirisni rolat s bananama\nKod mene kad se pravi rolat obicno to bude s bananama,vec sam i napisala jedan takav recept.Medjutim ovaj put htela sam da napravim nesto malko drugacije,aromaticnije,zato je i naslov "Mirisni rolat s bananama".Veoma je lep i izdasan,pa probajte,mozete naravno kombinirati arome po vasem ukusu.\n-pola kesice preska za pecivo\nza fil-3 dcl mleka\n-2-3 banane(to zavisi od velicine tepsije)\nZa biskvit prvo odvojite zumanca od belanaca,u zumanca dodajte secer i penasto umutite.Zatim dodajte brasno,prasak za pecivo,koricu limuna,ulje i mutite dodajuci mleko.U sve dodajte prethodno umuceni sneg od belanaca i pazljivo sve sjedinite varjacom.U veliki pleh stavite papir za pecenje i rasporedite smesu,pa pecite 10-15 min na 180 C.Cim izvadite iz rerne urolajte u vlaznu krpu i neka se malo prohladi,pa odmotajte,namazite fil i na jedan kraj stavite banane i sve cvrsto urolajte.Kada se sve dobro ohladi pospite prah secerom i secite na zeljene komade.\nZa fil-puding pomesajte sa par kasika hladnog mleka,a ostatak mleka neka zavri pa skuvajte puding.Umutite putar i secer u prahu i dodajte ohladjeni puding i ekstrakt ruma-kod mene je rum omiljena aroma za kolace pa sam stavila celu onu minijaturnu flasicu ekstrakta i bas smo uzivali.\nNama je ovaj rolat bio savrsen uz solju kafe ili kapucino ,vi birajte sta vama odgovara.\nObjavio/la Mravac u ogledalu u 10:19:00


TURČIN, TVORAC PRVE VAKCINE PROTIV KORONE: DO LJETA SE VRAĆAMO NORMALNOM ŽIVOTU - Iskra Islama\nTURČIN, TVORAC PRVE VAKCINE PROTIV KORONE: DO LJETA SE VRAĆAMO NORMALNOM ŽIVOTU\n-Kod britanske varijante nivo zaštite je isti, nešto je manji kada se radi o južnoafričkoj i brazilskoj varijanti. No to nije ništa što bi nas zabrinulo. Važno je reći da su antitijela samo jedan nivo zaštite te da postoje i drugi nivoi. U svakom slučaju, želimo procijeniti kako se soj može promijeniti te napraviti kliničku studiju s jednom ili dvije varijante da bismo vidjeli koliko se često te promjene događaju – rekao je Sahin prenosi crna-hronika\n← “POBIJEDILA SAM RAK, IZGUBILA SESTRU, ALI NIKADA VOLJU DA POMAŽEM”\nOD AMINE SE NA EMOTIVAN NAČIN OPROSTILA I PROFESORICA JASNA: ‘OTIŠLA SI PRINCEZO…’ →\n“Moj je život Švicarska, još malo pa…”: Zidara, tesara, armirača nema ni za lijeka!


18.9.2019, 12:27 #94\nMalo zapostavljena tema...\nMP je zamro kompletno. CA se nisu potrudili ni da patchuju i onemoguće spamovanje istog generala tri puta u MP bitkama. Tako da je quick battle totalno ne igrivo.\nBattle lista je prazna, rezultat lošeg balansa jedinica i razbijenosti na dva moda(romance-records).\nNi pokušaj zajednica da rebalansom MP dela igra oživi ovaj deo igre nije uspeo.\nJedino što ću dodati je moj treći osnovni tutorial o tome kako izvesti napad konjicom u pešadiju sa kopljima spreda, i preživeti a kopljanike poraziti.


HAOTIČNO U KOMŠILUKU: SNIJEG PADA VIŠE OD 30 SAT BEZ PRESTANKA, SELA BEZ STRUJE, VOZILA ZAVEJANA | Hayat.ba\nHAOTIČNO U KOMŠILUKU: SNIJEG PADA VIŠE OD 30 SAT BEZ PRESTANKA, SELA BEZ STRUJE, VOZILA ZAVEJANA\nNa teritoriji općine Nova Varoš u Srbiji snijeg pada duže od 36 sati i u pojedinim selima formiran je snježni pokrivač visine i do 70 centimetara. Putevi do pojedinih sela jedva su prohodni, a najteža situacija je u Jasenovu, Beloj Reci, Božetićima i Akmačići.\nVelike probleme pored visine snježnog pokrivača zadaje i vjetar koji pravi smetove koji u pojedinim selima dosežu visinu od jednog metra. Putevi se čiste po prioritetima i ulažu se veliki napori da se glavni putni prvci održe prohodnim zbog đaka i potrebe za medicinskom pomoći stanovnicima kojima je neophodna. Sva mehanizacija je na terenu i do centara svih mjesnih zajednica je prohodno, ali ako se padavine nastave ovakvim intezitetom situacija se mijenja iz sata u sat – rekao je za RINU Radosav Vasiljević, predsjednik opštine Nova Varoš.\nManjih problema ima i u snabdijevanju električnom energijom, a zbog ovakvog stanja u četvrtak će zasjedati Općinski štab za vanredne situacije.\nDionica autoputa Beograd – Niš, kroz Pomoravlje, iza 12 sati, bila je u jakoj snježnoj vejavici i magli, uz saobraćaj srednjeg intenziteta,. Kolovozne trake su čiste, ali je na njima mnogo vode. U snježnom “haosu” oko tri sata bile su i ostale regionalne i lokalne saobraćajnice u Jagodini i Pomoravlju, navidi Telegraf.rs.\nGradonačelnik Kuršumlije Radoljub Vidić ističe za Tanjug da se na području Kuršumlije ne pamte nevremena praćena snijegom i ledom koja su učinila da 15 dana gotovo 20 sela bude bez struje.\nPokidane su linije, oboreni stubovi, trafostanice, ali se radi. Pušteno je dosta toga, u selima je teška situacija i još oko 300 kuća od prvobitnih 800 i dalje nema struju – naveo je Vidić.\nNove snježne padavine dodatno su otežale situaciju na jugu Srbije. Posebno je teško u opštini Crna Trava gdje su u prekidu putni pravci od Predejana ka ovom mjestu i od Sastav Reke ka graničnom prijelazu Strazimirovci sa Bugarskom. Noćas su evakuisane tri osobe iz zavejanih automobila.\nKako je za RTS-u rekao Slavoljub Blagojević, predsjednik opštine Crna Trava, neprohodni su svi lokalni putevi koji se čiste prema prioritetu. Više od polovine opštine je bez struje, sva sela ka Vlasinskom jezeru. Na terenu su četiri ekipe “Elektrodistribucije”, a u prekidu je i telefonija.\nEkipe Sektora za vanrednu situaciju noćas su evakuisale tri osobe iz zavejanih automobila, potvrdio je za RTS Miloš Ćirić, načelnik Jablaničkog okruga. Snježne padavine otežavaju posao i monterima u opštini Medveđa, gdje 14 ekipa otklanja kvarove, od kojih su 11 iz svih krajeva Srbije. Bez električne energije već osamnaesti dan više je od stotinu domaćinstava u dvadesetak sela. Njima su obezbijeđeni agregati.


