Republika / Šta radi OVA smesa je pravo ČUDO: Uzmite LUK i SIRĆE i namažite\nIZVOR: Novi ba, republika.rs\npetak, 2. 10. 2020.| 00:15\nDoktor Dag Vilzin otkrio je moćno rešenje za brzo otklanjanje staračkih pega. Pege se pojavljuju i kod mlađih ljudi kao posledica prekomernog izlaganja suncu.\nDoktora morate konsultovati ako primetite:\nCrvenilo, krvarenje, svrab i osetljivost kože\nMeđutim, ako imate jednostavne staračke pege, možete ih ukloniti i prirodnim receptima. Američki lekar Dag Vilzin otkrio je prirodno, brzo i moćno rešenje koje pomaže pri otklanjanju staračkih pega.\nLek se sastoji od jabukovog sirćeta i soka od luka. Luk je bogat antioksidansima koji neutrašlišu slobodne radikale. Iako jabukovo sirće sadrži alfa hidroksi kiseline, one efikasno ubijaju mrtve ćelije i podstiču pojavu novog, zdravijeg sloja kože. A mešanje ova dva sastojka čini odlične rezultate za zdravlje kože.\nPriprema: Operite luk i isecite ga na kriške. Stavite u blender i dobro sameljite. Zatim dodajte domaće jabukovo sirće i još malo mešajte u blenderu. Koristiti približno istu količinu sastojaka. Posle toga nanesite smesu na pamučnu krpu pa stavite kao oblog na ruke i mesta gde imate staračke pege. Ostavite da deluje 30 minuta. Zatim temeljno isperite mesto hladnom vodom. Ako vam preostane smese, čuvajte je u frižideru u tegli do 20 dana.\nLifestyle Lajfstajl Žena Luk Sirće Smesa


09.07.2021 u 08:30\nSrušio se avion u Švedskoj, poginulo nekoliko osoba\nSTOKHOLM- Nekoliko osoba poginulo je u četvrtak kada se avion za padobrancima srušio nedaleko od Orebra u Švedskoj, saopštila je švedska policija. „To je veoma teška nesreća, nekoliko osoba je poginulo”, navela je švedska policija na svom sajtu, preneo je Rojters. Švedska policija je saopštila da se u avionu nalazilo devet osoba, javlja Tanjug. Koordinacioni centar za zajedničko spasavanje saopštio je novinskoj agenciji TT da je avion prevozio padobrance.\n21.06.2021 u 11:48\nSTOKHOLM – Švedski parlament danas je izglasao nepoverenje premijeru Stefanu Levenu, i dao lideru socijaldemokrata nedelju dana da odluči da li će da podnese ostavku i dopusti da se formira nova skupštinska većina ili da sazove vanredne izbore, javlja Rojters, dok agencija AP navodi da je on prvi premijer ove skandinavske zemlje koji je smenjen u parlamentu. Nacionalistička stranka Demokrate Švedske je iskoristila šansu da sazove glasanje prošle nedelje, nakon što je bivša komunistička Partija levice povukla podršku vladi zbog plana da se ublaže kontrole kirija za novoizgrađene stanove, javlja Tanjug. Još se ne zna kome će se predsednik skupštine obratiti da formira novu vladu, a ankete pokazuju da su partije levog centra i desnog centra ujednačene, što znači da vanredni izbori možda ne bi\nSEVILjA - Fudbaleri Španije i Švedske odigrali su sinoć nerešeno 0:0, u prvom kolu Grupe E na Evropskom prvenstvu. Veliku priliku propustio je Alvaro Morata u 37. minutu. On je posle greške odbrane Švedske izašao sam ispred golmana ali nije bio precizan. Tragičar meča bio je Markus Berg koji je sa četiri metra promašio prazan gol. Ranije, u istoj grupi, Slovačka je pobedila Poljsku sa 2:1. U narednom kolu, Španija će igrati sa Poljskom, dok će se Švedska sastati sa Slovačkom, prenosi Beta.\n31.05.2021 u 18:33\nU Stokholmu građane teroriše pedeset kriminalnih klanova\nSpecijalno za „Politiku” - Oslo – Švedska se nalazi na samom vrhu kriminalne statistike u Evropi kada je reč o međusobnim obračunima uličnih bandi, a koje se završavaju smrtnim ishodima. Prema najnovijim statističkim podacima koje je ove nedelje prezentovalo Švedsko ministarstvo pravde, Odeljenje za preventivnu borbu protiv kriminala, od 22 evropske zemlje u kojima su praćena i evidentirana kriminalna kretanja i stepen izvršenja najtežih krivičnih dela za poslednjih 20 godina, u Švedskoj se najviše obračuna između klanova završi ubistvima vatrenim oružjem, prenose norveški mediji. U Švedskoj je prošle godine upucano 48 ljudi. U Norveškoj u istom periodu ubijene su dve osobe. Prema studiji Saveta za preventivnu borbu protiv kriminala (BRO), Švedska se sve do 2000. godine nalazila na\n06.05.2021 u 23:39\nBrisel – Belgija i Švedska su prešle milion osoba zaraženih koronavirusom od početka pandemije. U Belgiji, koja ima 11,5 miliona stanovnika, potvrđeno je 1.003.746 slučajeva, dok je u Švedskoj koja ih ima 10,2 miliona, registrovan 1.002.121 zaraženi. Do sada je u Belgiji umrlo 24.000 ljudi od posledica kovida 19. Brojevi novozaraženih trenutno su u padu sa 392,2 slučaja na 100.000 ljudi tokom 14-dnevnog perioda, preneo je portal „Indeks”. Kampanja vakcinacije u toj zemlji dobro napreduje, prenosi Tanjug. U Švedskoj je od koronavirusa umrlo 14.158 ljudi od početka pandemije. U toj zemlji nije uveden karantin već su građanima upućene preporuke, a ne prinudne mere, kao drugde u Evropi.\n27.04.2021 u 16:14\nBroj novozaraženih u padu tokom prethodne sedmice\nSTOKHOLM - Broj novozaraženih od kovid-19 u Švedskoj opao je tokom protekle sedmice, ali je i dalje na visokom nivou, pa je prerano reći da li će se taj trend nastaviti, saopštila je danas švedska Zdravstvena agencija. Švedsku je pogodio težak treći talas pandemije, broj pacijenata na odeljenjima intenzivne nege je najveći od proleća prošle godine, iako je broj preminulih ostao nizak, preneo je Rojters. Od prošlog petka u Švedskoj je registrovano 14.911 novih slučajeva koronavirusa, što je najniži broj tokom vikenda u poslednjih pet nedelja. „ „ „Prossle nedelje smo primetili pad od nekih 10 do 11 odsto“, rekao je glavni epidemiolog Anders Tegnel na konferenciji za novinare. „U Švedskoj je i dalje veoma visok nivo širenja virusa“, istakao je on i dodao da je suviše rano\n22.04.2021 u 13:07\nNorveška će pozajmiti vakcine Astra Zeneka Švedskoj i Islandu\nOSLO - Norveška će pozajmiti Švedskoj i Islandu 216.000 doza vakcine Astra Zeneka protiv koronavirusa, saopštilo je danas ministarstvo zdravlja te zemlje. Norveška je 11. marta suspendovala primenu tih vakcina nakon što je mali broj mladih vakcinisanih ljudi hospitalizovan zbog krvnih ugrušaka, krvarenja i niskog broja trombocita, od kojih su neki kasnije preminuli, javila je agencija Rojters. Švedska i Island moći će da dobijaju doze ove vakcine od Norveške sve dok je primena Astra Zeneke u toj zemlji suspendovana, navodi Rojters. „Mi ćemo dobiti nazad te pozajmljene doze čim ih budemo zatražili”, naveo je ministar zdravlja Norveška Bent Hoje u saopštenju, prenosi Tanjug.\n16.03.2021 u 09:38\nI Švedska prestaje s korišćenjem vakcine Astrazeneke\nSTOKHOLM - Švedska će privremeno obustaviti vakcinaciju protiv korona virusa vakcinom kompanije Astazeneka, saopštila je zdravstvena agencija te zemlje navodeći da je reč o meri predostrožnosti. Nemačka, Francuska i Italija i još neke zemlje saopštile su ranije da će zaustaviti korišćenje AstraZenekinih vakcina pošto je nekoliko zemalja prijavilo da su moguće ozbiljne nuspojave nakon primanja te vakcine, preenosi Tanjug.\nSTOKHOLM – Švedska policija danas je počela da rasteruje na stotine protivnika antipandemijskih mera koji su organizovali protest u glavnom gradu Stokholmu uprkos zabrani velikih skupova. Policija je blokirala most u centru grada i na svojoj veb stranici saopštila da je u dijalogu sa organizatorima kako bi nagovorila demonstrante da se raziđu, prenosi Rojters. Na TV snimcima se vidi kako policija odbija neke demonstrante, a prema izveštajima, jedan policajac je lakše povređen i prebačen u bolnicu. Prema švedskom dnevnom listu Dagens Niheter, demonstranti su doputovali iz nekoliko delova zemlje u kojoj je na snazi zabrana javnog okupljanja više od osam ljudi, prenosi Tanjug. Švedska, koja ima 10 miliona stanovnika, u petak je registrovala 4.831 novi slučaj koronavirusa i 26 novih\n04.03.2021 u 11:37\nTroje životno ugroženih posle napada sekirom u Švedskoj\nSTOKHOLM - Zdravstveni zvaničnici u Švedskoj saopštili su da su životno ugrožene tri osobe koje je juče sekirom napao muškarac na jugu zemlje, a prema navodima policije napadnuto je sedam osoba, prenosi AP. Agencija navodi da je policija saopštila da je osumnjičeni napadač, muškarac u dvadesetim godinama, ranjen prilikom hapšenja i da se nalazi na lečenju u bolnici, a da se konferencija za štampu sa više detalja o napadu očekuje kasnije danas. Policija je navela da je čovek, koji nije imenovan u skladu sa švedskim zakonom, od ranije u njihovim evidencijama po manjim krivičnim delima, a list „Ekprešen” preneo je da je osumnjičeni za napad 22-godišnjak iz Avganistana, prenosi AP. Agencija navodi da su vlasti u regiji Jonkoping potvrdile da su u jučerašnjem napadu u gradiću Vetlanda, 190\n01.08.2021 u 14:17\nIzvinjenje premijerke Novog Zelanda zbog pepresije prema pacifičkim migrantima\n01.08.2021 u 14:05


