65,5 km - Olaberria\nHotel za Logroño (Шпанија) : 23 pronađenih hotela\nZenit Calahorra Hotel sa 3 zvezdice\nStil ovog hotela za grad Logrono je Povoljan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Perionica, Besplat...Još informacija\nF&G Logroño Hotel sa 3 zvezdice\nNa 7 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Avenida De Viana, 2-6, a pozicija mu je istok za grad Logrono. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U hotel...Još informacija\nAC Hotel La Rioja by Marriott Hotel sa 4 zvezdice\nU hotelu AC Hotel La Rioja by Marriott pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad Logrono: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe...Još informacija\nHotel Calle Mayor Hotel sa 3 zvezdice\nU hotelu Hotel Calle Mayor pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Porodičan.Nalazi se u ulici Marqués de San Nicolás, 71 , pozicija mu je istok za grad Logrono...Još informacija\nResidencia Universitaria La Ribera Hotel sa 0 zvezdice\nNa 4 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Paseo Del Prior, 103, a pozicija mu je istok za grad Logrono. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil ho...Još informacija\nApartamentos Turísticos Sagasta Hotel sa 0 zvezdice\nNa 4 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Sagasta, 17, a pozicija mu je istok za grad Logrono. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil hotela Apart...Još informacija\nHusa Las Canas Hotel Viana Hotel sa 4 zvezdice\nU hotelu Husa Las Canas Hotel Viana pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Bar, Perionica. Kategorija mu je četiri zvezdice, a stil Luksuzan.Drugi putnici su ovom hotelu dali ocenu 3 od 5. Ovaj...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za Logroño (Шпанија) : 23 pronađenih hotela


Hodžaj i Ismalji stigli u Srbiju\nMinistar spoljnih poslova Kosova Enver Hodžaj ocenio je da njegovo učesće, kao i učešće ministra ekonomskog razvoja Fadilja Ismailjia na sastanku u Beogradu, predstavlja rezultat normalizacije odnosa dve zemlje.\nHodžaj i Ismajlji su oko 18 časova vozilima Evropske komisije koja su ih čekala na prelazu Merdaru ušli u Srbije na putu za Beograd gde će učestvovati na sastanku visokih predstavnika zemalja regiona na nivou ministara, koji je nastavak sastanka koji je na nivou premijera organizovala nemačka kancelarka Angela Merkel.\n"Cilj ove posete je da učestvujem na konferenciji na nivou ministara spoljnih poslova zemalja Zapadnog Balkana gde ćemo razgovarati o pitanjima regionalne i ekonomske saradnje", rekao je Hodžaj.\n"Ova poseta govori da je proces normalizacije odnosa Kosova i Srbije, kao dve suverene i nezavisne države u značajnoj fazi i da je Vlada Republike Kosovo opredeljena za nastavak normalizacije međudržavnih odnosa između naših zemalja", ocenio je Hodžaj.


Rakete - Blic Online\nRuska ambasada u Sjedinjenim Američkim Državama upozorila je Vašington protiv planova razmeštanja američkih hipersoničkih raketa u Evropi, objavila je ruska diplomatska misija na svom Tviter nalogu.\nIspaljene RAKETE iz Libana ka Izraelu, nema povređenih\nProtivgradna preventiva Srpske: Danas dejstvovano sa 44 rakete\nPreduzeće "Protivgradna preventiva Republike Srpske" saopštilo je da su danas iz 20 protivgradnih stanica ispaljene 44 protivgradne rakete.\nAmeričke trupe u Siriji napadnute sa više raketa\nAmeričke trupe u Siriji napadnute su danas sa više raketa, ali početni izveštaji ne ukazuju da je bilo ko od vojnika povređen, izjavio je portparol američke vojske, pukovinik Vejn Maroto.\nTri rakete pogodile vojnu bazu u Iraku\nBagdad pogođen raketama, nema izveštaja o materijalnoj šteti ili žrtvama\nALARM SE OGLASIO Ruske rakete izazvale OPŠTU UZBUNU u američkoj bazi u Nemačkoj\nU američkoj bazi u Nemačkoj oglasila se sirena za uzbunu tokom vojnih vežbi u Rusiji, prenosi CNN pozivajući se na neimenovane izvore u američkoj vojsci.\nRAKETNI NAPAD NA "ZELENU ZONU" Četiri rakete pale nedaleko od američke ambasade, pet osoba povređeno i JEDNO DETE POGINULO\nČetiri rakete pale su u utorak u blizini iračke Nacionalne službe za bezbednost u Zelenoj zoni u Bagdadu, nedaleko od američke ambasade, saopštila su dva zvaničnika Iraka i potvrdila da je u napadu život izgubilo jedno dete, dok je najmanje pet osoba ranjeno.


Vjerske vođe u Francuskoj zajedno se usprotivili ozakonjenju istospolnih brakova\nCrkva u Urugvaju ekskomunicirat će senatora i parlamentarce?\nKolumne | 7. listopada 2012.\nFrancuska: Kršćani protiv zakona kojim gay parovi mogu usvajati djecu


KRALJEVSKI LUKSUZ Trampovi će tokom posete Londonu boraviti u hotelu u kojem noćenje košta kao GARSONJERA U BEOGRADU (FOTO)\nDonald Tramp i njegova supruga Melanija stižu London, u drugu zvaničnu posetu Veliku Britaniji. Mere bezbednosti podignute su na najviši nivo, a ukupan ceh koji će platiti britanski poreski obveznici platiti mogao bi da iznosi čka 20 miliona evra. I američki budžet biće na udaru zbog ove posete.\nFoto: Corinthia Hotels / Business Wire / EPA;\nTramp, Melanija i četvoro od petoro njegove dece, izabrali su luksuzan hotel sa pet zvezdica u centru Londona i zakupili ceo sprat!\nPrvobitno verovalo se da će Tramp i prva dama SAD odsesti u Vinfild Hausu, zvaničnoj rezidenciji američkog ambasadora u Velikoj Britaniji. Međutim, plan je promenjen.\nIzbor je pao na Korintia hotel (Corinthia Hotel).\nU pitanju je hotel sa pet zvezdica koji je otvoren 2011. godine.\nIma 225 soba, 51 apartman i sedam penthausa - apartman glumaca, zatim apratman muzičara, istraživača, pisaca, apartman Vajhol i Hamilton i kraljevski apartman.\nFoto: corinthia.com / Promo\nNajluksuzniji je, naravno, kraljevski apratman.\nNoćenje u kraljevskom apartmanu košta čak 27.000 dolara.\nU okviru apartmana nalaze se četiri sobe.\nKraljevski aparmant poseduje i sto za ručanje za deset osoba i bar napunjen šampanjcem.\nKupatilo u kraljevskom apartmanu krasi najkvalitetniji mermer.\nNije jasno da li će Tramp odsesti u tom apartmanu, ali ako bude, moćiće da koristi lift koji vodi direktno u apartman, pa neće morati da bude u kontaktu sa drugim gostima hotela.\nOvaj apartman ima i privatan balkon sa kojeg se pruža sjajan pogleda na grad.\nHotel poseduje i luksuzni spa i velnes centar koji se prostire na četiri sprata, kao i zatvoreni bazen koji je na usluzi gostima.\nJedna od usluga koja se nudi u velnes centru poznat je kao "reaktivator" - tretman koji košta 280 dolara uključuje masažu glave i piling tela, sa ciljem da umoran putnik povrati energiju.\nGosti hotela koji žele da vežbaju na usluzi imaju i privatnog trenera, mada je teško da će Tramp, poznat po ljubavi prema brzoj hrani, koristiti ovu mogućnost. Melanija i Ivanka sa druge strane, verovatno hoće.\nHotel poseduje nekoliko barova i restorana koji su naglasu po uksunoj i orignialnoj hrani.\nJedan od restorana vodi Tom Keridž, kuvar sa Mišelinovom zvezdicom.\nNajskuplji komad na meniju tog restorana je vino "1982 Petrus" koje košta čak 7.000 dolara po boci.\nPRŠTI OD LUKSUZA Ovo je milionska vila u kojoj je živeo preminuli afrički diktator, a gradila ju je SRPSKA FIRMA (FOTO)\nU Severnoj Makedoniji u poslednjih 24 sata registrovano je 199 novozaraženih virusom Covid-19, dok je njih osmoro preminulo, prenosi portal a1on.