Tranzicija sa marketinga na PR u doba recesije | MC_ONLINE\nTranzicija sa marketinga na PR u doba recesije\nDok se marketinški troškovi režu, a oglašavanje nekima postaje luksuz, dodatno ulaganje u PR upravo sada ima najviše smisla. Više nego ikad termin „vrijednost za novac“ postaje svakodnevnica kompanija koje žele zadržati poziciju na tržištu. Legendarna izjava Bill Gatesa “Da mi ostane samo jedan dolar, potrošio bih ga na PR!“ mogla bi postati novi kredo kompanija koje će preživjeti recesiju.\nUkoliko u bilo koji internet pretraživač unesete „ulaganje u marketing u doba recesije“ ili „ulaganje u PR komunikacije u doba recesije“ dobićete niz validnih argumenata koji zagovaraju i jednu i drugu stranu. Međutim, kada uzmemo u obzir sve argumente marketinških stručnjaka - od izgradnje i održivosti brenda na tržištu, do lojalnosti potrošača – dolazimo do zaključka da sa smanjenim budžetima distribucija poruka postaje nemoguća misija. U današnje vrijeme marketing se u većini slučajeva sveo na puko oglašavanje, potpuno zanemarivši da se marketinško tržište neprestano razvija i stalno nudi neke nove trendove. U većini svjetskih i regionalnih kompanija marketing je bio jedna od prvih stavki za rezanje troškova. Drastično je smanjen zakup medijskog prostora, bilo da je riječ o elektronskim i printanim medijima ili vanjskom oglašavanju.\nKoliko je ozbiljna situacija, pokazali su rezultati istraživanja provedeni u januaru 2009. godine među direktorima marketinških agencija diljem svijeta. Od njih 83 koji su učestvovali u anketi, 95% ih je izjavilo kako ni oni, a ni njihovi klijenti nisu optimistični kada je ova godina u pitanju. Jedina svijetla tačka (kod 62% ispitanika) jest digitalni marketing, za koji procjenjuju da će ove godine rasti.1\nIako se u kriznim vremenima krate budžeti oni u isto vrijeme znače kratkoročnu uštedu. Ono što slijedi jeste smanjenje broja potrošača koje je jednako smanjenju lojalnosti. Upravo lojalnost i povjerenje je prostor u koji ulazi PR i to dvojako, putem slanja poruka postojećim potrošačima koje treba zadržati za vremena kad prođe vrijeme recesije i radom na očuvanju ugleda kompanije.\nMnogi menadžeri zaboravljaju da je brand njihovo najjače oružje, te da je njegova izgradnja dugoročan proces. To isto tako važi i za očuvanje postojećeg imidža odnosno reputacije.\nU vrijeme krize PR postaje isplativ\nMnogi stavljaju znak jednakosti između menadžmenta događanja i PRa zaboravljajući na reputaciju, a upravo sad je vrijeme kad PR struka može pokazati koliko je komunikacija uistinu važna. Čitavo društvo, cijeli poslovni svijet počiva na načelu povjerenja, a reputacija je direktan rezultat sistematične izgradnje i dobrih odnosa sa željenom publikom.\nU današnjoj situaciji PR više nego ikad dobiva priliku da pokaže svu svoju snagu jer ako je kompanija značajno srezala marketinške aktivnosti, preostaje joj PR kao kanal za komunikaciju. Kompanije uglavnom zadržavaju dosadašnju razinu investicija u komunikacije, najviše zato jer je bez kvalitetne komunikacije teško preživjeti turbulentna vremena. Kao što to tvrde i mnogi stručnjaci, kriza je za PR industriju svakako prilika najprije zbog segmenta kriznog menadžmenta kojeg obavljaju.\nOdnosno kako biti prisutni i uočljivi? Dio odgovora se nalazi u činjenici da pravilno planirane i realizovane PR kampanje, čak i u manje teškim vremenima, imaju mnoštvo prednosti. Akademska istraživanja iz Velike Britanije pokazuju da podrška trećeg lica (npr. urednika ili uvaženog novinara) ima čak i do 8 puta snažniji efekat od plaćene reklamne poruke.\nOvo ne znači da ukoliko uložite u oglašavanje u jednom mediju imate pravo da tražite besplatne članke koji nisu ništa drugo do plaćenog oglasa. Ova praksa je svakodnevna i vidna, pogotovo kada otvorite novine i pročitate hvalospjev o nekom proizvodu. To nije advertorijal već tipični plačeni oglas samo u drugom formatu. Problemu treba pristupiti na drugačiji način. Razmislite o svom brandu i kompaniji. Koje su prednosti? Jeste li zabilježili neki uspjeh? Obrazovali neku skupinu mladih ljudi? Bitno je dobro promisliti o uglu priče koju želite plasirati u medijima jer će direktno uticati na vaš imidž u javnosti.\nDio PRa koji se bavi odnosima sa medijima treba dobro promisliti o prednostima kompanije i pronaći način kako da uvjeri urednike i novinare da o tome pišu. Ako imate pozitivne godišnje ili kvaralne rezultate, objavjestite medije, pogotovo ako se radi o domaćim kompanijama. Urednici ekonomskih ili finansijskih rubrika su zainteresovani za pozitivne primjere u doba recesije. Relativno novi besplatni mediji mogu također biti dobro sredstvo komunikacije. Kompanija može promovisati svoj proizvod i biti u direktnoj komunikaciji sa klijentima putem vlastitog bloga, twittera ili facebooka u zavisnosti čime se vaša ciljna skupina koristi. Uvjek postoji kreativan način kako bez puno finansijskih ulaganja ali sa kreativnom idejom možete privući pažnju.\nČinjenica je da kasnimo sa primjenom novih tehnologija, inovativnih metoda i novih medija. Uskoro oglašavanje više neće biti kao nekad. Što prije shvatimo mogučnosti novih medija i integriramo ih u svoje strategije bićemo bolje pozicionirani i spremni za buduća vremena.\nU kriznom razdoblju, kada konkurentno slabiji gube svoje mjesto na tržištu, morate biti prisutni i ostati u fokusu – zadnje što bi željeli jest da ste „prepoznatljivi“ po tome što vas u javnosti nema. Zato se fokusirajte na nove ali nemojte zaboraviti ni tradicionalne medije.\nKo će preživjeti krizu?\nNeki kažu kako će samo najzdravije kompanije opstati, a najzdravije su one koje se u ovom izazovnom razdoblju ne boje biti prisutne i spremno komunicirati sa ciljnim javnostima.\nBrojne studije, kao na primjer ona koju je nedavno izdao Poslovni Univerzitet u Penn Stateu, ukazuju kako je rezanje marketinških troškova u doba krize dugoročno loša odluka. Studija naglašava kako bi recesija ustvari trebala potaknuti povećanje investicija u komunikacijske aktivnosti. Autori istraživanja ističu kako će se kompanije suočiti s recesijom kao prilikom za jačanjem svoje konkurentske prednosti. No samo ukoliko postoji razvijena komunikacijska strategija, poduzetnički duh, radna snaga, novčana sredstva i raspoloživi proizvodni kapaciteti. Kompanije koje ulažu u komunikacijske aktivnosti u razdoblju krize, u isto vrijeme kada konkurencija reže marketinške troškove, mogu značajno osnažiti vlastitu tržišnu poziciju te uticati na povrat uložene investicije.