Sanja li Amerika još san Martina Lutera Kinga /video/ - Sputnjik Srbija\n07:46 16 Maj 2021\n08:49 29.08.2020 Preuzmite kraći link\nHiljade ljudi okupilo se na maršu u Vašingtonu kako bi osudilo rasizam i policijsku brutalnosti na godišnjicu marša iz 1963. godine, kada je lider borbe za građanska prava Martin Luter King održao svoj istorijski govor „Imam san...“.\nU tom često citiranom govoru, King je zamislio vreme u kome njegova deca „jednog dana žive u svetu u kome im neće suditi po boji kože, već po karakteru“.\nOn the role all of us must play in seeking racial justice in America, Martin Luther King III says: "If you're looking for a savior, get up and find a mirror. We must become the heroes of the history we are making."#MarchOnWashington pic.twitter.com/QT5PcXSR7J\nNa tom maršu 1963. bio je i Džon Levis, koji je danas govorio o važnost glasanja na izborima u novembru, kao i o vezi između aktivizma za crnačka građanska prava, prava invalida i prava pripadnika LGBT zajednice, protiv nasilja i oružja.\nOvo leto, inače, obeležili su rasni nemiri i stotine demonstracija širom SAD, izazvani smrću Džordža Flojda, nenaoružanog Afroamerikanca, na čijem vratu je policajac držao koleno skoro devet minuta, sve dok ga nije ugušio.\nPešačio 24 dana do Vašingtona\nAktivista iz Viskonsina Frenk Najti, koji je pešačio 24 dana i prešao 750 kilometara do Vašingtona, poručio je okupljenima da je došao da njegovi „unuci ne bi marširali za iste stvari“.\n„Oni misle da su ovo pregovori ali ja sam došao da tražim promene“, rekao je Najti.\n„Mi samo želimo ono što nam je dugo uskraćeno — rasnu pravdu“, poručio je Budik.\n“Get your knee off our neck.” At Lincoln Memorial in DC. #BlackLivesMatter pic.twitter.com/Yxu1CMqjQp\n— Arjun Sethi (@arjunsethi81) June 6, 2020\nOvi protesti održani su pod nazivom „Marš posvećenosti: skinite koleno sa vrata“, a učesnici su se nakon govora uputili u šetnju do spomen-obeležja Martinu Luteru Kingu koji se nalazi nedaleko od Linkoln memorijalnog parka u Vašingtonu.\nMarš dolazi u jeku epidemije virusa korona u SAD tokom koje je već umrlo 180.000 Amerikanaca među kojima veliki broj čine upravo Afroamerikanci koji su zbog straha od gubitka posla i siromaštva, kako prenosi RTS, podložniji riziku od zaraze.\nOrganizatori su zbog virusa korona preduzeli preventivne mere uz distribuciju maski i besplatno testiranje na kovid-19. U jednom trenutku, prisutni su pozvani da ustanu s ispruženim rukama kako bi se uverili da je među njima dovoljna distanca.\nHaos u Teksasu: Automobilom uleteo u demonstrante i otvorio vatru, jedna osoba ubijena /video/\nSAD, Amerika, rasizam, marš, Vašington


VANTELESNA OPLODNJA ZA DRUGO DETE ? - Šansa za Roditeljstvo\nVANTELESNA OPLODNJA ZA DRUGO DETE ?\nShodno izjavi ministarske bez portfelja zadužene za demografiju i polacionu politiku Slavice Đukić Dejanović i usvajanju Strategije za podsticaj rađanja da će parovi koji su vantelesnom oplodnjom prvo dete dobili vantelesnom oplodnjom dobiti mogućnost da o trošku RFZO-a istom metodom pokušaju da dobiju drugo dete, postavlja se niz pitanja.\nUdruženje Šansa za roditeljstvo više puta je pisalo Kabinetu ministarke, Ministarstvu zdravlja, Republičkom fondu za zdravstveno osiguranje, Republičkoj stručnoj komisiji, lokalnim samoupravama i apelovalo na rešavanje problema neplodnosti.\nNajpre, država trenutno finansira 3 pokušaja vantelesne oplodnje sa starosnom granicom za ženskog partnera od 42 godine i ima potpisan ugovor sa 11 privatnih klinika, a vantelesnu oplodnju parovi mogu uraditi i u 5 državnih klinika. Ipak, postoji niz problema kao što je rešavanje pravne regulative i Pravilnika koji prate novi Zakon o BMPO, zatim diskriminacija muškog steriliteta gde mnoge metode uzimanja uzoraka od muškog partnera ne pokriva Republički fond za zdravstveno osiguranje, zatim nemogućnost zamrzavanja preostalih embriona o trošku Fonda, nedovoljna informisanost lekara u domovima zdravlja, nedovoljna edukacija stanovništva o pravima koje imaju, nemogućnost doniranja reproduktivnih ćelija i embriona…\nProblem neplodnosti u Srbiji ima više od 400.000 parova, a svega nešto više od 2000 ciklusa vantelesne oplodnje uradi se o trošku Fonda za jednu godinu i to već signalizira da se u toku jedne godine uradi mali broj vantelesnih oplodnji.\nStrategija za podsticanje rađanja je usvojena 16.3.2018.godine, ali je neophodno definisati mnoge uslove kako bi bilo moguće realizovati ove mere. Jedan od zadataka te strategije biće sprovođenje mera za postupak vantelesne oplodnje za drugo dete parovima koji su prvo dete dobili vantelesnom oplodnjom. Ova mera svakako je pohvalna, naročito ukoliko znamo da postoji veliki broj parova koji je vantelesnom oplodnjom dobio jedno dete, ali za postupak vantelesne oplodnje za drugo dete nije imao sredstava.\nIpak, ostaje pitanje – šta se dešava sa parovima koji i posle 3 pokušaja vantelesne oplodnje nisu uspeli da dobiju dete a nemaju sredstava da nastave tretmane? Šta se dešava sa parovima koji imaju problem sa muškim sterilitetom koji nisu prepoznati od strane Fonda? Šta se dešava sa parovima koji nemaju sredstava da plate zamrzavanje preostalih embriona? Šta se dešava sa parovima kojima je neophodna donacija reproduktivnih ćelija i embriona? Šta se dešava sa parovima kod kojih ženski partner ima više od 42 godine? Šta se dešava sa rešavanjem Pravilnika koji prate novi Zakon i dozvoljavaju ženi bez partnera da se ostvari u ulozi majke? Ukoliko država ima strategiju mora prepoznati i veliki broj parova koji su i dalje bez dece.\nNaravno, lokalne samouprave takođe prepoznaju problem neplodnosti u Srbiji, te mnoge finansiraju postupke vantelesne oplodnje preko ova 3 postupka koje finansira Republički fond, ipak postoje lokalne samouprave koje to ne rade, te još jednom apelujemo da i lokalne samouprave moraju da se angažuju u potpunosti, te doprinesu rešavanju ovog problema tako što će sve, bez izuzetka, finansirati još jedan pokušaj. Posebno apelujemo da to uradi i grad Beograd koji od 2012.godine ne finansira ni jedan pokušaj.\nNeinformisanost parova i pojedinaca u Srbiji takođe je velika, to pokazuje i anketa koju je Udruženje Šansa za roditeljstvo sprovodilo od septembra 2017. do marta 2018.godine. Detaljnije o tome možete pročitati klikom na sledeći LINK.\nVANTELESNA OPLODNJA ZA DRUGO DETE ? was last modified: November 13th, 2019 by Sandra\nONLINE VTO SAVETOVANJE: KRATKA ILI DUGA ŠEMA?...


Epska saga Petera Jacksona SMRTONOSNE MAŠINE, nastavak Rocky sage i nastavak filma Creed - CREED II i ASTERIX: Tajna čarobnog napitka, od 06. decembra na programu Multiplexa “Ekran” Zenica - Zenicablog\nEpska saga Petera Jacksona SMRTONOSNE MAŠINE, nastavak Rocky sage i nastavak filma Creed – CREED II i ASTERIX: Tajna čarobnog napitka, od 06. decembra na programu Multiplexa “Ekran” Zenica\nEpska saga Petera Jacksona SMRTONOSNE MAŠINE, nastavak Rocky sage i nastavak filma Creed – CREED II i ASTERIX: Tajna čarobnog napitka, od 06. decembra na programu Multiplexa “Ekran” Zenica – Multiplex „Ekran“ Zenica od 06. decembra počinje sa prikazivanjem tri nova dugoočekivana filma, ali i nastavlja sa prikazivanjem Južnog vetra, Grinča, Robin Hooda, kao i filma Lovac ubica, te animirane avanture Princeza i zmaj. Od 06. decembra u Multiplexu „Ekran“ publika će imati priliku svakim danom u tri termina gledati epsku sagu Smrtonosne mašine, Petera Jacksona, reditelja filmova Gospodar Prstenova i Hobit. Za sve ljubitelje Rocky sage, sa prikazivanjem počinje i nastavak filma Creed 2, u kojem Michael B. Jordan i Sylvester Stallone repriziraju svoje uloge kao Adonis Creed i Rocky Balboa. Za vikend se na filmska platna vraćaju Asterix i Obelix, dva najveća strip junaka i galska heroja, koji donose prepoznatljiv humor u kojem će uživati i klinci i odrasli.\nHiljade godina nakon što su kataklizmički događaji izbrisali civilizaciju kakvu danas poznajemo, čovječanstvo se prilagodilo novonastalim uvjetima i razvio se novi način života. Gigantski mobilni gradovi sada haraju Zemljom u obliku smrtonosnih strojeva i gospodare manjim naseljima, osvajajući predio po predio. Tom Natsworthy (Robert Sheehan), iz londonskog Lower Tier-a, uslijed susreta s opasnim bjeguncem Hesterom Shawom (Hera Hilmar), nalazi se u borbi za vlastiti opstanak. Neočekivani dvojac čiji se putevi nikada nisu trebali sresti, spoj je potpunih suprotnosti koje čine nevjerojatan savez, predodređen da promjeni tok budućnosti.\nTermini projekcija svaki radni dan od: 18:00 i 20:30\nSubota i nedjelja od: 14:30, 18:00 i 20:30\nTrailer filma “Smrtonosne mašine” možete pogledati na linku:\nTrailer filma “ CREED II” možete pogledati na linku:\nsubota /08. dec./ – od 11:00,13:00, 15:00 i 17:00 sati\nnedjelja /09.dec./ – od 11:00,13:00, 15:00 i 17:00 sati\nTrailer filma “ ASTERIX” možete pogledati na linku:\nTagoviasterix bih creed 2 kino multiplex ekran zenica smrtonosne masine trailer zenica


K district, nov, lux, dva garažna mesta Kalemegdan - Hedonia nekretnine | Agencija za nekretnine\nŠifra nekretnine : 7536\nProdaja 371.900 € - Stan\n120.00 m24.0 Sobe1 CG V/IX Štampaj\nLokacija: Kalemegdan Ulica: Dunavska novogradnja Telefonskih linija: 1\nU srcu prestonice, između Kalemegdana, Save i Dunava, nalazi se K district, moderni stambeni kompleks. Upotpunjen je zelenilom i novom promenadom koja će povezati beogradsku tvrđavu sa Dunavom. Za deset minuta hoda stižete u Knez Mihajlovu, a za petnaest ste u Narodnom pozorištu. U Zoo vrtu ili parku - za pet. Od Savamale vas deli svega dva kilometra, a od Skadarlije tek kilometar i po. Pored visokog kvaliteta gradnje dodatnu udobnost stanarima donosi pešačka udaljenost od strogog centra grada, poslovne i urbane zone kao i 24 km dugačka biciklistička staza na relaciji dunavski kej – savski kej – Ada Ciganlija. Istovremeno, novi kompleks je usklađen i sa urbanim životom modernog Beograda.\nStan je luksuzan, dvostrano orijentisan sa prelepim pogledom ka reci i Kalemegdanu. Sastoji se iz dnevnog boravka, kuhinje, trpezarije, odvojenog spavaćeg bloka sa tri sobe (master room sa sopstvenim kupatilom), kupatila, gostinskog toaleta i dve lođe. Postoji mogućnost kupovine dva garažna mesta za 15000 eur-a.