Fudbal: Bečejci pobedom počeli serijal pripremnih utakmica | Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nFudbal: Bečejci pobedom počeli serijal pripremnih utakmica\nZa početak solidno\nŽarko Kobiljski se vratio u matičnu sredinu | Foto: Vlastimir Jankov\nZnaju u taboru srpskoligaša sa Tise da rezultati, pogotovo na samom početku priprema, nisu primarni, ali su se svi obradovali pobedi (2:1) u „prvencu“ protiv omladinskog tima supeligaša Vojvodine. Jer, još uvek se stvara nova ekipa, predvođana novim šefom stručnog štaba i što je iza njih tek deset dana rada.\n–Nastupili smo sa dve ekipe u dva poluvremena. Momci su ispoštovali to što smo se dogovorili. Igrali su dosta angažovano, s mnogo trčanja. Ne mogu u ovom periodu rada da tražim više. Ima još dosta da se radi. Očekujemo nekoliko novih igrača, koji bi trebali da budu pojačanja, pa ćemo onda akcenat staviti na taktici i stvaranje prepoznatljive napadačke igre. Rečju, za desetak dana bi konačno trebalo da se zna sa kakvim igračkim kadrom ćemo raspolagati u sezoni pred nama, a onda nam ostaje tri nedelje brušenja forme za prvenstvenu trku, „raportirao“ nam je posle premijerne utakmice na klupi Bečejaca šef stručnog štaba Milan Belić.\nPrva veća briga je skinuta s dnevnog reda. Posle Dušana Vojvodića, stigao je čuvar mreže Miljan Drinčić, pa sada trener golmana Dragan Leskovac može punom parom da radi, a ne da u pojedinim fazama treninga, kad se igra na dva gola, i sam mora da navlači rukavice.\nPosle gostovanja Bečejaca u SC „Vujadin Boškov“ i okršaja sa mladićima Voše, gde su strelci za plavo-bele bili Strahinja Ilić i Dragoljub Vasić, među iskrenim bečejskim ljubiteljima fudbala je povećano interesovanje pred „premijeru“ kraj Tise.\nPodsetimo, u subotu od 17,30 sati OFK Bečej 1918 dočekuje zrenjaninski Radnički. Stari sportski prijatelji i rivali iz srpskoligaške konkurencije isprobaće sve raspoložive snage. Možda će u ekipi domaćina biti još neki novi igrač. Do sada su osmorica registrovana. Pored već pomenutih golmana Dušana Vojvodića (Borac Šajkaš) i Miljana Drinčića (Crvenka), stigli su defanzivci Uroš Milenković (Radnički Obrenovac), Vladimir Ostojić (Kabel Novi Sad), vezisti Adis Kurtiši i Miloš Milijašević (mladi tim Vojvodine Novi Sad), te napadači, prezimenjaci Petar (BiH) i Strahinja Ilić (Kabel), odnosno povratnik u matični klub Žarko Kobiljski (Sloga Erdevik). Još nekoliko ih je na probi, a u toku su razgovori s par iskusnijih igrača.


Tema: UPRAVLJANJE PROCESOROM\n17.08.2006., 08:09 #1\nCcao narode! molim vas da mi pomognete- imam procesor AMD Sempron na 2600+ , a radi na 1600. Kako mogu da poveccam radni takt? Molim vas, pozhurite. Unapred hvala\nPoslednji put ažurirao/la Dr_Pauk : 17.08.2006. u 08:14\n17.08.2006., 08:16 #2\nRe: UPRAVLJANJE PROCESOROM\nImas malo gore topic ,, Kako overklokovati ,,\n17.08.2006., 08:48 #3\nUdji u bios, nadji FSB, ne znam tacno gde je i povecaj ga sa 1.66 na 2..00 i radice ti na 2ghz.\n17.08.2006., 14:07 #4\nRadice kad prasici budu leteli...\n17.08.2006., 15:50 #5\nPrvo neodredjen si da li je 64 bitni ili 32 bitni koja ploca koja memorija . Na 64 bita je FSB vec na 200MHz i moze da se dize na 300 MHz , a sto se tica POP Mare komentara nije tacno posto sam pre bitne masine Imao EPOX-a 8 rda pro semprona 2600 i FSB na 200 i radio mi je besprekorno 2 godine i tamo gde sam ga prodao radi i dan danas bez greske , a da ne lupam gluposti idite na benchmark forum i vidite sta ljudi rade , samo treba malo iznati klokovati.\n17.08.2006., 16:00 #6\nPazi ovako... ovaj njegov radi na 1600mhz... to je 9.5x166mhz kako kaze...\nAko on to digne na 200mhz to je 9.5x200mhz sto je 1.9ghz... ne bih se bas kladio da ce da radi na tom taktu...\nsempron 2600+ na 754 podnoziju radi na 8x200=1600 asempron na socket a radi na 11x166=1833...\nAko je njegov ovaj za 754 neverujem da ce da radi 9.5x200... mnogo je 1.5 dizanje mnozioca...\nA i sto kazes nije dao nikakve podatke... ni ploca ni memorija ni procesor tacno koji je\n17.08.2006., 17:11 #7\nTi si definitivno nesto pobrkao default kod 745 podnozja je FSB 200 ja sam na asusu k8n4-e digao FSB na 300 pri default naponu samo sam memoriju oborio asinhrono na 133 posto kod 64 bitnih procesora to se malo drugacije racuna pa mi ustveri radi na 400 MHz a Sempron 2800 mi radi na 2410 pise mi lepo u everestu da je OC 50% iradi bez problema ako ne verujes zakacicu ti sliku iz everesta\n17.08.2006., 19:38 #8\nNapisah ja sve lepo gore... I verujem ja tebi da si to uspeo... ploca, hladjenje, dobra memorija kao i primerak procesora i vozi.. nekad i ja cackao "to" a sad vise ne...\nNego da mi skratimo pricu si sacekamo lika da se javi i kaze sta ima lepo...\nPoslednja poruka: 13.06.2008., 14:49