\nAktivni komunikacijski plan može privući nove i postojeće korisnike. Ali to ne podrazumijeva ulaganje investicija u kampanje bez jasnog plana. Penn State izvještaj predstavio je rezultate ankete provedene nad 145 iskusnih izvršnih direktora, nastojeći pronaći odgovore na pitanje zašto neke kompanije doživljavaju ekonomsku krizu kao poslovni izazov te povećavaju svoje budžete za komunikaciju s javnošću. Izvještaj iznosi podatke o kompanijama koje su se u prošlosti uspješno suočavale s ovakvim problemima te navodi kako one imaju veću priliku za uspješno preživljavanje ekonomske krize u slučaju da komunikaciju s javnošću vide kao investicijsku mogućnost, a ne trošak.\nMnogi su primjeri kompanija koje su se odlučile na aktivniju tržišnu komunikaciju za vrijeme recesije, koristeći rezanje marketinških troškova konkurencije kao vlastitu strategiju. Jedan takav primjer jest Procter and Gamble, poznat po stalnim izdacima tokom razdoblja recesije. Njihova strategija je bila da tokom recesije promoviraju svoja tri branda - Crisco, Camay te sapun Ivory. Intenzivna promocija za vrijeme recesije rezultirala je time da su promovirani proizvodi postali njihovi najpoznatiji brandovi te su nakon završetka krize zadržali globalnu prepoznatljivost.\nKompanija Intel iskoristila je marketinško zatišje vlastite konkurencije za intenzivno promoviranje novog programa “Intel Inside” tijekom recesije koja se dogodila početkom 1990. godine. Tokom ranih devedesetih godina prošlog vijeka Nike je za vrijeme ekonomske krize utrostručio budžet za komunikacijske aktivnosti što im je osiguralo devet puta veći profit nakon izlaska iz krize od onog koji su imali prije no što je ista započela. Osim značajnog porasta profita, uništena je i njihova direktna konkurencija Reebok, što je korporaciju smjestilo na mjesto vodećeg proizvonača sportske opreme i obuće.\nŠest dobrih razloga za PR\nOdnosi s javnošću su jeftino i dostupno sredstvo koje se može dobro iskoristiti kada su sredstva smanjena. Ovim ne želim reći da marketing nije efektivan. On svakako mora biti dio poslovnog arsenala ali razlika između broja medija koji trebamo pokriti u marketing mixu i naših sredstava može rezultirati ulaganjem bez željenog efekta, pogotvo kada znamo da se u vrijeme recesije potencijalni kupci odriču svakog lukuza i fokusiraju samo na ono nužno.\nKupce treba osluškivati, ostati blizu i razumjeti šta im je važno da bi smo ih zadržali. Odgovor na pitanje “kako?” ležu u šest odgovora zašto izabrati PR kao glavno sredstvo marketinškog plana.\n1. PR komunikacije su kredibilne što je ključno u vrijeme recesije. Tokom usporavanja ekonomskih aktivnosti kompanije se najčešće koriste “napuhane” komercijalne poruke dok se potencijalni klijenti i kupci odlučuju za kredibilnu komunikaciju na koju se mogu osloniti i dobiti vrijednost za uloženi novac. U vrijeme recesije pada povjerenje u marketinške poruke, a povećava se povjerenje u savjete koji dolaze od prijatelja ili vlastitih društvenih veza.\n2. PR može ujediniti veliki broj efektivnih komunikacijskih tehnika, prilagodljivih trenutnom stanju na tržištu. Različite ciljne publike – kupci, zaposlenici, dobavljači, investitori, lokalna zajednica itd. – imaju različite komunikacijske potrebe koje zahtjevaju različite komunikacijske strategije. Jednako tome, svakom poslovnom izazovu jedne kompanije treba pristupiti različitom komunikacijskom strategijom odnosno tehnikom. Koristeći PR, ključne korporativne poruke mogu biti prenešene putem različitih kanala komunikacije kao što su: bilateralni sastanci, obavještenja za medije, informativni bilteni, medijskih intervjui, pisma partnerima, studijska putovanja, specijalna događanja, snimljene video ili audio poruke, web stranice i blogovi.\n3. PR omogućava kompanijama da ostvare više sa istim ili manjim ulaganjima. Mnogi marketinški stručnjaci koriste PR zato što je jeftiniji nego klasični marketing. Dodatna vrijednost PRa je u tome da ključne poruke sadrže kredibilitet i kreirane su za specifičnu ciljnu skupinu.Odnosi s javnošću baziraju se na prenošenju jake poruke o određenom brandu, te pozicioniraju kompaniju i proizvod na tržištu obezbjeđujući ključne informacije namjenjene kupcu da bi se odlučio za kupnju.\n4. Recesija je prilika za PR profesionalce. U današnje vrijeme mnogi urednici su otvoreni za saradnju ukoliko im ponudite tekst o vašoj kompaniji koja se uspješno bori sa poteškoćama na tržištu, te spade u društveno odgovorna preduzeća. Recesija je jednostavno dobra prilika da ponudite predstavnicima medija ponudite kvalitetan i sadržajan tekst.\n5. Kada se poslovne aktivnosti uspore, interaktivna komunikacija pobjeđuje jednosmjernu komunikaciju. Digitalna komunikacija i novi mediji postal su novi distribucijski kanali PRa. U vrijeme recesije, vrijednost ovih kanala raste jer omogućuju direktnu, dvosmjernu komunikaciju sa kupcima putem on-line prodaje, diskusija na web stranicama i on-line istraživanja. Da li ste zabilježili koliko je internet prodaja velikih supermarket povećala broj vjernih kupaca koji su odavno uočili vrijednost usluge za uloženi novac?\n6. PR je mjerljiv što je prioritet u vrijeme recesije. Većina marketinških stručnjaka izražava zabrinutost kada je u pitanju mjerenje uspješnosti komunikacijskih aktivnosti. Ustvari mnoge mjerne strategije se mogu iskoristiti da bi se izmjerio uspjeh odnosa s javnošću. Press clipping sa dobro postavljenim parametrima daje analizu pozicioniranja proizvoda i kompanije na tržištu. Također, ovom analizom uspješno se mjeri percepcija medija – broj afirmativnih i negativnih članaka su signali na čemu trebamo raditi da bi imidž proizvoda/kompanije bio bolji. Mjerenje promjene stava ili navika kupaca može se mjeriti brojem posjeta događanja, brojem korisnika newsletter ili posjećenosti web stranice.\nSve je veći broj marketinških stručnjaka koji uvode PR u svoje marketinške planove i više nego što je predviđeno omjerom ATL i BTL aktivnosti. Funkcija PRa je proširena sa dosega ciljnih skupina na potporu kompaniji i brandu u prevazilaženju finansijskih i tržišnih izazova uzimajući u obzir da je recesija prirodni dio ekonomskog ciklusa.\nKonačno, tržišta, kupci i proizvodi će sigurno biti još uvjek tu kada prođe krizni period zato kompanije ne bi trebale drastično smanjivati sredstva koja će ih u ovim olujnim vremenima držati iznad vode, već trebaju kreativno izbalansirati budžet između marketinških i PR aktivnosti. Na kraju krajeva, treba iskoristiti postojeću situaciju manjka komunikacijske buke i spremno dočekati bolja vremena.\n1 Istraživanje možete preuzeti ovdje.