Faktor | Svečanost u Starom Gradu: Predstavljeni realizirani projekti, otvorena podzemna garaža\nSvečanost u Starom Gradu: Predstavljeni realizirani projekti, otvorena podzemna garaža\nObjavljeno: 01.03.2020. u 16:41\nSvečanim programom na višenamjenskom trgu, prekoputa Vijećnice, obilježen je jedan od najznačajnijih datuma u historiji BiH, 1.mart, te zvanično predstavljena četiri kapitalna projekta realizovana u općini Stari Grad, vrijedna više od 13 miliona maraka.\nPromotivnim filmom na početku događaja prikazana je izgradnja sportske sale za OŠ "Edhem Mulabdić", rekonstrukcija administrativnog sjedišta Općine, rekonstrukcija Doma zdravlja Stari Grad i izgradnja prve javne podzemne garaže u Sarajevu koja ima višenamjenski trg na površini od skoro 3.000 metara kvadratnih.\nUpravo na tom trgu, prvi put održan je svečani program kojem je prisustvovalo više stotina građana. Otkrivanjem ploče sa imenima investitora i kreditora, na trgu, zvanično je počela sa radom podzemna garaža, a ploču su otkrili općinski načelnik mr Ibrahim Hadžibajrić, predstavnici Saudijskog fonda za razvoj mr Abdullah Alromeih, ing Sulaiman Alwetaid i ing Bandar Alharbi, kao i ambasador Kraljevine Saudijske Arabije u BiH Hani Abdullah M. Mominah.\n- Ovo je jedan od načina da se obilježi Dan nezavisnosti BiH, da prestanemo sa stereotipima i da ovakvim primjerima ljudima vratimo nadu, polet i nešto pozitivno, da građanima damo projekte koji vode do novog zapošljavanja i ostanka mladih u Bosni i Hercegovini. Smatram da je to najbolji način kako se obilježava Dan nezavisnosti države kao što je BiH - poručio je načelnik Hadžibajrić.\nDodao je da će određena sredstva koja su ostala od ova četiri projekta, u iznosu od oko 800 hiljada KM, biti utrošena na opremanje i dovršetak opreme u Domu zdravlja Stari Grad.\nIzgradnja ova četiri projekta počela je 25.marta prošle godine, a završeni su za deset mjeseci, dok je sportska sala sagrađena za svega šest mjeseci i počela je sa radom još u oktobru prošle godine.\nRealizaciju projekata pomno su pratili kreditori iz Saudijskog fonda za razvoj koji su Općini Stari Grad Sarajevo odobrili kreditna sredstva u iznosu od 13,3 miliona konvertibilnih maraka za ove gradnje. Upravo brzina implementacije bila je ono što je kreditore iz Saudijske Arabije ugodno iznenadilo.\n- Veoma smo sretni što smo što smo dočekali dan otvaranja četiri kapitalna projekta Općine Stari Grad jer će ovi projekti pomoći građanstvu i doprinijeti cjelokupnom napretku grada Sarajeva. Posebno se želim zahvaliti načelniku Ibrahimu Hadžibajriću i njegovom timu na nevjerovatnoj brzini posla koji su uradili - izjavio je Abdullah Alromeih, predstavnik Fonda.\nDodao je da ovaj Fond u BiH realizuje projekte više od 20 godina.\n- Kraljevina Saudijska Arabija i Saudijski fond za razvoj do sada su kreditirali projekte na deset lokacija u BiH sa 153 miliona američkih dolara u segmetima prosvjete, zdravstva, školstva i kulture. Također smo dali bespovratna sredstva narodu BiH u iznosu od 53 miliona američkih dolara koja su uložena u biblioteke i univerzitete - kazao je Alromeih.\nU svečanom programu nastupila je i Dalila Karamehmedović, učenica OŠ "Šejh Muhamed efendija Hadžijamaković" koja je kroz recital "Najljepše mjesto" poručila zašto učenici vole svoju općinu i kako je vide. Prigodnim govorom obratio se i akademik prof. dr. Ejup Ganić, ratni član Predsjedništva RBiH,\n- Veličanstvena je atmosfera vidjeti vas danas ovdje na ovom trgu, koji noću podsjeća na najljepše evropske trgove. Nekad je bilo teško, gledali smo prekoputa kako se spaljuju knjige o našoj historiji i našoj prošlosti, ali danas se to promijenilo. Danas se tamo pišu knjigu od prije mjesec danas, tamo je arhiva Haškog tribunala iz kojeg će se crpiti historija ovih prostora i pisati o veličanstvenoj historiji Bosne i Hercegovine. Bit će tu riječi o vašim očevima, vašim sinovima, vašim komšijama koji braniše ovu zemlju kako narod kaže ‘kad zemlja biješe tvrda, a nebo visoko’ – kazao je između ostalog akademik Ganić koji je uputio čestitke načelniku Hadžibajriću na predstavljenim projektima. “Posebno spominjem onoga koji je bio tu i kada je trebalo braniti Bosnu i Hercegovinu i danas kada je tu da je gradimo, a to je načelnik Hadžibajrić - poručio je Ganić.\nStari GradSarajevopodzemna garaža\nZa 2. i 3. mart izdato narandžasto upozorenje zbog jakih udara vjetra


Nanukove rezy - Recepti.com\nPrezle natopite sa vinom i ostavite tako da odstoje par sati. Zatim umutimo mikserom 5 belanaca sa šećerom, dodadomo u to 7 žumanaca i mutimo da se masa izjednači. Natopljene prezle pomešajte sa mlevenim orasima pa sve uspite u umućena jaja, promešajte varjačom, izlijte u namašćenu tepsiju i stavite da se peče na 180 stepeni oko 15-20 minuta. Pečen patišpanj ostavite da se ohladi i samo nožem odvojte blago ivice testa od tepsije radi kasnijeg lakšeg sečenja.\nU malo hladnog mleka uspite šećer, vanilin šećer, gustin i brašno i sve dobro izmutite da bude rastvoreno, pa uspite u preostalo mleko koje ste zagrejali do vrenja, i mešajte dok se fil sasvim ne skuva. Vodite računa da stvarno budete tih 20-tak minuta uz ringlu, jer fil ne sme da zagori niti da se stvaraju grudvice. Ovo je dosadno, ali neophodno.\n200 g čokolade za kuvanje otopite u šerpici sa dve kašike masti. Toplu glazuru prelijte preko kolača i vratite u frižider da se stegne. Prijatno.


HOROR: Brat silovao maloletne sestre | Mondo Portal\nKikinda Brat osumnjicen za silovanje maloletnih sestara\n30. maj, 20:19\nHOROR: Brat silovao maloletne sestre 6 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n25.12.2015. / 11:01\nHOROR: Brat silovao maloletne sestre\nIzvor mondo.rs 25.12.2015. / 11:01\nKikindska policija je podnela krivičnu prijavu protiv J.L. (21) iz Srpskog Krstura kod Novog Kneževca, osumnjičenog za rodoskrnavljenje.\nPolicija ga tereti da je ove godine više puta silovao svoje dve maloletne sestre, stare 13 godina i 14 godina, piše "Informer".\nOsumnjičeni je saslušan u policiji i priznao je stravičan zločin, a tereti se za krivično delo rodoskvrnjenje.\nOd šest meseci do pet godina\nPo Krivičnom zakonu Republike Srbije, punoletno lice koje obljubi maloletnog srodnika po krvi u pravoj liniji (sa maloletnim bratom, odnosno sestrom), kazniće se zatvorom od šest meseci do pet godina.\n"Odmah je priznao sve za šta je osumnjičen i do detalja je opisao kako se iživljavao na mlađim sestrama. Tokom razgovora sa policijskim inspektorima izrazio je žaljenje i pokajao se. Bilo je mučno slušati njegovo svedočenje", kaže izvor blizak istrazi.\nKlupko je počelo da se odmotava nakon što je 14-godišnja devojčica prelomila i odlučila da prijavi brata nasilnika.\n"Nije više mogla da podnese bratovljevo iživljavanje i poverila se školskom psihologu. Odmah su alarmirane sve nadležne ustanove, uključujući i policiju. Pritisnut onim što je ispričala njegova sedam godina mlađa sestra, J. L. nije imao kud i odmah je progovorio", naveo je izvor.\nIstraga je pokazala da je nasilnik napastvovao sestre kad god bi se napio, a ponekad bi ih zlostavljao obe iste večeri.\n"U pitanju je socijalno ugrožena porodica. Devojčice su jedno vreme bile smeštene u hraniteljskoj porodici. Potom su svojevoljno napustile hranitelje i vratile se roditeljima i starijem bratu. Onda je za njih dve tek nastao pakao. Imaju još jednu sestru koja je udata", kaže izvor za "Informer".\nsilovanje zlostavljanje kikinda policija brat sestra maloletnica maloletnici\n28.12.2015. / 19:51\nna trg obesiti odma\n26.12.2015. / 19:59\nKako je moguce da se za silovanje maloletnice dobija tako malo zatvora! Nije ovde samo rec o obljubi, vec o silovanju!\n26.12.2015. / 13:10\nLabilan je Srpski zakon,doživotna robija!\nUpravo gledate "Gradićemo i brzu prugu do Niša, podižemo jug Srbije" 7 Info video Pre 8 h Predsednik Aleksandar Vučić izjavio je danas da će se graditi i brza pruga od Beograda do Niša, kako bi se dodatno...\nUpravo gledate Vučić: Ovo su revolucionarne stvari, ljudi ne veruju dok ne vide 5 Info video Pre 8 h Stvari poput izgradnje pruga su ono što ostaje iza vas, gotovo revolucionarne stvari, u koje ljudi ne veruju dok ih...\nUpravo gledate Kamere u Beogradu: Da li ste spremni da slobodom platite za bezbednost? 30 Viral Pre 16 min Video nadzor u Beogradu je upravo postao inteligentan. Više vas ne vidi samo kao čoveka na ulici već kao osobu sa...