Odlazak legendarnog komentatora Duška Koraća - 04.01.2016, Sputnik Srbija\nLegendarni komentator Radio-televizije Srbije (RTS) Duško Korać preminuo je u ponedeljak ujutru u 61. godini. 04.01.2016, Sputnik Srbija\nvideo-klub, duško korać\n10:46 04.01.2016 (Osveženo: 11:58 04.01.2016)\n© jutjub/skrinšotDuško Korać\nRođen je 1955. godine u Beranama, 1978. je počeo da radi za Radio–televiziju Beograd, a iako diplomirani ekonomista, odbio je da se bavi tim sektorom zbog sporta, pa je decenijama bio poznat po strastvenim prenosima bazičnih sportova, pre svega atletike.\nOsim atletike, prenosio je i zimske sportove (bio je strastveni skijaš), vaterpolo, odbojku, formulu 1, boks, plivanje, pa i fudbal, koji je prestao da komentariše nakon incidenta na meču Dinamo — Crvena zvezda na Maksimiru, kada je Zvonimir Boban udario policajca, što je doživeo lično, jer mu je otac bio pripadnik snaga bezbednosti.\nKorać je 2006. godine bio suspendovan na mesec dana zbog „narušavanja profesionalnih principa tokom Evropskog prvenstva u atletici“, kada je iznosio i kontroverzne klasifikacije o takmičarima.


U Evropi povećan broj zaraženih HIV-om - Klix.ba\nUkupno 27.116 novih slučajeva\n1.12.2011. u 08:14\nPrema izvještaju ECDC i SZO, virus HIV u Evropi i dalje se uglavnom prenosi putem seksualnih odnosa između muškaraca, dok u slučajevima heteroseksualnog kontakta, oko trećina prijavljenih slučajeva potiče od ljudi iz zemalja suočenih sa opštim epidemijama virusa.\nU izvještaju se naglašava da ljudi, koji se drogiraju putem injekcije i oni koji ne znaju da su nosioci oboljenja, predstavljaju najveću prijetnju prenosa.\nU izvještaju UN se ističe da je oko polovina onih, koji bi trebali da idu na tretman, krenulo sa liječenjem, čime je tokom 2010. godine spašeno 700.000 ljudskih života.


aleksandr radonic 23.10.2021. 11:48h\nPoslednji neuspeh doživljen pre godinu dana od Hofenhajma.\nCrvena zvezda beleži sjajne uspehe u Ligi Evrope, a u poslednje dve sezone ekipa ne zna za poraz u drugom po jačini takmečenju u Evropi na čak deset prethodnih mečeva, uz gol razliku 16:7.\nCrvena zvezda drugu godinu za redom igra grupnu fazu Lige Evrope, i trenutno zauzima prvu poziciju u grupi F sa sedam osvojenih bodova iz odigrane tri utakmice. Izabranici Dejana Stankovića ne znaju za poraz u grupnoj fazi Lige Evrope čak deset prethodnih mečeva u ovom takmičenju.\nTim skorom crveno-beli su ostvarili najbolji učinak tima u 21. veku uz ostvarenu gol razliku od šesnaest postignutih i sedam primljenih golova. Da crveno-beli igraju sve bolje iz sezone u sezonu, govori i činjenica da je klub poslednji poraz u Ligi Evrope doživeo pre godinu dana, kada je u Nemačkoj tim iz Ljutice Bogdana poražen od Hofenhajma sa 2:0.\nNakon te utakmice, usledio je fantastičan period kada je Zvezda vezala tri uzastopne pobede u grupnoj fazi. Prvi na redu, bio je Slovan Liberec, koji je gostovao na Marakani u okviru drugog kola grupne faze. Zvezda je u tom meču demonstrirala sjajnu igru i slavila sa 5:1. Tada su se u listu strelaca upisali El Fardu Ben koji je pogađao dva puta, Dijego Falćineli, Aleksandar Katai i Milan Gajić.\nSamo sedam dana kasnije, na Marakani gostovao je belgijski Gent. Prvotimci ponovo su još jednom odličnom partijom na stadionu "Rajko Mitić" odneli pobedu sa 2:1, a pogađali su tada Gelor Kanga i Aleksandar Katai fenomenalnim golovima. Nisu crveno-beli imali mnogo vremena za odmor, jer su samo sedam dana nakon druge uzastopne pobede putovali na gostovanje upravo Gentu.\nPonovo su izabranici Dejana Stankovića potvrdili dobru formu i ovog puta slavili bez primljenog gola. Njegoš Petrović je „dalekometnim projektilom“ doveo tim u vođstvo već u drugom minutu utakmice, da bi tačku na pobedu stavio Nemanja Milunović, koji je odličnim udarcem glavom pogodio za 2:0.\nPosle tri uzastopne pobede u grupnoj fazi, usledila su četiri vezana remija. Prvi remi, tim je odigrao 3. decembra, kada je na Marakani gostovao Hofenhajm, a taj meč završen je bez golova. Identičnim rezultatom završen je i meč poslednjeg kola grupne faze u prošloj sezoni, a ekipa je tada bila gost ekipi Slovana iz Libereca.\nObezbedili su izabranici Dejana Stankovića prolaz u nokaut fazu, a na žrebu je dodeljen italijanski Milan. Na utakmici u Beogradu 18. februara ove godine rezultat je glasio 2:2, a mrežu Milana pogađali su Gelor Kanga sa bele tačke i Milana Pavkov.\nU revanš meču odigranom sedam dana kasnije u Italiji, tim je ponovo remizirao, a ovog puta je bilo 1:1. Pravilo gola u gostima koje više nije na snazi odvelo je italijanskog predstavnika u narednu fazu takmičenja, iako je Zvezda potpuno parirala protivniku i u nekoliko navrata mogla da stigne do pobede i prolaza dalje.\nI ove sezone je Crvena zvezda pod komandom Dejana Stankovića uspela da obezbedi grupnu fazu Lige Evrope, i trenutno zauzima prvu poziciju u grupi F, kao jedini neporaženi tim u grupi.\nU prvom kolu ovosezonske grupne faze, tim je na Marakani odigrao odličan taktički meč i savladao portugalsku Bragu sa 2:1, a golovima Milana Rodića i Aleksandra Kataija. U narednom kolu, usledilo je gostovanje Ludogorecu u Bugarskoj. Slavili su crveno-beli i u tom meču fanstastičnim pogotkom Gelora Kange sa 1:0. U trećem kolu, tim je išao na daleko putovanje u Dansku, ovog puta u goste Midtjilandu.\nPoveli su fudbaleri posle sjajne akcije koju je golom krunisao Mirko Ivanić, ali je meč na kraju završen sa 1:1.\nTaj remi je kompletirao niz Crvene zvezde od 10 mečeva bez poraza u grupnoj fazi Lige Evrope, a verujemo da će izabranici Dejana Stankovića nastaviti da pružaju odlične partije i u narednim mečevima, i nastaviti ovu fantastičnu seriju.\nKurir sport/FK Crvena zvezda\nCrvena zvezdaEvropaDejan Stankovićbez porazaLiga Evropedeset utakmica\nDŽORDŽ KLUNI ZBOG ŽENE OSTAO BEZ 35 MILIONA DOLARA! Nudili mu ogroman novac za samo JEDAN DAN POSLA, a on sad otkrio: Ne kajem se!