SUPER RECEPT ZA POGAČU I PODLOGU ZA PICU - NEGOSLAVA'S blog\nSUPER RECEPT ZA POGAČU I PODLOGU ZA PICU\nNemate hleb, a baš vam se ne ide do marketa samo zbog njega? Dolaze iznenadni gosti, a mislite da nemate čime da ih poslužite ? Hoćete picu na brzaka ?\nE, evo jednog recepta po principu - sve u jednom. Videćete zašto i kako .\n- na vrhu kašičice praška za pecivo, toliko sode bikarbone i suvog kvasca -- ne znam zašto , pa na svoju odgovornost stavim samo pola kašičice praška za pecivo, a u njemu ionako ima i sode bikarbone\nUmesiti jako tvrdo testo od ovih sastojaka - nema posebnog načina i nekih caka, ja stavim u suvu vanglicu brašno, so i pecivo, pa polako dodajem vodu. Ko želi, može dodati i par kapi zejtina, ali to nije obavezno.\nPodeliti testo na tri lopte i svaku razviti oklagijom do veličine plotne, koju ste prethodno malo zagrejali i na nju stavili aluminijumsku foliju.\nKratko propeći pogače s obe strane na plotni, kolko da se uhvati mestimično crna korica,\npa ih poredjati u pleh, koji takodje oblažem folijom, bez podmazivanja, i peći u rerni zagrejanoj na 200 stepeni jedno 20 minuta, najduže pola sata.\nDužina pečenja zavisi od debljine pogača. Ja sam ovom prilikom napravila dve pogače, a ostatak iskoristila za - videćete u tekstu koji sledi.\nAko ste preterali s pečenjem na plotni, možete pogače izvadjene iz rerne da malo prostružete rendetom, a ako ne, odmah ih uvijte u krpe, da odstoje koji minut.\nOd ovog testa možete da napravite i savršene podloge za picu, ali samo ako volite da budu tvrde. I one se peku najpe na plotni, sasvim kratko, a onda ili odlažu u zamrzivač i vade po potrebi ili odmah filuju i peku u rerni.\nA ako trenutno u kući nemate baš ništa, osim koji komad paradajza i čen belog luka, eto savršenog rešenja za ukusan obrok. Ovo je jedna od mnogobrojnih vrsta španskog tapasa, odnosno jela koje se služi u malim količinama i gricka uz piće, u barovima - inače, negde besplatna , a negde, kažu, baš skupa.\nPo originalnom receptu, parče prepečenog hleba se umoči u maslinove ulje, pa se preko njega natrlja paradajz isečen na polovine, da na hlebu ostane samo unutrašnji sadržaj i eventualno se doda malo belog luka.\nIsto se može uraditi sa komadima pogače, a još je bolje da se one podloge za picu koriste kao tortilje, preko kojih se stave maslinovo ulje i paradajz. Paradajz, inače, može i da se narenda, ako za to imate dovoljno strpljenja, a ja sam ga samo naseckala, dodala mu malo belog luka u prahu i maslinovim uljem polila direktno pogaču.Odozgo sam posipala malo bugarske šarene soli.\nSada pogledah na netu, tapas može da se zgotvi i od feta sira i malo seckanih oraha i paradajza, a savaršeno se uklapa i naš , trenutno jako aktuelan, ajvar u svim izdanjima, zar ne?\nОбјавио Negoslava у 16:07:00\nAnya Artesania 08. октобар 2012. 16:50\nInteresantan recept. Nešto između meksičkih tortilja i indijskog naan-a. A, dopada mi se i španski dodatak sa paradajizom. Odoh da mesim! :)\nNegoslava Stanojevic 08. октобар 2012. 17:30\nVerujem da ćeš mi za pola sata javiti svoju ocenu.


Jerkov (DS): Napadi na žene koje su odlučile da nemaju decu problem celog društva\nBeta 29. oktobra 2017. 14:15\nPoslanica Demokratske stranke (DS) i koordinatorka Ženske parlamentarne mreže Aleksandra Jerkov izjavila je danas da je problem napada crkvenih velikodostojnika na žene koje su odlučile da nemaju decu, problem celog društva.\n„Kada grupa muškaraca koji su odlučili da nemaju decu, danima napada, vredja i javno osudjuje žene koje su odlučile istu stvar kao i oni, to je problem kojim ne treba da se bave samo žene, već celo društvo. Kada država, institucije i političari ćute dok je u toku ovaj ‘lov na veštice bez dece’, znajući da će svako ko progovori biti izložen salvama uvreda, to je znak da u državi nešto nije u redu“, upozorila je Jerkov u pisanoj izjavi.\nOna je navela da državni vrh ne samo što nije osudio i reagovao na tu kampanju, već se sastaje s „muškarcima koji su odlučili da nemaju decu (sveštenicima SPC) i s njima raspravlja o strategijama kojima će se postići da žene postanu svesne da im je radjanje najveća, a po mogućstvu i jedina, društvena uloga“.\n„Činjenica da na sastanku predsednika (Srbije Aleknsadra Vučića) i patrijarha (SPC Irineja) na kojem se razgovaralo upravo o tome, nije bilo nijedne žene, govori sama za sebe. Umesto što povladjuje onima koji ovu kampanju vode, država bi trebalo da se postara da stvori uslove za zasnivanje porodice u Srbiji“, navela je Jerkov.\nU zaključku, ona je napisala: „Hrabre žene su se izborile za pravo da odlučuju o radjanju i svom telu pre više decenija. Nijedna kampanja mržnje i zatvaranje očiju pred njom nece promeniti tu činjenicu“.\nMitropolit crnogorsko-primorski Amfilohije je tokom liturgije u Pećkoj Patrijaršiji 15. oktobra kazao da „Srpkinje u svojim utrobama pobiju za jednu godinu više dece nego što su pobili Musolini i Hitler i Broz i ovi koji su ovde na Kosovu i Metohiji“.\nPoglavar SPC, patrijarh Irinej je potom ocenio da su „žene dužne da radjaju, kako bismo očuvali srpstvo“.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić razgovarao je u subotu s patrijarhom Irinejom i u saopštenju posle sastanka navodi se da su „izrazili zabrinutost zbog izuzetno niske stope nataliteta u Srbiji“.


Pomjeranje vremena udaje i rađanja dovelo je do toga da je mnogo mladih žena u statusu Tetke. One, psihološki, imaju djecu, imaju to osjećanje trijumfa koje djete donosi i srećne su i ispunjene.\nTetka je nešto poput dobre vile iz lepih dečjih bajki. Zna sve, razume sve, ume da uteši, rasplaši, kada se rodimo, na poklon obavezno donese dukat (pa red je, Tetka je, ali to je nekako više za mamu i tatu), a nama naše prvo ćebence ili neku plišanu igračku od kojih se ne odvajamo, nekada ni do svadbe. Onda donosi razne benkice, zeke, kapice, šalčiće, sapunčiće, flašice, cipelice, odelca, haljinice, sve za Tetkino zlato.Obožava da se slika sa nama i imamo gomilu slika na kojima nas drži čvrsto, čvrsto i smeje se onako, nekako najlepše. Kako idu godine, mi sve veći na slikama, tetka u prvo vreme sve lepša, a onda polako počnu da joj se vide godine. No, to vide drugi. Za nas tetke ostaju nekim čudom uvek mlade. Mama može i da ostari, ali Tetka…nemoguće!