Seosko domaćinstvo sa kućom 59 m² i pomoćnim objektima, 39,73 ara, Obrenovac, Urovci – 18 500 € - Agencija Kvadrat - Obrenovac - Agencija Kvadrat – Obrenovac\nSeosko domaćinstvo sa kućom 59 m² i pomoćnim objektima, 39,73 ara, Obrenovac, Urovci – 18 500 €\nObrenovac - Urovci, Srbija 1745\nProdaja - 18500 €\nNa prodaju seosko domaćinstvo sa kućom površine 59 m², još jednom kućom starije gradnje površine 59 m² i svim pomoćnim objektima potrebnim za jedno...\nNa prodaju seosko domaćinstvo sa kućom površine 59 m², još jednom kućom starije gradnje površine 59 m² i svim pomoćnim objektima potrebnim za jedno seosko imanje (štala, magaza, pomoćni objekti za poljoprivrednu mehanizaciju) sve na placu površine 39,73 ara u mestu Urovci udaljenom oko 5,5 km od centra Obrenovca. Kuća novije gradnje od prostorija poseduje ulazni hodnik, dnevni boravak, spavaću sobu, ostavu i kupatilo, dok kuća starije gradnje poseduje dnevni boravak i dve sobe.\nDomaćinstvo je uz asfaltni put, voda je gradska, struja monofazna, a predviđa se da će u narednih godinu dana proći gradska kanalizacija, a u naredne tri godine gradsko grejanje. Poseduje tehničke mogućnosti za uvođenje kablovske televizije, interneta i fiksnog telefona. Pored gradske vode na imanju je i bunar, kao i pumpa za navodnjavanje.\nViše informacija na br. tel.: 064/ 4714 636


Kondoliza Rajs: Predsednik Džordž Buš je hteo da ovo bude moja prva stanica u Libanu\nAmerički državni sekretar Kondoliza Rajs, nenajavljeno je doputovala u Bejrut, gde je sa libanskim premijerom Fuadom Siniorom razgovarala o krizi povodom izraelske ofanzive na Hezbolah u Libanu.\n«Predsednik Buš je hteo da ovo bude moja prva stanica u Libanu, da bih izrazila našu želju da hitno utvrdimo uslove pod kojim možemo da prekinemo nasilje», rekla je državni sekretar.\nRajsova se zahvalila libanskom lideru na njegovoj «hrabrosti i postojanosti» i rekla da je vrlo zabrinuta zbog svega što izdržava libanski narod. Državni sekretar je iz Bejruta otputovala u Izrael, gde će, prema rečima američkih zvaničnika, objaviti da Sjedinjene Države obezbeđuju humanitarnu pomoć Libanu.\nKondoliza Rajs se sutra sastaje sa izraelskim premijerom Ehudom Olmertom, pre odlaska na Zapadnu obalu na razgovor sa palestinskim predsednikom Mahmudom Abasom. Potom će otputovati u Rim, na dalje razgovore o krizi sa evropskim i arapskim zvaničnicima i predstavnicima Ujedinjenih nacija.\nGeneralni sekretar Svetske organizacije Kofi Anan je izjavio da delegati na tom sastanku treba da usvoje konkretnu strategiju za prekid nasilja. Britanski premijer Toni Bler u Londonu je rekao da je situacija u Libanu katastrofalna, istakavši da se nada da će plan za prekid borbi biti obelodanjen narednih dana.


Izdvojena sredstva za nastavak polen-monitoringa u KS-u - Akta.ba\nIzdvojena sredstva za nastavak polen-monitoringa u KS-u\n13.04.2019. 11:47 / Izvor: Akta.ba\n"Nastavljamo saradnju na kontinuiranom polen-monitoringu radi blagovremenog informisanja stanovništva, prije svega alergičnih osoba kako bi mogle uskladiti svoje ponašanje boravkom na otvorenom i izbjegavati određena područja u periodima povišenih koncentracija alergena u zraku", izjavio je ministar Filipović ističući da se radi o obavezi propisanoj regulativom o zaštiti zraka.\nRezultati monitoringa mogu se pratiti na stranici Centra gdje su dostupni sedmični izvještaji o koncentracijama polena u zraku, ali i za svaki mjesec i cijelu vegetacijsku sezonu.\n"Stranica pruža podatke o koncentracijama, trendovima i povećanju polena. Tu se mogu pronaći i brošura Alergene biljke Kantona Sarajevo kao i Polenski kalendar alergenih biljaka, sa informacijama o tome koje vrste daju najviše alergenog polena, vremenskom periodu njihovog cvjetanja i polinacije, načinu suzbijanja, preventivnim mjerama u borbi protiv alergija kao i preporuke osobama koje su osjetljive na polen", navela je rukovodilac Centra Senka Barudanović.\n"Sve ove informacije dostupne su i putem mobilne aplikacije PolenKS koja se može pronaći na Play Store-u", dodala je.\nMinistarstvo prostornog uređenja KS


Tablet | SerbianForum\nDatum pokretanja 16.03.2016\nPozdrav ja inace oko windovsa i ostalog pomazem drugima ali evo sada i meni treba pomoc.Trebam savjet oko tableta kako da ga ocistim i sredim.Tablet je prilikom koristenja zakacio one blesave spamove i sad na bilo kom sajtu iskacu reklame kako to da se skloni.Ko zna neka ostavi aplikaciju ili vec sta u komentaru ispod a i svaki savjet je dobrodosao.\nPS:Hvala unaprjed za izdvojeno vrjeme.\nZoki prikaci ga USB-om na komp i preskeniraj sa AV i Malwarebytes Anti-Malware.\nReactions: CHalToN, DoMoga and zokicom\nSvaki savjet je dobrodosao ja nemam iskustva na ovu temu hvala ti.Ocekujem jos neke savjete i od drugih\nSvaki savjet je dobrodosao ja nemam iskustva na ovu temu hvala ti.\nMa nema na cemu,tu smo da se pomognemo.\nAko nekim slucajem ne uspe da ga ocisti,a trebalo bi.Skini,mali stari i besplatan program PicaView,brzo se instalira.Idi desnim klikom u eksploreru gde ti je ikonica tableta i u desnom kliku ces imati mogucnost da direktno pokrenes AV za Tablet i sigurno ga cisti.\nAndroid gotovo da nema dodirnih tacaka sa windowsima (ako izuzmemo ikone ).\nBrowser moze i sam da izbacuje reklame ako je u pitanju njegova neregistrovana verzija. Uz uslov da nisi pokupio neki virus kao sto rece jole jedino sto mozes da uradis je da instaliras i koristis "Adblock Browser for Android". Nije u pitanju Ad-On vec kompletan browser. Sam dodatak za browser postoji ali je realno neupotrebljiv.\nApropo fabrickog reseta - on ce resiti problem ali ces izgubiti sve iz telefona sto nije na memorijskoj kartici i kompletno prilagodjavanje telefona ces morati da radis ponovo.\nReactions: CHalToN, BUGILIJU, Torgandwarf i 2 ostalih\nHvala od srca drugar.\nReactions: CHalToN, jolemisa and DoMoga\ntakodje mozes i ove programe upotrebiti za ciscenje!\nTemp file cleaner!\nJunk removal tool!\nBit defender free verzija!\nReactions: CHalToN and zokicom\nMoj predlog je da za početak rutuješ tablet. Potom skini neki od uninstaller-a da pobrišeš sve nepotrebne programe sa njega, a kada to odradiš instaliraj AdAway da se rešiš dosadnih reklama.\nNaravno, prvo preporučujem da odradiš vraćanje na fabrička podešavanja.\nReactions: CHalToN, BUGILIJU, HyperActiv and 1 other person\nZoki,ako nisam okasnio,probaj CM Security.barem kod mene na tabletu radi svoj posao.


Film: Dune - pretpremijerno u Kombank Dvorani! - IT RešenjaIT Rešenja\nYou Are Here: Home » Games and movies » Film: Dune – pretpremijerno u Kombank Dvorani!\nAutor: Nebojša Rašković Datum: 13. 10. 2021. Rubrika: Games and movies | komentar : 0


Naš će rezervacijski centar provjeriti ispunjava li cijena sve uvjete i odredbe jamstva najniže online cijene. Ukoliko ispunjava sve uvjete, potvrditi ćemo vam nižu cijenu i odobriti dodatnih 5% popusta. Kontaktirajte nas na p[email protected]


Migranti spašeni sa broda Aquarius.\nNjemačka kancelarka Angela Merkel apelovala je na evropske lidere da zajednički rade na pronalaženju rješenja za nelegalnu migraciju. Ukoliko se ne postigne sporazum svih 28 članica na samitu EU koji se održava u četvrtak i petak u Briselu, njemačka kancelarka je rekla da se mora razmotriti koalicija voljnih o migrantskoj politici. Kancelarka je priznala da je eurozoni potrebna reforma.\nPronalaženje zajedničkog rješenja za migrantsku krizu, ključno je i za opstanak vladajuće koalicije u Njemačkoj budući je lider manje članice njenog bloka CDU-CSU dao rok kancelarki da do ovog samita riješi to pitanje u suprotnom bi njena vlada mogla biti uzdrmana.\nObraćajući se Bundestagu uoči odlaska u Brisel gdje je 28. i 29. juna imperativ pronaći zajedničko i održivo rješenje za novi talas migrantske krize koja je uzdrmala temlje Evrope, njemačka kancelaka Merkel je poručila:\n“Evropa se suočava sa mnogo izazova, ali ovaj o migraciji mogao bi testirati sudbinu EU. Ili ćemo uspjeti, tako da drugi u Africi vjeruju da smo vođeni vrijednostima i da vjerujemo u multilaterizam, ne unilateralizam – ili niko više neće vjerovati u sistem vrijednosti koji nas je učinio snažnima. Eto, zato je ulog tako velik.”\nNastavak nesaglasja oko migaracije unutar EU bloka može dodatno utvrditi duboke linije podjele i zaprijetiti Evropskoj uniji. Ovo pitanje kako je u obraćanju parlamentu priznala Merkel, može biti odlučujući momenat za EU. Ona sama je pod velikim pritiskom njene sestrinske bavarske Hrišćansko-socijalne unije (CSU) da postigne sporazum kojim će se spriječiti novi ulasci migranata u EU.\nMinistar unutašnjih poslova i lider CSU-a Horst Seehofer (Zehofer) kancelarki je dao rok do kraja ovog vikenda. U suprotnom će, kako je rekao početi da vraća migrante sa granice njegove savezne pokrajine Bavarije.\nIako migarantska kriza nije na nivou one koja je bila 2015., Evropski savjet je zapravo saopštio da je broj ilegalnih ulazaka opao za 96 posto u odnosu na vrhunac u oktobru 2015., ali su tenzije sa nekoliko humanitanih brodova za spašavanje izbjegicai migranata i odbijanje Italije i Malte da ih prime, ovo pitanje snažno vratili u fokus EU, naročito sa dolaskom populističko-desničarske vlade u Italiji.\nDablinski princip, da tražioci azila treba da ostanu u zemlji u koju uđu u EU - ne funkcioniše. Italija i Grčka, u koje pristaje najveći broj migranata, zahtijevaju da njihovi susjedi dijele teret. Kancelarka Merkel takođe smatra da se ovim zemljama mora pomoći po svaku cijenu:\n"Takođe ne možemo napustiti zemlje gdje svi miganti dolaze, ne možemo ih ostaviti same, jer je solidarnost u srcu protokola Dablin III. Zbog toga nam je potreban dalji razvoj. Zbog toga, ako nije moguće postići dogovor sa 28 država članica EU, onda naravno moramo razmotriti, kako možemo postići bolju regulaciju kao koalicija voljnih država", poručila je kancelarka\nI nova italijanska vlada Giuseppea Contea stavila je postizanje sveobuhvatnog EU sporazuma o migrantima i tražiocima azila kao prioritet. To pitanje je bilo od krucijalnog značaja za izbornu kampanju u martu, što je i katapultiralo lidera desničarske Lige, Mattea Salvinia na vlast. Osim u Italiji, pitanje je od krucijalnog značaja i za druge države Evrope.\nDesničarska vlada Austrije koja sljedećeg mjeseca preuzima šestomjesečno predsjedavanje EU ima takođe tvrdolinijaški stav prema migrantima, baš kao i njihovi susjedi iz Višegradske grupe, Češka, Slovačka, Mađarska i Poljska.\nOva grupa je odbila prvobitni plan EU po kojem je 160.000 migranata iz Grčke i Italije trebalo da bude raspodijeljno među ostalim i kod njih.\nPredsjednik Evropskog savjeta Donald Tusk ukazao je na činjenicu da upravo spor EU oko migranata stvara rizik od narastanja autoritarnih tenzija.\nNa suprotnoj strani od desničara je novi španski premijer lijevog centra, Pedro Sanchez, koji je u zajedničkom intervju za The Guardian, Le Monde i Frankfurter Allgemeine Zeitung, poručio da unilateralizam i zapaljiva retorika nijesu odgovor na migranstku krizu. Umjesto toga i on je pozvao na “raspodjelu odgovornosti i dijeljenje izazova".\nUoči dolaska na samit duboko podijeljenog bloka, Sanchez je poručio da EU treba da gleda na migraciju kao na zajednički problem, a ne na onaj koji pogađa samo pojedine članice bloka.\nU obraćanju Bundestagu kancelaraka Merkel je govorila i o drugim izazovima sa kojima se suočava EU poput pregovora o Brexitu, trgovinskom sporu sa SAD i pitanjima unutar eurozone.\nKako je rekla, nakon uspješnog paketa pomoći za spašaavnje EU je potrebna reforma, ali je poručila da se u eurozoni svi moju pridržavati pravila, jer neće biti Unije u dugovima. Merkel kaže i da je NATO od ključnog značaja za EU i pored tenzija sa američkim predsjednikom Donaldom Trumpom.\nTokom govora njemačke kancelarake poslanici desničarske Alternative za Njemačku (AfD) su je prekidali do te mjere da je ona u jednom trenuku prekinula sopstveni govor upadicom “Bože moj, ozbiljno!”\nPrema istraživanu njemačkog javnog servisa ARD 75 posto Njemaca podržava poziv kancelarke da se postigne evropsko rješenje za migraciju. Samo 36 posto njih dovode u pitanje to hoće li biti ona biti u stanju da osigura takav sporazum u bliskoj budućnosti.\nSveukupnu situaciju uoči sastanka lidera EU, predsjednik Evropskog savjeta Donald Tusk je ovako opisao:\n“Ulozi su veoma veliki. A vrijeme je kratko”.