Ured za društvenu brigu u saradnji s Muftijstvom travničkim uručio novčana sredstva za 4 udruženja\nPublished in Juni 28, 2019\nU srijedu, 26.06.2019. godine rukovodilac Ureda za društvenu brigu Ibrahim Malanović, zajedno sa stručnom saradnicom Amelom Brdar, boravio je u službenoj posjeti Muftijstvu travničkom. Razgovarao je sa muftijom travničkim dr. Ahmed ef. Adilovićem o budućoj saradnji Ureda za društvenu brigu sa ovim Muftijstvom.\nU okviru manifestacije ,,509. Dani Ajvatovice'' Muftijstvo travničko, između ostalih, realizuje i sadržaje humanitarnog i socijalnog karaktera.\nOvom prilikom, kao i prethodnih godina u saradnji sa Muftijstvom travničkim, Ured za društvenu brigu dodijelio je novčana sredstva za četiri Udruženja koja se bave podrškom osobama s poteškoćama u razvoju i osobama sa invaliditetom.\nPrisutni na dodjeli sredstava bili su predstavnici sva četiri Udruženja:\n- Udruženje za pomoć djeci i omladini sa posebnim potrebama ,, Leptir'' iz Bugojna\n- Udruženje djece i mladih oboljelih od dijabetesa ,, Slatki svijet'' iz Bugojna\n- Zavod za zbrinjavanje mentalno invalidnih lica ,, Drin'' iz Fojnice\n- Edukacijsko-rehabilitacijski centar ,,Duga'' iz Novog Travnika\nkoji su se zahvalili na ovoj veoma plemenitoj gesti, kako Muftijstva travničkog, tako i Ureda za društvenu brigu, koji brinu o najosjetljivijim kategorijama stanovništva u našoj Zajednici i društvu.\nRukovodilac Ureda za društvenu brigu sastao se i sa direktorom travničke medrese prof. Dževdetom ef. Šošićem. Sastanku je prisustvovao i direktor Uprave za ekonomske i finansijske poslove Rijaseta IZ-e Zejnil Rebihić.


za cilj da sve promašaje iz prošlih vremena reši, uključujući i Spens, i rastereti budžet finansiranja večitih gubitaša, saopštio je GO SNS Novi Sad.\nU saopštenju koje je odgovor na kritike opozicije zbog planova za Spens i predloga gradonačelnika Miloša Vučevića navodi se da je ideja da se taj sportski centar sruši i na istom mestu podigne manji objekat, samo jedno od rešenja koje je izneo Vučević kao običan građanin kome je, kako kažu, stalo da se stane na put bespotrebnom trošenju novca Novosađana.\nNovi objekat imao bi bolje sadržaje, modernije sportske hale i samim tim bolje uslove za treniranje i organizaciju takmičenja, a istovremeno bi bio ekonomičniji i energetski efikasniji, ističu u GO SNS.\n"Ukoliko Demokratska stranka sa svojim opozicionim prijateljima, a posebno Vukom Jeremićem, obezbedi finansiranje potpuno neisplativog objekta parama pojedinih stranih ambasada, a samim tim rastereti budžet Novog Sada, problem će biti rešen. Mislimo da uz donacije Jeremiću i pojedinim političarima koji se nalaze na zalasku političke karijere, tim stranim ambasadama ne bi bio problem da godišnje dodaju još oko milijardu dinara za održavanje Spens", navode u SNS.\nS obzirom na to da za vreme svoje vladavine, kada im se pružila prilika da stave gradska, pokrajinska i republička preduzeća na zdrave noge, to nisu učinili, ovo bi bio jedan od načina da se Demokratska i ostale partije nastale iz njenog jezgra, oduže Novosađanima za prokockano poverenje građana, piše u saopštenju.\nKako ističu Demokratska stranka i njeni koalicioni partneri iz tzv. DOS-a imali su i previše vremena da reše probleme propalih preduzeća.\n"Oni su, umesto da se suoče sa izazovima, ta preduzeća još više gurali u propast, a mnoga svojim tajkunima prodali za 'tepsiju ribe' ", ističe GO SNS.\nKada je Spens u pitanju, oni podsećaju da je podignut u vreme kada u tadašnjoj Jugoslaviji privreda nije bila tržišno orijentisana i da je objekat za koji niko ne spori da je jedan od simbola Novog Sada, potpuno je ekonomski neisplativ i energetski neefikasan.\n"Umesto da pozitivno ocene poteze koji će unaprediti život u Novom Sadu, otvoriti nova radna mesta, obogatiti turističku ponudu, oni iz žala za izgubljenom vlašću kritikuju bukvalno svaki projekat koji se pokrene. Ako misle da će na taj način ponovo zadobiti poverenje građana, grdno se varaju", zaključuje se u saopštenju.\nizvor: Tanjug, agencije, foto: facebook.com/SPC.Vojvodina\nhk vojvodina Istorija Novog Sada kk vojvodina Novi Sad ok vojvodina rk vojvodina spens vk vojvodina vojvodina