Parna lokomotiva iz 1944. godine spašena od “zuba” vremena | Krupljani.BA\nObjavljeno: 4. Avgusta 2021.\nNakon drugotrajnog procesa restauracije parna lokomotiva se ponovo kreće željezničkom prugom.\nProjekt restauracije parne lokomotive počeo je 1999. godine, a provelo ga je udruženje New Mexico Steam Locomotive & Railroad Historical Society. U fokusu projekta je bila parna lokomotiva Santa Fe 2926, koja je ponovo krenula prugom nakon 65 godina.\nOčekuje se da će željeznički saobraćaj ponovo oživjeti zbog relativno niskih emisija u poređenju sa zračnim transportom i prijevozom tereta, dok vlade ulažu napore da suzbiju upotrebu fosilnih goriva. Iako se to oživljavanje željeznice ne odnosi na parne lokomotive koje su, uprkos njihovoj ogromnoj vučnoj snazi, odavno stvar prošlosti zbog efikasnosti transporta, to ne znači da se ne mogu restaurirati zbog historijske fascinacije i potomstva.\nLokomotiva Santa Fe 2926 je polako propadala u parku u Albuquerqeu kada ju je pomenuto udruženje 1999. godine kupilo za jedan dolar. Ta kupovina je bila početak dvadesetogodišnjeg projekta restauracije koju su postepeno obavljali volonteri.\nMeđutim, restauracija je konačno završena, a lokomotiva se 24. jula ponovo pokrenula, prvi put od 1953. godine.\nSanta Fe 2926 je lokomotiva teška više od 250 tona i jedna je od najvećih parnih putničkih vozova koji su ikada napravljeni. Za razliku od većine parnih lokomotiva, ova ne koristi ugalj, nego naftu. Proizvela ju je kompanija Baldwin Locomotive Works 1944. godine za željeznicu Atchinson, Topeka & Santa Fe Railway, a njen zadatak je bio da prevozi putnike i teret.\nLokomotiva je trenutno ograničena prugu dužine 91 metar u New Mexicu, gdje je obavljen proces restauracije. No, u udruženju se nadaju da će u budućnosti biti “oslobođena” te da će putnici moći uživati u njoj.


Održavanje bazena, Fontana, Spa centara, Mini akva –parkova, Bioloških septickih jama u Crnoj Gori Održavanje bazena, Fontana, Spa centara, Mini akva –parkova, Bioloških septickih jama u Crnoj Gori +38267514814 – montelgroup\nOdržavanje bazena, Fontana, Spa centara, Mini akva –parkova, Bioloških septickih jama u Crnoj Gori +38267514814\nNaša servisna služba obezbjeđjuje održavanje svih vodenih površina na teritoriji Crne Gore.\nPriprema bazena za sezonu: čišćenje bazena hemijskim sredstvima, ili vodom pod pritiskom od prljavštine i kalcijuma, pregled i remontovanje opreme, kalibracija dozirnih pumpi , ispiranje filtera i dovodnih cijevi.\nRestauracija obloge bazena( cijena zavisi od obima posla)\nSezonsko održavanje bazena od 35 eura po izlasku: hemijski tretman vode, čišćenje poda i zidova bazena usisivačem, čišćenje zidova bazena, pregled i popravka opreme, restauracija mozaika, kalibracija dozirnih pumpi , čišćenje filtera.\nRemontovanje Spa centara.


- Sve -: KJU "Disciplinski centar za maloljetnike": KJU "Porodično savjetovalište"ADS F BIHAgencija za državnu službuAGENCIJA ZA JAVNE NABAVKE BIHAGENCIJA ZA VODNO PODRUČJE RIJEKE SAVE SARAJEVOAgencija za zaštitu ličnih podataka u Bosni i HercegoviniBAGS Energotehnika d.d. VogošćaBH MACBUDŽETSKI INSPEKTORATCentralna izborna komisijaDirekcija robnih rezerviDirekcija za puteveDom NarodaELEKTROPRIVREDA BIHENERGOINVEST D.D. SARAJEVOETIČKO VIJEĆE SKUPŠTINE KANTONA SARAJEVOFarmaceutski fakultet u SarajevuFederalna uprava CZFEDERALNA UPRAVA ZA INSPEKCIJSKE POSLOVEFederalni hidrometeorološki zavodFederalni zavod za agropedologijuFederalni zavod za poljoprivreduFEDERALNO MINISTARSTVO FINANSIJAFederalno ministarstvo okoliša i turizmaFederalno ministarstvo poljoprivredeFederalno ministarstvo pravdeFederalno ministarstvo prostornog uređenjaFederalno ministarstvo unutrašnjih poslovaFederalno ministarstvo zdravstvaFond Kantona Sarajevo za izgradnju stanova za članove porodica šehida i poginulih boraca, za ratne vojne invalide, demobilizirane borce i prognane osobeFond Kantona Sarajevo za izgradnju stanova za članove porodica šehida i poginulih boraca, za ratne vojne invalide, demobilizirane borce i prognane osobeFond Kantona Sarajevo za stipendiranje i školovanje djece boraca, poginulih boraca i poginulih civila-žrtava rata "IKRE"Fond KS za izgradnju i očuvanje grobalja šehida i poginulih boracaFond za izfradnju stanova za čl. porodica šehida i poginulih boracaFond za zaštitu okoliša FBiHGrad SarajevoInspektorat za zaštitu od požaraJavne ustanove iz oblasti socijalne zaštiteJKP Sarajevo ŠumeJP Auto ceste F BiHJP TVSAJU "Kantonalni centar za socijalni rad"JU Apoteke SarajevoJU Biblioteka SarajevaJU BKCJU Centar za kulturu Kantona SarajevoJU Collegium artisticumJU Dom zdravlja HadžićiJU Dom zdravlja Kantona SarajevoJU Historijski arhiv SarajevoJU Kamerni teatar ’55, SarajevoJU Kantona Sarajevo Zavod za zdravstvenu zaštitu studenata Univerziteta u SarajevuJU Kantonalni zavod za zaštitu kulturno-historijskog i prirodnog naslijeđa SarajevoJU MES – Međunarodni teatarski festival – Scena MESJU Muzej SarajevaJU Muzej „Alija Izetbegović”, SarajevoJU Narodno pozorište SarajevoJU Pozorište mladih SarajevoJU Psihijatrijska bolnicaJU Sarajevska filharmonijaJU Sarajevska filharmonijaJU Sarajevski ratni teatar - SARTRJU Služba za zapošljavanje KSJU Služba za zapošljavanje KSJU Studentski centarJU Sudenski centarJU Terapijska zajednicaJU Zaštićena prirodna područjaJU zavod za bolesti ovisnostiJU Zavod za bolesti ovisnosti Kantona SarajevoitemJU Zavod za hitnu medicinsku pomoćJU Zavod za hitnu medicinsku pomoć Kantona SarajevoJU Zavod za javno zdravstvoJU Zavod za javno zdravstvo Kantona Sarajevo za 2016. godinuJU Zavod za javno zdravstvo KSJU Zavod za medicinu rada Kantona SarajevoJU Zavod za sportsku medicinu Kantona SarajevoJU Zavod za zdravstvenu zaštitu studenata Univerziteta u SarajevuJU Zavod za zdravstvenu zaštitu zaposlenika MUP-a Kantona SarajevoJU Zavod za zdravstvenu zaštitu žena i materinstva Kantona SarajevoJU ”Kantonalni centar za socijalni rad”JU „Fond Memorijala Kantona Sarajevo“Kabinet