Kakve posledice može da ima medijska stigmatizacija biciklista u članku “Vozači bicikala jure i ne gledaju na pešake” iz pera novinarke dnevnog lista “Politika”? Novinska kuća nije objavila reagovanje biciklističkih udruženja iz Srbije, dok novinarka u odgovoru navodi da u članku ne prepoznaje problem.\nVelika moć koju novinari i novinarke i medijske kuće imaju u XXI veku obavezuje nas da ih pozivamo na standarde etičnosti u radu, ali i na poznavanje materije o kojoj pišu. U Velikoj Britaniji ugledni list “Gardijan” i saobraćajni stručnjaci su isprovocirani napadima na bicikliste postavili pitanje doprinosa medija i novinara ovim događajima kroz negativno i jednostrano pisanje o biciklistima.\nStigmatizacija je u slučaju članka koji je objavila novinska kuća “Politika” 2. maja 2016. godine pod naslovom “Vozači bicikala jure i ne gledaju na pešake” tim teža uzevši u obzir da su upravo biciklistički aktivisti najistrajniji u Beogradu u insistiranju da se grad humanizuje, da se kvalitetno i ravnopravno uredi za sve ljude, posebno imajući u vidu i pešake. Radi se o udruženjima građana koja su po pravilu voljna za saradnju i otvoreni prema medijima i koja su upoznata sa temom. Insistiranje da se tekst reagovanja mora prepoloviti bi imalo smisla ukoliko bi se udruženja bavila objavom stavova (kao u tekstu) umesto potkrepljenom argumentacijom koja zahteva prostor. Ništa manje uverljivo nije ni naknadno objašnjenje da će nadležni možda posle ovog teksta izgraditi biciklističku stazu na Terazijama, niti da će čitaoci iz teksta (pogotovo nakon generalizujućeg naslova i emotivnog mobilisanja anegdotom sugrađanke) shvatiti da se radi o pojedinačnim slučajevima. Iz perspektive biciklista, posledice ovakvog pisanja mogu se sažeti u poznati epitaf Branka Miljkovića: “Ubi me prejaka reč”.\nU nastavku možete pročitati reagovanje 6 biciklističkih udruženja iz Srbije na članak “Politike” u celosti.\n“Smatramo da tekst pod naslovom “Vozači bicikala jure i ne gledaju na pešake” koji ste objavili u Vašem uvaženom listu 2. maja, nejasnoćom, ličnim pečatom i jednostranošću obrade teme od strane autorke doprinosi stigmatizaciji ljudi koji voze bicikl i relativizaciji potrebe da se biciklisti ravnopravno tretiraju u saobraćaju i saobraćajnoj politici. U krajnjoj instanci, stvaranje ovakvog negativnog medijskog diskursa može samo da doprinese većim rizicima u saobraćaju. Uvaženi britanski list “Gardijan” je 2015. otvoreno reagovao na pojavu fizičkih napada na bicikliste koji su, prema nekim istraživačima, ohrabreni negativnim stavovima plasiranim u medijima.\nPristrasnost u etiketiranju biciklista kao nepažljivih, nepredvidljivih i opasnih učesnika i učesnica u saobraćaju je vidljiva već u samom naslovu. Na početku teksta navedena je netačna konstatacija o ograničenju brzine kretanja, bez navođenja izvora (…na mestima gde mogu da se susretnu sa pešacima zakonom je predviđeno da se kreću brzinom pešaka, odnosno do 10 kilometara na sat). Za bicikliste na kolovozu važi opšte ograničenje brzine predviđeno na putu, a na stazama do 35 km/č. Napominjemo (u smislu obaveza, ne prebacivanja krivice) da prema važećem Zakonu o bezbednosti saobraćaja na putevima (član 96, stav 1) “pešak je dužan da preko kolovoza i biciklističke staze prelazi pažljivo i najkraćim putem, nakon što se uveri da to može da učini na bezbedan način”. Ovo u Vašem tekstu naknadno potvrđuje i Agencija za bezbednost saobraćaja.\nUdruženje biciklista Karavan Tim, Niš”\nU poslednjih dve nedelje novosadski Bike Kitchen („biciklistička kuhinja“, Bike cafe ili Culture Exchange) postali su predmet pisanja novopokrenutog portala teleprompter koji, kako se navodi na sajtu predstavlja „istraživački projekat“…


Dragan Čović – Totalno HR\nPredsjednik HDZ-a BiH Dragan Čović uoči završetka spajanja Pelješkog most poručio je kako i oni u Bosni i Hercegovini razmišljaju o ovakvim projektima te da ... Pročitaj Više\nPredsjednik HDZ-a BiH Dragan Čović ponovo se nalazi u središu mega skandala. Portal Hercegovina.info donosi ekskluzivno kako je Dragan Čović oteo gradsko Šetalište u gradu ... Pročitaj Više\nInvesticije u energetiku i infrastrukturu su strateško oružje u rukama imperijalnih sila u usponu kao što su Rusija, Kina i Turska. Koriste se za uticaj ... Pročitaj Više\nPredizborna kampanja tog maja 2018. godine još nije bila ozvaničena, ali lider bosanskohercegovačkog HDZ-a BiH Dragan Čović već je vodio bitku za novi mandat u ... Pročitaj Više\nMislim da je pitanje procedure da li će Dragan Čović, lider HDZ BiH dobiti sankcije Sjedinjenih Američkih Država. Ta inicijativa postoji. Oni sada to dosta ... Pročitaj Više


Korona virus: Sve teža situacija u Srbiji, u Moskvi počela masovna vakcinacija | Luftika\nKorona virus: U Srbiji više od 8.100 hospitalizovanih, Trampov advokat…\n„Mnogo je teži treći talas. Kada se završio drugi talas mislili smo da ne može gore. U javnosti je bilo veliko čuđenje zašto se 1. avgusta kreće sa otvaranjem nove bolnica, a sada se pokazalo koliko je to bilo spasonosno”, naglasio je Ašanin.\n„Imaćemo pred Novu godinu situaciju u kojoj će se mnogo ljudi kretati i kupovati poklone, tako da smirivanje možda možemo očekivati negde za Božić”, ocenio je Tiodorović.\n„Dok je u toku raspoređivanje vakcina ljudi treba da nastave da poštuju mere javnog zdravlja da bi svi mogli da budu zaštićeni”, rekao je Tedros.\nSenatori su u petak izglasali jednokratni porez – nazvan „milionski porez”.


POLICIJSKI ČAS I IZOLACIJA BEOGRADA? VESIĆ PRETI; Da se mart ne ponovi... - Naša Borba\nPOLICIJSKI ČAS I IZOLACIJA BEOGRADA? VESIĆ PRETI; Da se mart ne ponovi…\nVesić o Beogradu kao žarištu\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić izjavio je danas da je Beograd ponovo najveće žarište korona virusa u Srbiji i apelovao na građane da se pridržavaju epidemioloških mera.\nVesić je za TV Pink rekao da je od 111 novozaraženih u Srbiji, 40 odsto u Beogradu, odnosno da je od ukupnog broja testiranih, 4,3 odsto u Beogradu.\nOn je dodao da će danas zasedati Krizni štab i apelovao na građane da se pridržavaju svih epidemioloških mera kako „ne bismo upropastili ono što smo učinili prethodnih meseci, kada je Srbija bila jedna od zemalja s najmanje novozaraženih“.\nVesić je naglasio da maske treba nositi u javnom prevozu, tržnim centrima i svim drugim zatvorenim prostorima.\n„Nekoliko je dana je bilo hladnije, bašte nisu radile i ovo što se dešava je posledica da se maske nisu nosile u zatvorenim prostorima. Molim i apelujem na sve Beograđane i Beograđanke, na zaposlene u radnjama, nosite maske u zatvorenim prostorima. To je jedini način da se zaštitimo od epidemije, da ne dođemo u situaciju u kojoj smo bili u junu ili martu i da ponovo svako zna nekog ko je pozitivan na kovid 19“, rekao je Vesić.\nn je dodao da će Beograđani, ukoliko se budu poštovale mere, uspeti da izađu iz ove situacije na najbolji mogući način i da dočekaju vakcinu koja će omogućiti da se trajno zaštitimo od virusa.\nVesić je naglasio da je juče počela vakcinacija protiv sezonskog gripa, koja može da se primi u svim domovima zdravlja.\n„U Skupštini Grada juče su se vakcinisali svi koji su želeli“, rekao je Vesić i apelovao na građane da prime tu vakcinu.\nOn je naglasio da vakcina protiv gripa ima dovoljno.\n„Trudili smo se svih ovih meseci da omogućimo da rade ugostiteljski objekti, da radi privreda, da ljudi zarađuju, da život teče normalno i da se istovremeno zaštiti zdravlje stanovništva“, rekao je Vesić.\nOn je istakao da dolazi vikend, kada se ljudi ponašaju opuštenije, i pozvao građane da budu disciplinovani.\n„Mi smo noćas kontrolisali nekih 80 objekata, manje više se primenjivale mere, ali postoje određeni restorani i gosti koji ne žele da primenjuju mere. Molim da se ponašamo odgovorno ovog vikenda jer kako se budemo ponašali ovog vikenda, takva će nam epidemiološka situacija biti u ponedeljak, utorak i sredu“, naglasio je Vesić.\nOn je dodao da ako građani budu odgovorni, sačuvaće se životi i zdravlje ljudi i život će nastaviti da normalno teče.\nUpitan da li ako dođe do povećanja broja zaraženih može da se očekuje ponovno uvođenje vanredne situacije ili vanrednog stanja u Beogradu, Vesić je rekao da to nije tema koja je na dnevnom redu.\n„U ovom trenutku je dovoljno da se svi držimo epidemioloških mera“, poručio je Vesić i kao primer pridržavanja mera naveo škole u kojima je zabeležen samo jedan slučaj prenošenja sa jednog na drugog učenika, prenosi Tanjug.\nPrethodni tekstSTANIMO UZ SRBIN INFO: Veliki protest, PODIGNIMO GLAS!\nSledeći tekstKRIZNI ŠTAB ZASEDA: Sve po planu, SRBIJA POD KATANAC?