Lajmska bolest kod pasa!Da li je moj pas u opasnosti? - Svet ljubimaca\nDa li znate da je lajmska bolest kod pasa najčešća bolest koju prenose krpelji? Ali, bez brige. Zaštitite svog psa na vreme!Pratite savete.\nLajmska bolest kod pasa najčešće se javlja u prolećnim i letnjim danima, kada su krpelji najjaktivniji. Lajmska bolest je zoonoza(zajednička je i za ljude i za životinje).\nOno što će prvo biti znak da je u pitanju lajmska bolest kod vašeg ljubimca jeste šepanje, otečenost i bol zglobova. Mogu da budu praćeni i depresijom, kao i gubitkom apetita. Ukoliko simptome primetite na vreme, ne brinite, lečenje je moguće, a oporavak veoma brz.\nOvo je ono što treba da znate o lajmskoj bolesti i zaštiti psa od ove bolesti.\nLajmska bolest kod pasa uzrok!\nVećina ljudi misli da je ova bolest uzrokovana krpeljima i to jeste delimično tačno, ali organizam koji izaziva ovu bolest jeste bakterija koja se naziva Borrelia Burgdorferi.\nPrvi put je identifikovana u Lajmu, Konektikat, SAD 1975. godine.\nŠiri se ugrizima krpelja roda Ikodes koji su zaraženi bakterijama spiroheta i može se preneti na pse, ali i na druge životinje.\nKrpelji su nosioci ove bakterije i prenose je tako što se hrane krvlju domaćina (životinja i ljudi).\nTo mogu biti mesta, kao što su: trava, bašte, livade i šumia. Krpelji koji su nosioci lajmske bolesti čekaju idealnu priliku da se zakače za psa.\nNajčešća vrsta krpelja koja prenosi lajmsku bolest je jelenski krpelj, a ovu bolest krpelji prenoseb na psa ubodom čime se bakterija Borrelia Burgdorferi, koja je spiralnog oblika, prenosi u krvotok psa.\nJednom kada uđe u krvotok psa, bakterija može putovati u različite delove tela i izazivati različite probleme, pre svega kada su u pitanju zglobovi i bubrezi i može izazvati trajne zdravstvene probleme.\nRizik od ove bolesti je isti za sve pse, bez obzira na rasu pasa, starost ili veličinu i kao što smo spomenuli, najveći je riuik kada su topli meseci u godini, od proleća do jeseni, u periodu kada su krpelji najaktivniji.\nŠto više vremena pas provede napolju, veći je i rizik!\nOva bolest se ne prenosi direktnim kontaktom sa psom koji je zaražen, već je isključivo prenose krpelji. Bolest ne izaziva svaki ubod krpelja, već samo ubod onog krpelja koji je zaražen i potrebno je 24 do 48 časova kako bi se ova bolest manefistovala kod psa nakon uboda zaraženog krpelja.\nLajmska bolest kod pasa – simptomi\nLajmska bolest je, nažalost, jedna od najčešćih bolesti pasa, ali izaziva simptome kod malog broja pasa.\nDok neki psi imaju simptome, neki ih ne pokazuju. Jedan od najkarakterističnijih simptoma ove bolesti kod ljudi je osip, ali taj osip ne možemo da uočimo kod psa i to je ogromna razlika.\nPošto kod pasa ne možemo da uočimo osip, a simptomi upale se javljaju čak i posle nekoliko nedelja od uboda krpelja, ponekad je teško utvrditi ovu bolest.\nNeki psi mogu imati bolest više od godinu dana pre nego što pokažu prve simptome. U to vreme, bolest je znatno napredovala, a lečenje postaje komplikovanije.\nPrvi klinički znaci bolesti koji mogu da se uoče kod psa su bol, groznica i hromost. Još jedan od čestih simptoma koji vaši psi pokazuju je i bol u zglobovima i bitno je da pratite da li se bol u zglobovima vašeg ljubimca menja ili ne.\nAko vaš pas stalno podiže istu nogu, ovo je znak da je u pitanju povreda, ali ako jedan dan podiže prednju levu, a sledeći dan zadnju desnu nogu možda je u pitanju lajmska bolest kod pasa.\nKako bi lakše uočili simptome lajmske bolesti ovo su promene na koje treba da obratite pažnju kod vašeg psa.\nKada lajmska bolest kod pasa dovede do infekcije kod vašeg ljubimca, najčešći simptomi koji se javljaju su:\nsmanjena energija, zamor i letargija,\nU nekim slučajevima lajmska bolest kod pasa može da izazove:\npovećane limfne čvorove,\nosetljivost na dodir – ukočenost, nelagodnost ili bol i\nkardiološke probleme – oštećenje srca i\nneurološke probleme – oboljenje nervnog sistema.\nNakon ujeda krpelja, bakterije se šire aktivnim kretanjem kroz tkiva do centralnog nervnog sistema i tamo se mogu naći već 12 sati nakon infekcije.\nSimptomi lajmske bolesti mogu se pojaviti i iznenada nestati ili se mogu ponoviti tokom određenog vremena. Svi želimo da naši ljubimci budu zdravi i zato je bitno da ukoliko kod vašeg psa primetite bilo kakvu od ovih promena, nemojte da čekate, obavezno posetite veterinara.\nVeterinar će uspostaviti pravu dijagnozu i sprovoditi odgovarajuću terapiju. Lajmska bolest kod pasa se potvrđuje testom krvi zajedno sa kliničkim znacima koji su povezani sa ovom bolešću.\nTestovi se mogu raditi u periodu od 4-6 nedelja dok rezultat na ovu bolest ne bude pozitivan, a takođe prilikom dijagnostikovanja koriste se i pregledi urina.\nLajmska bolest kod pasa lečenje\nNajvažnije od svega što treba da znate jeste da je lajmska bolest kod pasa izlečiva.\nKod lečenja psa potrebno je što pre otpočeti sa antibioticima kako bolest ne bi napredovala i kako ne bi izazvala dodatne komplikacije.\nKod početnog stadijuma bolesti antibiotici se upotrebljavaju oralno, a u slučajevima kada je bolest poodmakla koristi se primena antibiotika koji se daju putem infuzije i injekcije.\nLečenje najčešće uključuje upotrebu lekova koji ne izazivaju dodatne neželjene efekte prilikom terapije.\nKod pasa kod kojih se javi oslabljena funkcija bubrega ili gubitak proteina u urinu, pored terapije antibioticima, potrebna je dodatna terapija zbog problema sa bubrezima.\nKoliko će trajati lečenje zavisi od same težine bolesti i ono može uključiti i hospitalizaciju. U zavisnosti od kliničke slike i od stanja vašeg psa, veterinar može da prepiše druge antibiotike i tretmane.\nTerapija antibioticima obično traje oko 4 nedelje. Većina pasa jako dobro i brzo reaguje i simptomi se poboljšavaju u roku od jednog do dva dana.\nOdgovor psa na terapiju može se proveriti ponavljanjem testova na bolest. Ako je nivo antitela opao za 50% od početne vrednosti smatra se da je lečenje efikasno, ako nije opao za 50% terapiju je potrebno nastaviti, ali ovo takođe može da znači da se pas ponovo zarazio ujedom drugog krpelja.\nVeoma je važno da se sa terapijom krene na vreme kako bi bila što efikasnija, ali u slučajevima kada su psi zanemareni može doći do posledica koje su mnogo teže i koje se mogu završiti smrtnim ishodom.\nPravilna primena antibiotika u lečenju će smanjiti verovatnoću da vaš pas ima hronične posledice.