PredsjedavajućeKabinet premijeraKantonalna agencija za privatizacijuKANTONALNA JAVNA USTANOVA ZA ZAŠTIĆENA PRIRODNA PODRUČJA KSKantonalna uprava civilne zaštiteKantonalna uprava za inspekcijske posloveKANTONALNI POREZNI URED SARAJEVOKantonalni stambeni fondKantonalni stambeni fond SarajevoKCUSKJKP GrasKJKP ParkKJKP PokopKJKP RadKJKP SarajevogasKJKP ToplaneKJKP Tržnice-pijaceKJKP VIKKJKP ZOI84KJP P.D. BUTMIRKJP SARAJEVO ŠUMEKJU "Gerontološki centar"KJU "Gerontološki centar"KJU Dom za djecu bez roditeljskog staranjaKJU Dom za soc. zdravstveno zbrinjavanje osoba s invaliditetomKJU Gerontološki centarKJU Odgojni centar Kantona SarajevoKJU za zaštićena prirodna područjaKJU za zaštićena prirodna podrućjaKJU za zaštićena prirodna područjaKlinički centar Univerziteta u SarajevuKlub samostalnih zastupnika Pindžo, Bukva, Akšamija i MehmedagićKlub zastupnika BOSS-samostalni zastupnik Nermin BjelakKlub zastupnika DF-SDPKlub zastupnika Naša strankaKlub zastupnika SBB BiHKlub zastupnika SDAKolegij SkupštineKomesar UPKomisija za izbor i imenovanja i administrativna pitanjaKomisija za kulturu i sportKOMISIJA ZA LIJEKOVE KSKomisija za obilježavanje, čuvanje i njegovanje historijskih događaja i ličnostiKomisija za obrazovanje i naukuKomisija za pravdu ljudska prava i građanske slobodeKSFMedicinski fakultet Univerziteta u SarajevuMinistarstvo finansijaMinistarstvo komunalne privrede i infrastruktureMinistarstvo kulture i sportaMinistarstvo pravde i upraveMinistarstvo privredeMinistarstvo prostornog uređenja i zaštite okolišaMinistarstvo prostornog uređenja, građenja i zaštite okolišaMINISTARSTVO RUDARSTVA, INDUSTRIJE I ENERGETIKE FBIHMinistarstvo saobraćajaMinistarstvo sigurnosti BiHMinistarstvo stambene politikeMinistarstvo unutrašnjih poslovaMinistarstvo unutrašnjih poslovaMinistarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiHMinistarstvo za boračka pitanjaMinistarstvo za obrazovanje, nauku i mladeMinistarstvo za rad, socijalnu politiku, raseljena lica i izbjegliceMinistarstvo zdravstvanefederalni zavod za poljoprivreduw itemnew iteFederalna uprava CZmnew itemSlužba za skupštinske posloveNezavisni odbor za izbor i reviziju pol.komesaraOdbor za žalbe javnostiOLIMPIJSKI KOMITET BIHOpća bolnicaOpćina Centar SarajevoOpćina HadžićiOpćina IlidžaOpćina IlijašOpćina Novi Gead SarajevoOpćina Novo SarajevoOpćina Stari Grad SarajevoOpćina TrnovoOpćina VogošćaOpćinski sudOPERATIVNI TIM ZA SANACIJU STANJA NA REGIONALNOM CENTRU ZA UPRAVLJANJE OTPADOM SMILJEVIĆIParlamentarna skuoština BiHPorezna uprava Federacije BiHPravobranilaštvo KSPredsjedavajuća Skupštine Kantona SarajevoPredsjedavajući Skupštine Kantona SarajevoPRIVREDNO DRUŠTVO ZA PROIZVODNJU I TRANSPORT GASA BH-GAS D.O.O. SARAJEVOProfesionalna vatrogasna brigadaProsvjetno-pedagoški zavodRegulatorna agencija za komunikacije BiHSARAJEVOGAS D.O.O. SARAJEVOSKUPŠTINA KANTONA SARAJEVOSlužba protokola Kantona SarajevoSlužba za skupštinske posloveSLUŽBA ZA SKUPŠTINSKE POSLOVE KSSlužba za urbanizam i zaštitu okoliša Općine Centar SarajevoSlužba za zajedničke poslove KSSTOMATOLOŠKI FAKULTET U SARAJEVUStručna služba za zajedničke posloveStudentski parlament Univerziteta u SarajevuStudentski parlament Univerziteta u Sarajevusva ministarstvasvim direkcijama Kantona SarajevoSvim fondovima Kantona SarajevoSvim javnim preduzećima Kantona SarajevoSvim javnim ustanovama Kantona SarajevoSvim klubovima narodasvim ministarstvimaSvim Ministarstvima Kantona SarajevoSVIM OPĆINSKIM NAČELNICIMA U KSSVIM OPĆINSKIM VIJEĆIMA U KSSvim samostalnim kantonalnim upravamaSvim zavodima Kantona SarajevoTim za borbu protiv korupcijeTuristička zajednica Kantona SarajevoTužilaštvo KStvsaUniverzitet u SarajevuUPRAVA POLICIJEUprava za indirektno oporezivanjeUprava za šumarstvoUpravni inspektoratURED ZA BORBU PROTIV KORUPCIJE I KONTROLU KVALITETAUred za razmatranje žalbi Bosne i HercegovineVETERINARSKI FAKULTET SARAJEVOVlada FBIHVlada KantonaVTSVZakonodavno-pravna komisijaZakonodavno-pravna komisijaZastupnicima u Domu naroda F BiHZavod za izgradnju Kantona SarajevoZAVOD ZA AGROPEDOLOGIJU FEDERACIJE BIHzavod za bolesti ovisnostiZavod za informatiku i statistiku Kantona SarajevoZavod za izgradnjui Kantona SarajevoZAVOD ZA JAVNO ZDRAVSTVO FBIHZavod za javno zdravstvo KSZavod za planiranje razvoja Kantona SarajevoZavod za pružanje besplatne pravne pomoćiZZO KS\nZastupnička inicijativa da VLADA KS i resorna ministarstva obezbijede dostatna sredstvau budžetu Kantona Sarajevo za 2020. godinu kako bi se deponija građevinskogotpadana RCUO Smiljevići stavila u punu funkciju i počelo odvojeno odlaganje građevinskog otpada koji sada bespotrebno popunjava aktivne plohe i može negativno uticati na sistem otplinjavanja iste.\nz.maric1_.pdf, z.maric_.pdf, z.maric_.pdf\n• Budući se u medijima pojavila informacija o mogućem proširenju RCUO Smiljevići, a za što direktorica KJKP RAD nije imala informacije, što je uznemirilo građane koji žive u blizini deponije molim Ministarstvo komunalne privrede, Ministarstvo prostornog uređenja, građenja i zaštite okoliša i KJKP RAD da mi daju tačne i detaljne informacije po ovom pitanju.\n• Molim Ministarstvo komunalne privrede, Ministarstvo prostornog uređenja, građenja i zaštite okoliša i KJKP RAD da mi dostave informaciju o broju komunalnih preduzeća koje su osnovale jedinice lokalne samouprave na području Kantona Sarajevo, na osnovu koje pravne osnove ta preduzeća posluju?\n• Također molim KJKP RAD da mi dostave informaciju koliko ta preduzeća utiču na rad KJKP RAD, da li poslove koje pomenuta preduzeća vrše KJKP RAD može i sam obavljati?