NATO je sredstvo spoljne politike SAD i sa njima povezanih zapadnih sila - Sve o Srpskoj\nNATO je sredstvo spoljne politike SAD i sa njima povezanih zapadnih sila\nODKB STRIKTNO POŠTUJE SUVERENITET I SVOJIH ČLANICA I DRUGIH DRŽAVA\nKao što je istakao prvi generalni sekretar NATO pakta, Ismej Hejstings, pravi zadatak saveza jeste da drži Ruse vani, Amerikance unutra a Njemce poslušnim. Jednostavnije rečeno, zadatak Alijanse jeste da održava konstantnu napetost između Rusije i zemalja Evrope kako bi se ograničio ili u potpunosti prekinuo svaki vid saradnje\nDvostruki standardi korišćeni tokom djelovanja NATO pakta postali su očigledni već prilikom prvog napada koji je NATO pakt izvršio, odnosno kampanje bombardovanja položaja Vojske Republike Srpske u toku građanskog rata u BiH\nZaštita demokratije i zapadnih vrijednosti te očuvanje strateške ravnoteže u Evropi su bili ništa drugo do slogani pod čijom maskom je NATO pakt prerastao iz političko-odbrambenog saveza i mehanizma američkog uticaja u sredstvo za širenje dominacije i nasilno uklanjanje protivnika sa globalne političke scene\nZa razliku od NATO zemalja gdje je zapravo liberalna demokratija ideološka poveznica i motivator za izvođenje napada van teritorije saveza, ODKB-a nema sličnu ideološku motivaciju sem poštovanja principa suvereniteta\nODKB, zasnovan na principu poštovanja suverenosti, predstavlja u ovome pogledu jasnu suprotnost Sjevernoatlantskom savezu te izranja kao šablon za stvaranje sličnih organizacija u budućnosti\nAutor: Ljubiša MALENICA, politikolog\nOD TRENUTKA svog osnivanja pa sve do početka 21. vijeka Sjeveroatlantski pakt je prošao kroz značajan preobražaj.\nU toku ovog procesa, osnovna svrha pakta je promjenjena i gdje je savez nekada postojao kao istovremeno i odbrambena i politička struktura, raspadom Sovjetskog Saveza početkom devedesetih godina 20. vijeka NATO je počeo svoju transformaciju u sredstvo spoljne politike, prvenstveno Sjedinjenih Država, ali i drugih velikih sila unutar saveza koje su djelile interese i ciljeve Vašingtona.\nU kratkom članku pod nazivom „NATO’s Purpose After the Cold War” (Svrha NATO-a nakon Hladnog rata) autor navodi tri razloga za opstanak alijanse nakon što je SSSR nestao sa međunarodne scene. Kao prvi razlog se navodi nevoljnost velikog broja političkih aktera, kako s jedne tako i sa druge strane Atlantika, da jednostavno raspuste NATO i okončaju njegovo postojanje.\nSamo nekoliko dana prije pada Sovjetskog Saveza, u novembru 1991. godine, šefovi vlada i država zemalja članica NATO-a su usvojili novi strateški koncept Alijanse, pri čemu je u okviru ovog koncepta posebno naglašena potreba za „očuvanjem strateške ravnoteže u Evropi“.\nOvde je neophodno primjetiti da pitanje u odnosu na koga je NATO trebao da očuva stratešku ravnotežu u Evropi ostaje otvoreno. Moć Sovjetskog Saveza je nestala njegovim raspadom a novonastale nezavisne države nisu predstavljale nikakvu prijetnju tadašnjem evropskom poretku, pa čak ni Ruska Federacija kao najveća i najsnažnija država nastala krahom SSSR-a.\nŠtaviše, države koje su oformljene iz ruševina Sovjetskog Saveza su bile i više nego voljne da se pridruže tadašnjoj Evropskoj zajednici i NATO-u. Opasnost koja bi zahtjevala stalno očuvanje strateške ravnoteže nije postojala, kao ni sama ravnoteža. Istorijska događanja u tom trenu su odlučno prevagnula u korist Sjedinjenih Država i Zapada.\nU okviru sljedećih par decenija i nekoliko rundi proširenja NATO saveza duboko u bivšu sovjetsku teritoriju, jedini način na koji se može tumačiti fraza „očuvanje strateške ravnoteže u Evropi“ jeste kao izgovor za očuvanje saveza i njegovo korištenje za postepeno širenje ka granicama Rusije.\nNATO pakt je uvijek, bez obzira na stepen ispoljavanja ove karakteristike, ostao sredstvo putem kojeg se Bijela kuća mješala u odnose evropskih država te kojim je usmjeravala razvoj i akcije evropske politike u smjeru koji je odgovarao interesima Sjedinjenih Država.\nStoga treba imati na umu da pristupanje Sjevernoatlantskom savezu ne podrazumjeva samo priključenje vojnom savezu već i političko prilagođavanje interesima vodećih država Alijanse.\nKao što je istakao prvi generalni sekretar NATO pakta, Ismej Hejstings, pravi zadatak saveza jeste da drži Ruse vani, Amerikance unutra a Njemce poslušne. Jednostavnije rečeno, zadatak Alijanse jeste da održava konstantnu napetost između Rusije i zemalja Evrope kako bi se ograničio ili u potpunosti prekinuo svaki vid saradnje, što bi samo ojačalo američku poziciju na evropskom tlu.\nDrugi razlog opstanka alijanse jeste činjenica da je „NATO evoluirao u zajednicu istomislenih država koja je spremna da zaštiti slobodu, zajedničko kulturno nasljeđe i civilizaciju zemalja članica, zasnovanu na principima demokratije, ličnih sloboda i vladavine zakona. Tokom vremena NATO je prerastao iz saveza prvenstveno posvećenog zaštiti svojih članica od vojnih prijetnji ili napada u primarni institucionalizovani izraz transatlantske zajednice država i zapadnih vrijednosti koje su ih istovremeno i definisale i ujedinjavale.“\nKao što je već ranije istaknuto, pristupanje NATO paktu ne podrazumjeva samo prihvatanje vojnog saveza i principa kolektivne bezbednosti već i prilagođavanje sopstvenog političkog sistema, identiteta i kulturnog miljea onome koji je dominantan unutar saveza.\nKao što je autor citiranog članka i više nego jasno istakao, to su zapadne vrijednosti transatlantske zajednice država. Za drugačije nema mjesta. Iako bi se svakako mogli složiti, samo površno, da su carstva, kao politička realnost, stvar prošlosti, neophodno je primjetiti imperijalistički jezik i manir koji su iskorišćeni prilikom prvobitnog nastanka citata iznad.\nPodjela na „nas“ i „njih“ je jasna. Ono što smo „mi“ je definisano kroz isključivost zapadnih vrijednosti i transatlantske zajednice država. Ko su oni drugi u okviru ovakve retorike i nije toliko bitno, oni su prije bili a i sada su ostali „varvari“, ne zbog stvarne manjkavosti i neljudskosti njima autohotnih sistema već upravo zbog njihove, iako djelimične, različitosti.\nAmerički imperijalizam, kao jedan od temelja onoga što autor članka naziva zajednicom transatlantskih država i zapadnih vrijednosti, može se predstaviti i kao koncept američke izuzetnosti. Sa ovim konceptom, neraskidivo su povezane ideje da je istorija Sjedinjenih Država jedinstvena u svojoj različitosti od istorije drugih država te da su Sjedinjene Države imaju misiju transformacije svijeta. Iz svega spomenutog proizilazi finalna ideja superiornosti SAD-a nad drugim nacijama svijeta upravo zbog svoje misije i istorijskih okolnosti svoga nastanka i razvoja.\nKombinacijom poziva na zaštitu ljudskih prava i ideologijom američke izuzetnosti, Sjedinjene Države su u više navrata, koristeći NATO kao platformu za djelovanje i ostvarenje svojih interesa, napadale suverene zemlje uzrokujući ogromnu materijalnu štetu i odnoseći ljudske živote.\nDvostruki standardi korišćeni tokom djelovanja NATO pakta postali su očigledni već prilikom prvog napada koji je NATO pakt izvršio, odnosno kampanje bombardovanja položaja Vojske Republike Srpske u toku građanskog rata u BiH.\nSvaku sljedeću agresiju pratila je kombinacija laži kojima se sam napad opravdavao, kao što je navodno postojanje oružja za masovno uništenje u Iraku, te dvostrukih aršina primjenjenih na aktere na tlu, kao što je bio slučaj sa Srbima i Albancima na Kosmetu.\nU svojoj suštini, NATO pakt je danas obilježen svojom agresivnom politikom, prvenstveno ka Rusiji i Kini, no i svim drugim državama koje na ovaj ili onaj način odbijaju potpuno da se povinuju američkom diktatu, te američkim imperijalizmom koji mu služi kao pokretačka ideologija.\nTreći razlog opstanka Alijanse, naveden u tekstu, odnosi se na opstanak ogromne birokratije koja je pratila nastanak i razvoj pakta i koja je, kao što autor navodi, odgovorila na nestanak SSSR-a prilagođavanjem svoje misije i strukture novonastalom okruženju.\nŠtaviše, autor jasno ističe da je „Alijansa bila u potrazi za novim misijama kako bi zadržala relevantnost“. Iz ovoga možemo zaključiti da NATO pakt nije opstao jer je bio neophodan već jer je veliki broj osoba, neke od njih izuzetno uticajne, prepoznalo ličnu korist od nastavka postojanja vojnog saveza koji je izgubio smisao, na šta ukazuje posljednja rečenica prethodnog pasusa.\nAlijansa je bila u potrazi za novim misijama kako bi zadržala relevantnost, iz čega logično proizilazi postojanje stvarnog stanja ograničenog značaja i upitne svrhe.\nZaštita demokratije i zapadnih vrijednosti te očuvanje strateške ravnoteže u Evropi su bili ništa drugo do slogani pod čijom maskom je NATO pakt prerastao iz političko-odbrambenog saveza i mehanizma američkog uticaja u sredstvo za širenje dominacije i nasilno uklanjanje protivnika sa globalne političke scene.\nPored agresivne transformacije vojnih sposobnosti saveza, njegov aspekt mehanizma putem kojeg je Vašington ostvarivao uticaj na evropske poslove je dalje razvijen u alatku za održavanje stalnih tenzija između Moskve i drugih evropskih prestonica, te podsticanje rusofobije širom Evrope.\nFAZNI RAZVOJ ODKB-A\nS druge strane, nakon što je pao SSSR i Varšavski pakt je zvanično raspušten u julu 1991. godine. Uprkos svim problemima sa kojima su se susrele novonastale države postsovjetskog prostora, već 15. maja 1992. godine oformljen je osnivački akt Dogovora o kolektivnoj bezbjednosti. Ipak, biće potrebno više od deset godina kako bi unutrašnja struktura ODKB bila u potpunosti oformljena te kako bi organizacija poprimila svoj trenutni oblik.\nRazvoj ODKB-a se odvijao u više faza.\nPrvobitnom dogovoru iz 1992. pristupilo je šest bivših komunističkih država: Ruska Federacija, Jermenija, Kazahstan, Uzbekistan, Kirgistan i Tadžikistan. Ubrzo potom pridružile su im se Gruzija, Azerbejdžan i Bjelorusija. Ugovor je stupio na snagu 20. aprila 1994. da bi 1999. šest od devet originalnih članica potpisalo Protokol o produžavanju Dogovora o kolektivnoj bezbjednosti. Azerbejdžan, Gruzija i Uzbekistan odustali su od daljeg učešća u radu DKB-a. 14. maja 2002. godine na sjednici DKB-a u Moskvi odlučeno je da se pristupi transformaciji Dogovora o kolektivnoj bezbjednosti u potpuno oformljenu međunarodnu organizaciju.\nU oktobru iste godine, u Kišinjevu, zemlje članica KDB-a su potpisale Povelju Organizacije dogovora o kolektivnoj bezbjednosti i Sporazum o zakonskom statusu ODKB-a. Potpisani dokumenti su stupili na snage 18. septembra 2003. Finalna etapa u razvoju ODKB-a završena je 2. decembra 2004. godine kada je Generalna skupština Ujedinjenih nacija usvojila rezoluciju kojom je Organizaciji dogovora o kolektivnoj bezbjednosti dodjeljen status posmatrača pri UN-u.\nOsnovni ciljevi na kojima počiva ODKB su jačanje bliskih i sveobuhvatnih odnosa između zemalja članica u spoljnoj politici, vojnoj i vojno-tehničkoj sferi, borbi protiv međunarodnog terorizma, osiguranju nacionalne i kolektivne bezbednosti, borbi protiv međunarodnog kriminala i nezakonitih migracija te u oblasti sajber bezbednosti. Za razliku od NATO pakta, ODKB se susretao sa više izazova prilikom svog razvoja. Jedan od prvih problema se javio iste godine i kada je početni DKB potpisan. Uslijed nestabine političke situacije u Tadžikistanu se rasplamsao građanski rat.\nRat je trajao sve do 1997. godine a kao jedan od glavnih razloga napuštanja pakta, Gruzija, Uzbekistan i Azerbejdžan su istakli nesposobnost DKB-a da osigura mir na teritoriji zemalja članica, iako je takva kritika bila neosnovana s obzirom da je DKB, odnosno ODKB, bio i ostao savez zasnovan na principu kolektivne odbrane bez ovlašćenja da se upliće u unutrašnja politička pitanja zemalja članica. Zbog ovako definisanog pakta, ODKB nije bio ni u mogućnosti da se aktivnije angažuje u rat za Nagorno-Karabah ili pak u sukobima u Gruziji. U ovim početnim fazama razvoja, ODKB je bio posvećen isključivo suprotstavljanju prijetnji od strane drugih država, no ne i nedržavnih aktera što je imalo za posljedicu nemogućnost pružanja pomoć Uzbekistanu koji je to očekivao u svojoj borbi sa islamističkim elementima.\nPrilikom poređenja NATO pakta i ODKB-a prosto je upasti u zamku poistovjećivanja dva saveza.\nRazlike u pogledu temelja na kojima su obje organizacije nastale su minorne, no postoje dvije bitne karakteristike koje su prisutne isključivo unutar ODKB-a u odnosu na NATO alijansu, ali i druge zapadne organizacije. Prvi faktor jeste jaka privrženost zemalja članica ODKB-a svome suverenitetu praćena nedostatkom volje da određene elemente dotičnog suvereniteta prenesu na supranaconalne strukture. Drugi faktor jeste nepostojanje zajedničke ideologije za zemlje članice ODKB-a.\nZa razliku od NATO zemalja gdje je zapravo liberalna demokratija ideološka poveznica i motivator za izvođenje napada van teritorije saveza, ODKB-a nema sličnu ideološku motivaciju sem poštovanja principa suvereniteta.\nIz gore navedenih faktora može se zaključiti da manjak rezultata ODKB-a ne proizilazi iz loših ili nepostojećih tehničkih i logističkih uslova već iz nedostatka političke volje. Iako ovo može izgledati kao sistem upitne funkcionalnosti, prednosti se ogledaju upravo u istaknutim faktorima, poštovanju suvereniteta kako zemalja članica ODKB-a tako i drugih država, te nedostatku zajedničke ideološke platforme koja bi, kao u slučaju NATO pakta, mogla biti zloupotrebljena da se postignu specifični politički ciljevi jedne ili više zemalja članica.\nI pored istaknutih faktora, neophodnost postojanja određenih zajedničkih snaga koje bi služile kao odgovor spoljnim prijetnjama, prvenstveno onim iz Avganistana, krunisana je 2001. godine nastankom Zajedničkih snaga za brzo djelovanje (Collective Rapid Deployment Forces-CRDF). Iako su nastale kao trenutno prilagođavanje političkim okolnostima, Zajedničke snage za brzo djelovanje su od samog početka bile zamišljene kao jedinica isključivo za borbu protiv terorista i drugih nedržavnih aktera.\nZasedanje Saveta za kolektivnu bezbednost ODKB, Moskva, 21. decembar 2015.\nOve snage svake godine provode zajedničke vježbe što je dovelo do smanjenja terorističkih aktivnosti u centralnoazijskom regionu. S obzirom na ranije spomenutu opasnost od Islamske države i drugih terorističkih elemenata u Avganistanu, operacije 4.000 vojnika Zajedničkih snaga za brzo djelovanje će biti prvenstveno usmjereni protiv ove prijetnje. Članice ODKB-a su 2009. godine odlučile da osnuju još jedan vid zajedničkih snaga nazvane Zajedničke snage za brzi odgovor. Sačinjene od kontigenata iz svih zemalja članica, ove snage broje 20.000 vojnika i opremljene su za čitav niz operacija, počevši od borbe protiv terorizma, ekstremizma, trgovine drogom i organizovanog kriminala pa do vojne agresije, kriznih stanja i prirodnih nepogoda. Jedini izuzetak u okviru nadležnosti ovih snaga jesu međudržavni sukobi.\nZajedničke snage za brzi odgovor čine 98. Gardijska vazdušno-desantna divizija i 31. Gardijska vazdušno-napadačka brigada iz Rusije, 37. vazdušno-napadačka brigada i bataljon mornaričke pješadije iz Kazahstana, brigada Specnaza iz Bjelorusije, te po jedan pješadijski bataljon iz Jermenije, Kirgistana i Tadžikistana. U slučaju potrebe za mirovnim snagama, ODKB ima na raspolaganju mirovni kontigent sačinjen od 4.000 vojnika osnovan 2011. Ove snage mogu biti raspoređene pod mandatom UN-a ili mandatom samog ODKB-a u zemljama članicama. Osnivački dokumenti ODKB-a ističu da će organizacija uzeti učešće samo u klasičnim mirovnim operacijama ali ne i u operacijama „nametanja mira“.\nIako površnom posmatraču može izgledati da ODKB postoji samo forme radi, postoji čitav niz operacija koje snage u okviru organizacije sprovode već dugi niz godina. Jedna od ovih operacija je „Kanal“ koja se izvodi od 2003. godine s ciljem presretanja pošiljki narkotika. Prepoznata i visoko ocjenjena od strane UN-a, ova operacija je privukla značajan broj posmatračkog osoblja iz različitih zemalja svijeta kao što su Bolivija, Kina, Kolumbija, Finska, Iran, Italija, Pakistan, Poljska, Ukrajina, Španija, pa i Sjedinjene Države.\nZajedno sa ovom operacijom, svake godine se izvode operacije „Nelegal“, koja ima za cilj onemogućavanje nelegalne migracije i razbijanje lanaca krijumčara ljudima te „Proksi“ koja cilja obaranje i zatvaranje internet stranica koje sadrže i šire islamističke i ekstremne sadržaje.\nPovoljna nabavka ruske vojne opreme te profesionalno obrazovanje u zemljama članicama organizacije su logističke prednosti njenog postojanja kojima sa dodatno povećava povezanost i lakoća zajedničkog izvođenja operacija.\nUprkos potencijalu koji je očigledan, ODKB se nije profilisao kao organizacija poznata po svojim vojnim operacijama, iako su zemlje članice učestvovale u humanitarnim misijama u Abhaziji te tokom građanskog rata u Tadžikistanu, ali pod zastavom Zajednice nezavisnih država, dok su u Južnoj Osetiji i Transnistriji bile pristune na osnovu multilateralnih dogovora.\nJedan od razloga, pored ranije navedenih faktora specifičnih za ODKB, jeste i činjenica da je organizacija propustila nekoliko prilika za djelovanje i sticanje iskustva, pri čemu se kao najznačajniji događaji ističu revolucija u Kirgistanu 2005. te etnički sukobi u južnom Kirgistanu tokom 2010. Listi možemo dodati još i nemire u kazahstanskom Žanaozenu te sukobe u Gornjem Badahšanu jula 2012. u Tadžikistanu.\nDa bi se razumjela neaktivnost organizacije kada se govori o unutrašnjim pitanjima zemalja članica, pored već spomenute neophodnosti postojanja političke volje za djelovanjem, mora se iznova obratiti pažnja na princip suverenosti koji članice ODKB-a smatraju izuzetno bitnim. Ovaj princip je, u okvirima organizacije, očuvan putem mehanizma formalnog zahtjeva kojim se ugrožena zemlja članica mora obratiti ODKB-u kako bi se stekli uslovi za početak zajedničke operacije.\nZemlje članice organizacije se nikada formalno nisu obratile ODKB-u birajući radije da sopstvenim mehanizmima rješavaju unutrašnja pitanja. Jedini izuzetak se desio tokom revolucije u Kirgistanu kada je revolucionarna vlada poslala zahtjev za kolektivnu pomoć, iako je i ovaj put zahtjev bio upućen Rusiji, a ne ODKB-u.\nPoučen iskustvima ovih sukoba, ODKB je do određene mjere prilagodio svoj stav prema unutrašnjim sukobima koji često mogu biti izazvani djelovanjem spoljnih aktera. U skladu sa ovim, generalni sekretar ODKB-a je istakao da će u slučaju zbacivanja legitimne vlasti, organizacija pomoći de facto a ne de jure vlastima da povrate stabilnost u zemlji. U svjetlu ove izjave treba posmatrati i nedostatak odgovora na zahtjev upućen od strane revolucionarne vlade u Kirgistanu.\nPored svega navedenog, interes za rad ODKB-a postoji i van neposredne regije gdje su zemlje članice ove organizacije mahom geografski smještene.\nNaime, 2013. godine Srbija i Avganistan su dobili status posmatrača. Uslijed nestabilne situacije u Avganistanu, zemlji gdje građanski rat tinja već više godina, postoji mogućnost da će Turkmenistan i Uzbekistan preispitati svoj odnos prema ODKB-u s obzirom da obje zemlje djele granicu sa Avganistanom te da su suočeni sa opasnošću od terorističkih napada. U junu 2018. turkmenistanski pogranični punktovi su napadnuti iz pravca Avganistana pri čemu je ubijeno osam turkmenskih graničara.\nTabla sa natpisom „Dobrodošli u Avganistan“ u gradu Hairatanu na granici između Avganistana i Uzbekistana\nStanje na granici Avganistana i Uzbekistana nije bolje, posebno ako se uzme u obzir približavanje talibana važnom transportnom centru Hairatanu koji se nalazi na obalama Amu Darje, zvanične granice između dvije države. Pad Hairatana u ruke talibana bi znatno pogoršao stanje trenutne avganistanske vlade s obzirom da značajne kopnene rute prolaze kroz ovaj grad i spajaju ostatak države sa susjednim zemljama i dalje.\nKao što se može primjetiti, čak i unutar Uzbekistana, koji je u dva navrata bio dio ODKB-a i ostao upamćen kao težak i tvrdoglav član, postoje težnje da se preispita odnos prema ODKB-u te mogućnost ponovnog pridruženja.\nStanje u Avganistanu predstavlja problem kako za Rusiju tako i za Kinu. Problem postaje time značajniji kada se uzme u obzir činjenica da nakon poraza u Siriji, teroristi Islamske države premještaju polje djelovanja u sam Avganistan.\nPrema određenim navodima, do 2012. godine se vode pregovori sa Egiptom o mogućem priključenju dotične države ODKB-u, dok je generalni sekretar saveza, Nikolaj Borduža već 2007. otvoreno pozvao Iran da se priključi organizaciji ističući „da je ODKB otvorena organizacija, te da ako Iran podnese zahtjev za članstvo u skladu sa našom poveljom, mi (ODKB) ćemo razmotriti prijavu.“\nNakon razvoja situacije u Siriji i konačnog sloma islamista, postoji mogućnost da bi i Sirija mogla razmotriti priključivanje ODKB-u, iako nikakvih zvaničnih naznaka takvog postupka još uvijek nema.\nODKB zajedno sa Šangajskom organizacijom za saradnju predstvalja ključni faktor za izgradnju bezbednosnog sistema u velikom Evroazijskom prostoru, pri čemu postoje moguće naznake da će u budućnosti dvije organizacije biti spojene unutar jednog okvira.\nPoredeći NATO savez i ODKB stiče se utisak da dvije organizacije nemaju mnogo dodirnih tačaka putem kojih bi se izvršilo poređenje, i takav utisak je u potpunost ispravan. Nešto više od površnog poređenja dva vojna saveza je izuzetno teško, ako ne i nemoguće, s obzirom da se oni razlikuju u svojoj suštini, odnosno u principima koji ih vode.\nTvrditi da je ODKB nefunkcionalan i neuspješan vojni projekat je zamka u koju upadaju zapadni analitičari kada sa pozicija trenutne koncepcije NATO pakta vrše procjenu Organizacije dogovora o kolektivnoj bezbjednosti. Stavljanje naglaska na suverenitet, kako država članica tako i drugih država, zapravo iznova utvrućuje princip suverenosti kao dio međunarodnog prava i zahtjeva njegovo poštovanje, što je NATO alijansi već dugo vremena stran koncept.\nNedostatak zajedničke ideologije, sem poštovanja suvereniteta, može se posmatrati kao negativan faktor ako posmatrač želi da promjeni organizaciju iz vojnog saveza sa jasno definisanim ciljem u mehanizam podložan onoj sili koja je originalni tvorac „zajedničke“ ideologije.\nNa primjeru NATO alijanse, od prvih intervencija u Republici Srpskoj pa sve do rata u Siriji, možemo opaziti kako je ideološka podloga NATO pakta, odnosno njegove vodeće zemlje, Sjedinjenih Država, postala platforma za opravdavanje agresije na suverene zemlje i pružanje pomoći terorističkim organizacijama.\nIskustvo međunarodnih intervencija u Avganistanu, Libiji, Iraku i drugdje, vođenih od strane samih Sjedinjenih Država ili pod okriljem NATO pakta, pokazuje da vojna intervencija obilježena munjevitim napretkom i brzim uništavanjem protivnika pruža ograničen i izuzetno kratkoročan uspjeh s obzirom da je za istinski oporavak zemlje neophodno ulaganje velike količine sredstava, izgradnja državnog sistema i stvaranje infrastrukture, svih onih elemenata koji obično bivaju teško oštećeni ili uništeni u potpunosti prilikom vojne intervencije.\nŠtaviše, dugotrajnost i neminovna sporost obnove samo povećava faktor nestabilnosti i može poslužiti kao okidač za dalju radikalizaciju i podjelu društva te pojavu nasilja.\nUpravo je zanemarivanje principa suverenosti od strane Zapada kroz intervencije NATO-a dovelo do povećanja nestabilnosti i pojave novih terorističkih i islamističkih grupacija.\nODKB, zasnovan na principu poštovanja suverenosti, predstavlja u ovome pogledu jasnu suprotnost Sjevernoatlantskom savezu te izranja kao šablon za stvaranje sličnih organizacija u budućnosti. Koncept na kojem je zasnovan NATO pakt, sa posebnim naglaskom na transformaciju nakon pada SSSR-a, pokazao se kao potpuno necivilizovan, neodgovarajući savremenim uslovima i destabilizujući na globalnoj sceni.\nNegativne posljedice ovoga modela su očigledne u toj mjeri da pred kraj druge decenije 21. vijeka i same članice Alijanse dovode u pitanje njenu svrhu i smisao.\nTagoviZapad NATO ODKB SAD