\nU slučaju da terapija antibioticima traje u dužem vremenskom periodu, mogu se javiti i gljivične infekcije i tada se preporučuje davanje probiotika ili antigljivičnih lekova.\nNajbolje je započeti lečenje u ranim fazama bolesti, dok u kasnijim fazama bolesti, i ako je lečenje u većini slučajeva uspešno, zna da bude dugotrajno.\nIma li preventive?\nKako ne bi došlo do problema sa lajmskom bolešću izuzetno važna stvar je preventiva. Postoji nekoliko načina kako možete da sprečite da vaš pas dobije ovu bolest ili neku drugu bolest koju prenose krpelji:\nrazgovarajte sa vašim veterinarom o vakcinisanju vašeg psa protiv lajmske bolesti;\nprilikom svakog pregleda psa kod veterinara obavite i pregled kada su u pitanju krpelji\nposmatrajte kako se vaš pas ponaša i da li ima apetit;\nsvakodnevno proveravajte da li vaš pas ima krpelja; pregledajte svog psa nakon svake šetnje, koristite ampule ili zaštitne ogrilice i smanjite rizik od lajmske bolesti;\ntretirajte vaše dvorište preparatima protiv krpelja kod pasa.\nAko se desi da na vašem psu pronađete krpelja, potrebno ga je brzo ukloniti, tako da nijedan deo krpelja ne ostane na koži psa.\nEvo nekoliko saveta kako da sigurno i efikasno uklonite krpelja:\nnosite rukavice, krpelji sadrže zarazne supstance koji mogu da dođu u kontakt sa vašom kožom;\npincetom uhvatite krpelja najbliže koži psa i polako povucite prema gore;\nkrpelja nemojte stiskati, niti gnječiti, zbog tečnosti koja se nalazi u njemu, a koja sadrži zarazne sastojke;\nkada izvadite krpelja stavite ga u bocu sa alkoholom i proverite da li ste izvadili celog krpelja. U slučaju da kasnije primetite neke simptome kod psa, krpelja ćete moći odneti kod veterinara na ispitivanje;\nnakon uklanjanja krpelja očistite kožu vašeg psa antiseptikom i nagradite ga poslasticom.\nLajmska bolest kod pasa posledice\nUkoliko se vratimo nekoliko decenija unazad, lajmska bolest kod pasa se najčešće završavala smrtnim ishodom, dok danas, na sreću, to nije slučaj.\nKod većine pasa bolest nije dijagnostikovana na vreme i tada se dešava da stvari izmaknu kontroli i može da dođe do oštećenja bubrega, nervnog sistema i problema sa srcem, koji se u slučaju dijagnostikovanja bolesti u ranoj fazi mogu sprečiti.\nAko se ne leči, infekcija se može proširiti na druge delove tela u roku od nekoliko nedelja. Najčešće su pogođeni zglobovi, srce i nervni sistem.\nPas koji se susreo sa lajmskom bolešću može da ima dug i srećan život, ali zato je najvažnije da se bolest dijagnostikuje na vreme što će uticati na pozitivan ishod lečenja bez posledica po zdravlje psa.\nNephodno je da pratite stanje svog ljubimca i da budete sigurni u to da se simptomi ne pojavljuju ponovo.\nSimpotmi lajmske bolesti mogu da se jave i nakon lečenja i poznati su kao hronična lajmska bolest kod pasa i u ovim slučajevima potpuno iskorenjivanje bolesti je malo verovatno.\nLajmska bolest kod pasa – iskustva\nMožda vam pomognu iskustva drugih vlasnika koji su se nažalost susreli sa ovom bolešću kod svojih ljubimaca.\n“Jednog februarskog jutra 2013. godine moj pas Flos jednostavno se srušio na pod. Naš veterinar je uzeo uzorak krvi kako bi testirao lajmsku bolest i Flos je bio pozitivan.\nPropisan je antibiotik i promena ishrane, a Flos je stavljen na dijetu. Njegova pokretnost i nivo energije postepeno su se poboljšavali tokom vremena.\nUzorci urina su se redovno prikupljali i testirali radi praćenja nivoa proteina, a testovi lajmske bolesti i dalje su bili pozitivni. Međutim, u septembru 2013. godine, njegov test na lajmsku bolest pokazao je negativan rezultat! Tada mi je veterinar rekao da većina pasa ne preživi ono što je Flos doživela.\nUobičajeni simptom je hromost, blaga groznica, gubitak apetita i letargija. Ove simptome ne treba zanemariti, a pse treba da pregleda veterinar kako bi se sprečilo hronično oboljenje zglobova i potencijalno smrtonosno oštećenje bubrega. Glavni dijagnostički alati za utvrđivanje postojanja lajmske bolesti su testiranje krvi i analiza urina. Lajmska bolest može se sprečiti preventivom. Flos je sada jako srećan pas.”\n“Godine 2012. otkrili smo na Nišu krpelja. Javili su se dobro poznati simmptomi, samo drugačijim redosledom i stepenom izraženosti: hromost, mučnina, gubitak apetita, povraćanje, umor, trzanje prednjih šapa…\nPrva laboratorijska analiza izvršena je u maju 2012. godine. Rezultat je bio pozitivan test za lajmsku bolest.\nNakon toga je usledila antibiotska terapija tabletama. Niš je bio bez simptoma duže od 2 nedelje. Početkom jula Niš je imao krpelja. Otprilike nedelju dana kasnije, Niš je pokazao probleme sa ravnotežom.\nSledećeg dana imao je visoku temperaturu (40,5 °C) i za to vreme pokazivao je sve kliničke simptome prošlosti, ali znatno izraženije. Urađen mu je novi test za lajmsku bolest i ovaj put rezultat je pokazao dva pozitivna testa. Niš je ponovo lečen 6 nedelja antibioticima.\nU prvom kvartalu 2014. godine imao je tri krpelja. Nekoliko dana nakon ugriza prvog krpelja, dobio je jedan od tri epileptična napada. Započeli smo novi tretman antibioticima. On je aktivan sve dok sledeći interval njegove lajmske bolesti ne započne ponovo. Ova priča pokazuje da lajmska bolest kod pasa ima istu dinamiku kao i kod ljudi.”\nU poslednjih nekoliko godina krpelji se pojavljuju na mestima gde ih ranije nije bilo i opasnost od zaraze lajmskom bolešću i za ljude i za životinje je veća nego ikad.\nIako živimo u 21. veku ova bolest je podmukla i teško je otkriti je i lečiti. Upravo, iz tog razloga prevencija je ključna za očuvanje zdravlja vašeg psa.\nLajmska bolest kod pasa može varirati od blage do teške, a teški slučajevi mogu dovesti do zatajenja bubrega, srčanih bolesti, komplikacija nervnog sistema, pa čak i smrti.\nU slučaju da je vašem psu dijagnostikovana lajmska bolest to ne znači da se ona ne može lečiti i da će na psa negativno uticati, ali je veoma važno da pratite ponašanje svog ljubimca. To znači da svaka promena ponašanja može biti signal da nešto nije u redu i samo u tom slučaju bolest može da se dijagnostikuje na vreme. A kada se otkrije na vreme, može i da se sprovede adekvatna terapija.\nI zapamtite, najbolja zaštita od krpelja i lajmske bolesti jeste prevencija!\nNaš tekst nema za svrhu da vas uputi da sami lečite svog ljubimca, niti se može koristiti kao veterinarski savet. Osnovna ideja je da vam pružimo što više informacija u vezi lajmske bolesti i šta treba da učinite ako primetite simptome.\nTagovano: babezioza | bolesti pasa | krpelji