\nKJKP Rad, Ministarstvo komunalne privrede i infrastrukture\nKJKP Rad, Ministarstvo komunalne privrede i infrastrukture, Ministarstvo privrede, Vlada Kantona\n“Molim Vladu Kantona Sarajevo, Ministarstvo privrede, Ministarstvo komunalne privrede,Ministarstvo prostornog uređenja, građenja i zaštite okoliša da mi predoči pravni okvir koji JASNO pokazuje obaveze svakog pojedinačnog gore pomenutog ministarstva po pitanju upravljanja RCUO Smiljevići. Molim resorne ministre da odgovore na moje pitanje nakon međusobnih konsultacija sva tri ministarstva, jer problemi na RCUO Smiljevići zahtjevaju jasan pravni okvir kako bi svako ministarstvo preuzelo svoje obaveze i da ukoliko se dese neki propusti svako ministarstvo bude odgovorno za svoje zakonske obaveze, a informacija je takodjer potrebna nama zastupnicima kako bi svoja pitanja i inicijative upućivali na tačne adrese.”\nKJKP Rad, Ministarstvo komunalne privrede i infrastrukture, Vlada Kantona\nZastupnička inicijativa vezana za područje deponije Smiljevići.\nZastupnik Zvonko Marić na Dvanaestoj radnoj sjednici Skupštine Kantona Sarajevo, održanoj dana 24.07.2019.godine, u okviru tačke Dnevnog reda "Poslanička/zastupnička pitanja, inicijative i odgovori", a u skladu sa članom 213. Poslovnika Skupštine Kantona Sarajevo podnio je zastupničku inicijativu vezanu za područje deponije Smiljevići.\nKJKP Rad, Ministarstvo komunalne privrede i infrastrukture, Ministarstvo prostornog uređenja, građenja i zaštite okoliša, Vlada Kantona\n• Molim da mi se dostavi Izvještaj o radu pilot postrojenja austrijske firme Envi Care Engineering GmbH, kao i rezultati monitoringa procjednih voda deponije Smiljevići, budući je monitoring završen u skorije vrijeme i možda nije sastavljen cjelokupni izvještaj o tome, molim da mi se dostave rezultati mjesečnih mjerenja.\nz.maric5_.pdf, z.maric_.pdf, z.maric5_.pdf, z.maric6_.pdf, z.maric_.pdf\nKJKP Rad, Ministarstvo prostornog uređenja, građenja i zaštite okoliša, Vlada Kantona\nKJKP Rad, Ministarstvo komunalne privrede i infrastrukture, Ministarstvo privrede, Ministarstvo prostornog uređenja, građenja i zaštite okoliša, OPERATIVNI TIM ZA SANACIJU STANJA NA REGIONALNOM CENTRU ZA UPRAVLJANJE OTPADOM SMILJEVIĆI, Vlada Kantona\nZastupnik Zvonko Marić na Devetoj radnoj sjednici Skupštine Kantona Sarajevo, održanoj dana 19.06.2019.godine , u okviru tačke Dnevnog reda "Poslanička/zastupnička pitanja, inicijative i odgovori", a u skladu sa članom 214. Poslovnika Skupštine Kantona Sarajevo postavio je zastupničko pitanje koje se nalazi u prilogu.\n11 radna sjednica-zastupnička pitanja i odgovori, 12 radna sjednica-zastupnička pitanja i odgovori, 15 radna sjednica-zastupnička pitanja i odgovori\n8. radna sjednica Skupštine Kantona - Zastupnička pitanja inicijative i odogovri, 20.10.2011\nObzirom na tehničku opremljenost zimske službe KJKP „Rad“d.o.o.Sarajevo, kako je došlo do jednostranog prekida ugovora o radovima na održavanju zimske službe u općinama Vogošća,\nHadžići, Ilijaš i Ilidža, a ako su općine bile zadovoljne pruženim uslugama čišćenja cesta u zimskom periodu koje je pružalo odnosno preduzeće. Nadalje, informišući da je tretirani ugovor potpisan na pet godina, te konstatujući nelogičnim da se ti poslovi sada daju firmama čiji osnivač nije Kanton Sarajevo, poslanik pokreće inicijativu:\n„Da se novopotpisani ugovori sa podacima o načinu isplate pravnim licima koji obavljaju usluge čišćenja u općinama Vogošća, Ilijaš, Hadžići i Ilidža“ dostave na uvid poslanicima Skupštine\nELEKTROPRIVREDA BIH, JU Zavod za javno zdravstvo, KJKP Rad, Vlada Kantona\nZastupnica Segmedina Srna Bajramović na Devetoj radnoj sjednici Skupštine Kantona Sarajevo, održanoj dana 19.06.2019.godine , u okviru tačke Dnevnog reda "Poslanička/zastupnička pitanja, inicijative i odgovori",a u skladu sa članom 214. Poslovnika Skupštine Kantona Sarajevo Sarajevo postavila je zastupničko pitanje vezano za spaljivanje animalnog otpada u Termoelektrani Kakanj.\ns.srna_.pdf, nepoznato2.pdf, s.s.bajramovic1.pdf\nKJKP Rad, KJKP Toplane, KJKP VIK, SARAJEVOGAS D.O.O. SARAJEVO, Vlada Kantona\nZastupnik Zvonko Marić na Šestoj radnoj sjednici Skupštine Kantona Sarajevo, održanoj dana 26.03.2019. godine, u okviru tačke Dnevnog reda "Poslanička/zastupnička pitanja, inicijative i odgovori",a u skladu sa Poslovnikom Skupštine Kantona Sarajevo postavio je zastupničko pitanje:\n- Molim Vladu KS, resorno ministarstvo, KJKP VIKSA, KJKP SARAJEVOGAS, KJKP RAD, KJKP TOPLANE da mi dostave informacije o uposlenim u novootvorenom Centru komunalnih usluga u ulici Envera Šehovića 14. kao i svim drugim novootvorenim Centrima komunalnih usluga ili Centrima za korisnike svakog pomenutog javnog preduzeća i to:\n1. Ime i prezime svakog uposlenog i njihove godine starosti, formalno obrazovanje, godine minulog radnog staža unutar javnog preduzeća\n2. Informaciju za svakog uposlenika centara da li su novouposleni ili su premješteni sa drugog radnog mjesta unutar istog KJKP-a\n3. Da li je bilo upošljavanja invalida rada preraspodjelom radnih mjesta unutar svakog KJKP-a\n4. Prosječna plata uposlenika svakog centra.\nKJKP Park, KJKP Rad, KJKP Sarajevogas, KJKP Tržnice-pijace\n36.Radna sjednica-zastupnička pitanja i odgovori, 20.12.2017\nKJKP Rad, Vlada Kantona\n33.Radna sjednica-zastupnička pitanja i odgovori, 02.10.2017\nZastupnik Dževad Rađo je na 33. Radnoj sjednici Skupštine Kantona Sarajevo, održanoj 02.10.2017. godine, u okviru tačke Dnevnog reda "Zastupnička pitanja, inicijative i odgovori" a u skladu sa Poslovnikom Skupštine Kantona Sarajevo, postavio zastupničko pitanje vezano za "reciklažu otpada u Kantonu Sarajevo".\n34.Radna sjednica-zastupnička pitanja i odgovori, 35.Radna sjednica-zastupnička pitanja i odgovori\nKJKP Park, KJP SARAJEVO ŠUME, Uprava za šumarstvo, Vlada Kantona\nKJKP Park, Ministarstvo komunalne privrede i infrastrukture\n42.Radna sjednica-zastupnička pitanja i odgovori, 07.05.2018\n“Budžetom Kantona Sarajevo za 2018. godinu, predviđena su sredstva za KJKP Park pod stavkom "Učešće u finansiranju sportskih i rekreacionih površina" u ukupnom iznosu od 300.000 KM. Da li su navedena sredstva i o kojem iznosu doznačena, te u koje su svrhe utrošena, odnosno da se dostavi spisak aktivnosti koje su poduzete u skladu sa Tehničkim uslovima za održavanje zelenih rekreacionih površina;“\nNa molbu građana podnosim inicijativu prema KJKP PARK da, ukoliko je moguće, izvrše sadnju drveća ili žive ograde na potezu približno od adrese Zmaja od Bosne 34 duž glavne saobraćajnice u smjeru Ilidže do zgrade Zavoda zdravstvenog osiguranja KS. Također ista inicijativa ide za prostor ispred prodajnog objekta Mercator na početku ulice Džemala Bijedića ukoliko taj prostor predstavlja javnu površinu.”\n3576 - 3600 od 4330