Vodostaji svih rijeka u Krajini u porastu: Nivo Une 64 centimetara, Sane 215 centimetara\n/ Izaberi grad / Bihać / Vodostaji svih rijeka u Krajini u porastu: Nivo Une 64 centimetara, Sane 215 centimetara\nusn.ba03.01.2018. u 12:16\nUsljed novih padavina koje su registrirane u proteklim danima u porastu su svi vodotoci u Bosni i Hercegovini.\nTako je nivo rijeke Sane veći za čak 60 centimetara nego što je bio prije dva dana i sada iznosi 215 centimetara u Sanskom Mostu. Kritična tačka za rijeku Sanu je, inače, 380 centimetara.\nU blagom porastu je i nivou rijeke Une i prema najnovijim mjerenjima iznosi 64 centimetra, što znači da je porastao za desetak centimetara nego što je bio proteklih dana. Inače, kritična tačka za Unu je 100 centimetara.\nRaste i nivo rijeke Miljacke, pa je tako u Sarajevu (Ćumurija) izmjereno 106 centimetara.\nIako ima tendenciju prognoziranog rasta, nivo rijeke Bosne (Reljevo) je manji za tri centimetra nego što je bio proteklih dana, ali je za dvadesetak centimetara veći u Zenici nego ranije i sada iznosi 156 centimetara.\nU porastu je i rijeka Jala za šest centimetara te prema najnovijim mjerenjima ima nivo od 51 centimetar u Tuzli.