Najbolje (i najgore) zemlje za život - Page 2 - Život i posao preko grane - Klub putnika\nNajbolje (i najgore) zemlje za život\nStarted by golosina, April 4, 2014\nPa, jest, naravno, sreća zavisi od ljudskih potreba, ali koliko ljudi na ovom svetu ne može ni da zna koje su im potrebe...\nNemaju pojma da mogu da se obrazuju, da mogu da putuju, da ne moraju da ih obrezuju, da ne moraju da rade ako imaju sedam godina, da se može normalno živeti ako si zaražen HIV virusom, da postoji kontracepcija, da ne moraš da budeš religiozan... itd itd...\nDa li, na primer, vi svi znate da li ste srećni ili niste i koje su vaše potrebe? Ja nemam pojma da li sam srećna, a nisam sigurna ni da znam gde bih bila srećna. Ne bih znala šta da odgovorim na to imaginarno dodatno pitanje na popisu stanovništva. Konstantno me npr ubija to što sam upala u mašineriju kapitalizma, ali pretpostavljam da nisam dovoljno jaka da iz toga izađem i okrenem se nekom alternativnom načinu života. Barem ne u 33. godini... I tako, ne znam da li sam srećna, a to nije baš neki osećaj.\nZnam samo da me nervira ta psihologija krize, to što se stalno kreira neka opšta strepnja od ovoga i onoga, što ljudi stalno žive u strahu da neće imati novca za neku "nedajbože" situaciju... Nerviramo se "preventivno", a eto možda se nikad ništa loše ne desi... A onda opet, a šta ako se desi... I sve tako.\nOna mi deluje srecno\nNi brige, ni pameti\nCudna je to stvar, ne moze tako lako da se odredi od cega to tacno zavisi sreca.\nBas sam se ove nedelje vratio sa mesec dana puta po jugoistocnoj Aziji i najveci su mi utisak ekstremno pozitivan dozivljaj Laosa i poprilicno negativan dozivljaj Mjanmara. Obe zemlje su nerazvijene, sa autokratskim rezimima, losom infrastrukturom, siromastvom i slicno, ne preterano razlicite kulture i uticaj budizma ali je moj licni dozivljaj bio potpuno drugaciji.\nU Laos bih mogao da se preselim sutra, a Mjanmar bih mogao opet da posetim, ali mi se bas i ne zuri.\nМени смета што су нам продали ту Стив Џобс слеш Бил Гејтс слеш Марк Цукерберг причу. Као, свако може да успе, само смисли генијалну идеју и направи милијарде конвертибилне валуте.\nА у принципу, од државе ти зависи јако много.\nДа би просечан Србин добио шансу какву просечан Данац има рођењем мора да се снађе око папира.\nЕритрејац пак мора да пређе Сахару, Медитеран и преживи трговце људима и ајкуле.\nДа не причамо о Северном Кореанцу...\nApsolutno tačno. Ta priča je deo američke ideologije i uopšte, ideologije liberalizma na kojoj je zasnovano američko društvo i današnje strukture moći, a koja šteka i curi na više nivoa. Prvi je apsolutna vera u čovekovu slobodnu volju.\nPlašim se da je slobodna volja precenjena, nije čovek baš toliko slobodan da bira i postiže, ako je uopšte ikako slobodan. Sve mi se više čini da je čovek rob svoje biologije i društva u kome živi, dakle sticaja okolnosti, i da ne postoje ni geniji ni heroji.\nProcenjivati zemlje, kao i ljude, ocigledno je na povrsinskom nivou, dok su za dubinsko razumevanje neophodni trud i vreme.\nPa tako kao sto u sekundi procenjujemo ljude na osnovu fizickog izgleda tako su za zemlje dva glavna orijentira: bogata/siromasna i velika/mala kao sto donekle pokazuju ove mape najcescih termina koji se povezuju sa zemljama u Gugl pretragama: http://www.boredpanda.com/google-search-suggestions-stereotype-map/ (smesna stvar kako je malezijska vlada uspela da koncentrovanom kampanjom poistoveti ime Malezije sa truly Asia\nTema je najbolje zemlje za zivot, ne najbolje zemlje za putovanja. Kako mozes da znas da li je neka zemlja dobra za zivot ako nisi ziveo u njoj?\nPsiholoska istrazivanja su pokazala da veoma cesto ljudi prvo steknu misljenje o drugim ljudima na osnovu povrsinskih informacija pa kasnije grade sliku o njima pod dominantnim uticajem tog prvog utiska. Drugim recima, ljudi se tesko odricu svog misljenja i stava i zbog toga su spremni da ignorisu realnost. Kada putuju vide i dozivljavaju ono sto su vec ocekivali da ce videti i doziveti. Naravno, ne svi i ne uvek.\nTako da imamo objektivnu komponentu da li je zemlja dobra za zivot (na primer zagadjenost, kriminal, zdravstvena nega, realna kupovna moc...) i subjektivnu o kojoj ne vredi raspravljati. Zato je tako lako etiketirati celu jednu zemlju sa samo jednim pojmom. Mada i tu ne treba zaboraviti da to sto neki cova vozi luksuzna kola ne mora uopste da znaci da je on bogat, mozda je uzeo kola na kredit i jedva otplacuje rate. Nesto kao Grcka pre 10 godina i sada. Ili konsultovati i GINI koeficijent, a ne samo GDP per capita jer je po potonjem Ekvatorijalna Gvineja jedna od najbogatijih zemalja na svetu.\nSve u svemu, ovo je tema o kojoj je tesko raspravljati.\nEdited May 14, 2014 by noskich\nDa li je neko otkrio novu destinaciju za koju je pomisliio da je potencijalno dobra zemlja za život?\nButan ni siromasnije zemlje ni srecnijeg naroda . Da mogu sjutra bi tamo zivio\nCudno je to kako su ljudi u siromasnim zemljama mnogo srecniji, verovatno je to po onoj staroj sto vise imas vise ti treba, pa mi nikako da izadjemo iz kolektivne depresije.\nSlazem se sa @pedaljonom Kipar mi se jako dopada za zivot.\nMalezija nikako ne moze biti na listi najboljih zemalja za zivot http://www.b92.net/info/vesti/index.php?yyyy=2017&mm=04&dd=05&nav_category=78&nav_id=1247611\nBitno je u ovakvoj diskusiji razluciti subjektivnu i objektivnu komponentu. Vreme, mentalitet ljudi, kultura, nacin zivota, to je sve kako kome odgovara. Dok svi moraju jesti, imati krov nad glavom, zdravstvenu zastitu i prihod da plate sve to. To je vec objektivnije jer se moze kvantifikovati, ali i tu treba biti oprezan i sagledavati stvari u kontekstu. Na primer ljudi u Srbiji se cesto odusevljavaju platama na zapadu jer ne sagledavaju troskove koje uz te plate idu. Oni kad cuju kolika je plata zamisljaju kako bi to izgledalo kada bi u Srbiji imali istu, a placali rentu stana 100 eura mesecno, autobusku kartu 50 centi i tako dalje. Podatak o prihodu sam za sebe ne znaci mnogo dok ne znamo koliki su troskovi zivota.\nEvo Milos navodi stav nekog islamskog kandidata prema zenama kao dovoljan razlog da se tamo ne zivi. Nezavisno od toga sta licno mislim o tome (a ne mislim nista dobro), isto se moze reci i za Australiju u kojoj je stepen smrtnosti Aboridzina danas na nivou smrtnosti crnaca tokom Aparthejda u Juznoj Africi. I to mi se naravno nimalo ne dopada, pa opet zivim ovde da zaradim sto se zaraditi moze. Prilicno je nezahvalno diskutovati o ovome na forumu jer se licno ne poznajemo pa ne znamo kontekst coveka koji pise.\nSlažem se u vezi plata. Svi bi Norveške i Švajcarske plate u Srbiji. Napišu tako na B92 da je minimalac u Švajcarskoj 4000 (a nije toliko) i Srbi se i odmah popale, uzimaju Mađarske pasoše i idu. Ja sam poslovno često u Švajcarskoj. Sa 4000 bruto tj oko 3000 neto, jedan čovek jedva preživljava a porodica ne može ni to.