Naslovna » Izlasci » Izložbe » Dobre navike, 24. oktobra 2015.\nAh Neša 21. oktobar 2015. Izložbe Postavite komentar\nRemont – nezavisna umetnička asocijacija nastavlja sa realizacijom projekta Dobre navike. Projekat je posvećen svim ljubiteljima savremene umetnosti i drugim zainteresovanim građanima koji imaju potrebu i želju da poboljšaju svoj kvalitet života i da se na kreativan način upoznaju sa savremenim kretanjima u vizuelnoj umetnosti.\nPrijave za šetnju trebalo bi poslati do petka, 23. oktobra do 17.00, na e-mail remont@remont.net ili telefonom (3223-406, 069/3223-533).\nOve nedelje, Dobre navike startuju u Galeriji Remont u kojoj će biti predstavljena izložba Nine Galić.\nOd 12.00 obilazak galerija biće nastavljen u Haosu u kojoj su izloženi radovi Hane Rajković. Upravo će ova umetnica i pričati o svojim crtežima koji će biti izloženi do 12. novembra u Dositejevoj 3.\nU Galeriji Zvono (Višnjićeva 5) od 13.00 domaćin je Đorđe Odanović, koji predstavlja svoju izložbu „Kota 708“. (danubeogradu.rs)\nTagovidobre navike galerija haos galerija remont galerija zvono galerije\nPrethodni Kondenz 2015, 26-31. oktobar\nSledeći Nova TV serija: Pomeri se s mesta (RTV)


Kurti: Zna se ko je ubio Ivanovića | VRANJENEWS\nKurti: Zna se ko je ubio Ivanovića\nPrema njegovim rečima, "zna se kome je Ivanović smetao i ko ga je smaknuo", ne precizirajući ko je u pitanju, prenosi Kossev.\n- Sve to bi koristilo Rusiji, kako bi se posle dva propala državna udara, u Crnoj Gori i Severnoj Makedoniji, vratila na velika vrata, sada pomoću novog oružanog konflikta između Kosova i Srbije.\nJasno je da se taj eventualni novi sukob ne bi mogao lokalizovati - objasnio je Kurti šta je po njegovom mišljenju krajnji cilj ideje razgraničenja.\nOn je dodao da "nema razmene teritorija bez krvoprolića".\n- Tači je imao dve godine za svoju, odnosno za Vučićevu ideju razmene teritorija - kazao je Kurti.\nKad je reč o nastavku dijaloga, i ovog puta je ponovio da će im prioritet biti "razgovor o tome šta se od prethodnih pregovora postiglo - ali i dodao da je potreban "dijalog sa Briselom o dijalogu sa Srbijom".\nKurti je za Pobjedu još jednom je objasnio zašto je, prema njegovom viđenju, "mini Šengen", ideja predsednika Srbije i premijera Severne Makedonije i Albanije, neprihvatljiva za Kosovo.\n- Jasno je da Srbija želi novu platformu koja podrazumeva njeno proširenje - kaže ldier Samoopredeljenja, navodeći da Srbija "traži načine da formira i četvrtu Jugoslaviju".\nDodao je i da "Albanija ne sme da ignoriše velikodržavnu politiku Srbije, njene hegemonističke interese, njenu političku prošlost prema Albancima uopšte, posebno prema Kosovu".


Iskra-Loznica- aktivnosti NVO ISKRE tokom leta\nAktivnosti NVO ISKRE tokom leta\nSvetski dan borbe protiv zloupotrebe i krijumčarenja droge je i ove godine obeležen u Loznici pod pokroviteljstvom opštinskog Saveta za borbu protiv bolesti zavisnosti. Izvedene su brojne ulične aktivnosti u pešačkoj zoni, u ulici Jovana Cvijića, ispred Doma kulture „Vuk Karadžić“ tokom celog dana 26 juna 2007 od 11 do 20 časova. Omladinci, volonteri NVO Iskra iz Loznice su na šetalištu izveli niz aktivnosti u cilju promocije zdravih stilova života. Savet za borbu protiv bolesti zavisnosti SO Loznica je podržao akciju i finansirao izradu nalepnica LOZNICA – GRAD BEZ DROGE i plakata IZABERI ŽIVOT BEZ DROGE, koje su omladinci, uz već postojeći materijal, delili mnogobrojnim prolaznicima.\nAkciji su se pridružili zdravstveni radnici Preventivne službe lozničkog Zdravstvenog centra „ Dr Milenko Marin“ koji, uz vršnjačke edukatore, sprovode kontinuiranu i sistematsku edukaciju mladih u celoj opštini o prevenciji bolesti zavisnosti uključujući i pušenje i alkoholizam. Volonteri su izveli istraživanje o znanju, stavovima i navikama u vezi sa drogama. Promovisan je rad Savetovališta za bolesti zavisnosti kojem se građani uvek mogu obratiti na telefon 015/877-378.\nKlub realnog aikidoa GIMNAZION iz Loznice je, pred brojnim posetiocima, izveo pokaznu vežbu borilačkih veština. Polaznici Škole rok gitare Centra za kulturu „Vuk Karadžić“, su, pred brojnom publikom, u dva navrata izveli prigodan program, u 11h i u 19h. Zauzvrat su svi izvođači dobili po jednu promotivnu majicu sa natpisom LOZNICA – GRAD BEZ DROGE. Mediji su, kao i uvek do sada, odlično ispratili ovaj događaj, a istog dana je emitovan prilog i na RTS2.\nTokom jula omladinci NVO Iskra su organizovali još jednu akciju. Na „Žićinoj plaži“, u vreme odrzavanja regate „U ritmu Drine i plesa”, promovisali su zdrave stilove života kao i novoformiranu Kancelariju za mlade u opštini Loznica. Bilo je to veoma zanimljivo druženje mladih sa Tanjom Glišić, koordinatorkom Kancelarije za mlade i prilika da se dogovori dalja saradnja. Prilikom istraživanja problema mladih koje su omladinci NVO Iskra izveli krajem 2005. kao glavni problemi koje su mladi istakli pojavili su se: nezaposlenost, delinkvencija i kriminal, narkomanija i alkoholizam, nedostatak kulturnih dešavanja, nemogućnost dodatnog obrazovanja i nedostatak podrške mladima od strane lokalne samouprave. Formiranjem Kancelarije za mlade u Loznici rešen je jedan od navedenih problema. Plan rada Kancelarije obuhvata: afirmaciju mladih i njihovo uključivanje u izgradnju društva, podizanje bezbednosti u školama, dodatnu edukaciju u oblasti prevencije bolesti zavisnosti i oblasti zaštite reproduktivnog zdravlja, uključivanje mladih u kulturni i sportski život u opštini, organizovanje seminara i radionica i pružanje podrške inicijativama i projektima mladih.