Djenova nema poraz na svom terenu ove godine, pa su tako uspeli da slave protiv Milana i Juvntusa, postigavsi po 3 gola u svakom od tih meceva. U prethodnom mecu pred svojim navijacima su pobedili Fiorentinu sa 1:0, pre svega zahvaljujuci sjajnoj igri u prvom poluvremenu, a onda samo odrzavajuci rezultat do samog kraja.\nU ovom kolu, u goste im dolazi Palermo. Ekipa koja je nekada vazila za pravu kaznenu ekspediciju na svom terenu na Siciliji, sada je daleko od starog sjaja. Poslednji su na tabeli, bez i jednog jedinog boda na svom terenu iz 8 meceva, dok su na gostovanjima uspeli da dodju do 1 pobede uz 3 remija iz 8 meceva.\nDjenovi ce nedostajati drugi strelac ekipe Leonardo Pavoleti, dok kod gostiju nece igrati povredjeni Rajkovic, Embalo, Gonzales i Merson koji su uglavnom ulazili sa klupe u dosadasnjem toku prvenstva.\nDjenova nikada do sada nije izgubila mec protiv Palerma na svom terenu.


Pobeda Staše Gejo na Evropskom kupu u Francuskoj - Sjajne Vesti\nAutor Vedran Martinović 29.07.2016 Nema komentara\nSjajna Staša Gejo ponovo se podigla na podijum. Ovaj put, srpska takmičarka je pobedila na Evropskom kupu za mlade u bolderingu u Francuskoj. Ostvarila je najbolji rezultat na poslednjem evropskom kupu za mlade u bolderingu ove sezone.\nOvo je ujedno bio poslednji nastup na Kupovima za mlade, jer uskoro prelazi u sledeću kategoriju. Nišlijku sada očekuju još učešće na evropskom i svetskom šampionatu mladih i time se njena juniorska karijera privodi kraju.\nNarednih dana ona kreće sa pripremama za naredna takmičenja koja će se održati avgusta, Šampionat u Austriji i Svetski seniorski kup u Minhenu.\nPogledajte rezultatat svih takmičarki: REZULTATI\nKako je Staša Gejo napredovala\nNjen munjevit napredak može se dovesti u vezu sa preseljenjem u Sloveniju gde je angažovala trenera Gorazda Hrena. Ona je za Južne vesti početkom ove godine izjavila_\nStaša Gejo, članica Planinarsko-alpinističko-ekspedicijskog kluba Niš, osvojila je 2015. godine Svetski šapionat za mlade u disciplini bolder i Svetski šampionat za mlade u kombinaciji sve tri discipline (bolder, težinsko penjanje i brzinsko penjanje), bila je prva na Evropskom prvenstvu i Evropskom kupu za mlade u bolderingu, a godinu je završila na prvom mestu u generalnom plasmanu u disciplini boldering.\n„Sistem se okrenuo naglavačke. Treninzi su postali drugačiji, daleko zahtevniji, a samim tim i efektivniji, što se videlo po mom munjevitom napretku. Više vremena sam posvetila svom telu i umu, penjanju i svemu što je pozadina ovog sporta, uključujući ishrani i opštoj fizičkoj spremi. Puno odricanja i promena koje su izrodile šampionski duh i vrhunsku formu.“\nViše o tom intervju na linku: http://www.juznevesti.com/Sport/Stasa-Gejo-Prosla-godina-je-bila-neverovatna.sr.html\ntop vesti, sjajne vesti, francuska, pobeda, stasa gejo, boldering, evropski kup za mlade\nPobeda Staše Gejo na Evropskom kupu u Francuskoj postavio Vedran Martinović 29.07.2016