Kineski gigant elektronske trgovine "Alibaba" saopštio je danas da mu je profit opao za 59 odsto u poslednjoj fiskalnoj godini, što su posledice restrikcija uvedenih povodom pandemije kovid 19, koje osjeća cijeli tehnološki sektor.\nPoslovna grupacija čije je sedište u gradu Hangdžou saopštila je da joj je godišnji profit opao na 9,8 milijardi dolara, prenio je AP.\nFoto: Tanuha2021, Testing / shutterstock\nAlibaba Kina Lokdaun


Direktiva Vijeća (EU) 2015/2060 od 10. studenoga 2015. o stavljanju izvan snage Direktive 2003/48/EZ o oporezivanju dohotka od kamate na štednju\nDIREKTIVA VIJEĆA (EU) 2015/2060\nod 10. studenoga 2015.\no stavljanju izvan snage Direktive 2003/48/EZ o oporezivanju dohotka od kamate na štednju\nNa temelju konsenzusa postignutog na Europskom vijeću od 20. lipnja 2000. o tome da bi u porezne svrhe trebalo razmjenjivati relevantne informacije na što široj osnovi, Direktiva Vijeća 2003/48/EZ (1) primjenjuje se u državama članicama od 1. srpnja 2005. kako bi se omogućilo uspješno oporezivanje dohotka od kamata na štednju isplaćenih u jednoj državi članici stvarnim korisnicima koji su fizičke osobe – rezidenti u drugoj državi članici, u skladu s propisima potonje države članice, čime se izbjegavaju poremećaji u kretanju kapitala među državama članicama, što bi bilo nespojivo s unutarnjim tržištem.\nPrekogranične porezne prijevare i utaja poreza izazovi su svjetskih razmjera te su stoga i predmet velike zabrinutosti kako na globalnoj razini tako i na razini Unije. Neprijavljeni i neoporezovani dohodak znatno smanjuje nacionalne prihode od poreza. Europsko vijeće 22. svibnja 2013. pozdravilo je kontinuirane napore koje su uložile skupine G8 i G20 te Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) u razvijanje globalnog standarda.\nDirektivom Vijeća 2011/16/EU (2) predviđena je obvezna automatska razmjena određenih informacija među državama članicama. Njome je također predviđeno postupno širenje njezina područja primjene na nove kategorije dohotka i kapitala u svrhu borbe protiv prekograničnih poreznih prijevara i utaja.\nVijeće je 9. prosinca 2014. donijelo Direktivu 2014/107/EU (3), kojom je Direktiva 2011/16/EU izmijenjena kako bi se obvezna automatska razmjena informacija proširila na širi spektar dohodaka u skladu s globalnim standardom koji je u srpnju 2014. objavilo Vijeće OECD-a te kojom je osiguran usklađen, dosljedan i sveobuhvatan pristup, na razini cijele Unije, automatskoj razmjeni informacija o financijskim računima na unutarnjem tržištu.\nDirektiva 2014/107/EU općenito ima šire područje primjene od Direktive 2003/48/EZ te je njome predviđeno da u slučajevima preklapanja područjâ primjene prednost ima Direktiva 2014/107/EU. Još ima slučajeva u kojima se primjenjuje samo Direktiva 2003/48/EZ. Ti preostali slučajevi posljedica su manjih razlika u pristupu između tih dviju direktiva i različitih posebnih izuzeća. U tim ograničenim primjerima primjena Direktive 2003/48/EZ rezultirala bi dvostrukim standardima izvješćivanja u Uniji. Neznatne prednosti zadržavanja takvog dvostrukog izvješćivanja bile bi manje od troškova.\nEuropsko vijeće je 21. ožujka 2014. pozvalo Vijeće da osigura potpunu usklađenost relevantnog zakonodavstva Unije s novim jedinstvenim globalnim standardom za automatsku razmjenu informacija koji je razvio OECD. Osim toga, prilikom donošenja Direktive 2014/107/EU Vijeće je pozvalo Komisiju da predstavi prijedlog za stavljanje izvan snage Direktive 2003/48/EZ te da stavljanje izvan snage te Direktive vremenski uskladi s datumom početka primjene utvrđenim u Direktivi 2014/107/EU, uzimajući u obzir odstupanje koje je u tom članku predviđeno za Austriju. Stoga bi se Direktiva 2003/48/EZ trebala nastaviti primjenjivati na Austriju tijekom dodatnog razdoblja od godinu dana. U svjetlu stajališta koje je zauzelo Vijeće, stavljanje izvan snage Direktive 2003/48/EZ potrebno je kako bi se izbjegle dvostruke obveze izvješćivanja i smanjili troškovi i za porezna tijela i za nositelje gospodarske djelatnosti.\nPrema Direktivi Vijeća 2014/48/EU (4) države članice do 1. siječnja 2016. donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s tom Direktivom. Države članice primjenjuju te odredbe od 1. siječnja 2017. Stavljanjem izvan snage Direktive 2003/48/EZ, Direktiva 2014/48/EU više se ne bi morala prenositi u nacionalno zakonodavstvo.\nKako bi se osigurao neometani nastavak automatskog izvješćivanja o informacijama o financijskim računima, stavljanje izvan snage Direktive 2003/48/EZ trebalo bi se primjenjivati od istog dana kao i dan početka primjene mjera utvrđenih u Direktivi 2014/107/EU.\nNeovisno o stavljanju izvan snage Direktive 2003/48/EZ, informacije koje su isplatitelji, nositelji gospodarske djelatnosti i države članice prikupili prije datuma stavljanja izvan snage trebalo bi obraditi i prenijeti kako je prvotno zamišljeno, a obveze nastale prije tog datuma trebalo bi ispuniti.\nU pogledu poreza po odbitku ubiranog u prijelaznom razdoblju iz Direktive 2003/48/EZ, kako bi se zaštitila stečena prava stvarnih korisnika, države članice trebale bi nastaviti osiguravati odbitak ili povrat poreza kako je prvotno zamišljeno te bi trebale izdavati potvrde na zahtjev kako bi stvarni korisnici mogli osigurati da se porez po odbitku ne ubire.\nTrebalo bi uzeti u obzir činjenicu da je zbog strukturnih razlika Austriji odobreno odstupanje na temelju Direktive 2014/107/EU kojim se Austriji dopušta da odgodi primjenu te Direktive za godinu dana, do 1. siječnja 2017. Međutim, prilikom donošenja Direktive 2014/107/EU Austrija je izjavila da to odstupanje neće iskoristiti u potpunosti. Umjesto toga Austrija će s razmjenom informacija početi do rujna 2017., iako samo o ograničenom broju računa, dok će u drugim slučajevima zadržati odstupanje. Stoga bi trebalo predvidjeti posebnu odredbu kojom će se osigurati da Austrija te u njoj osnovani isplatitelji i nositelji gospodarske djelatnosti nastave primjenjivati odredbe Direktive 2003/48/EZ tijekom razdoblja odstupanja, osim za one račune na koje se primjenjuje Direktiva 2014/107/EU.\nOvom Direktivom poštuju se temeljna prava i slijede načela priznata posebno Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, uključujući pravo na zaštitu osobnih podataka, te se ničim u ovoj Direktivi ta prava smanjuju ni ukidaju.\nS obzirom na to da cilj ove Direktive, to jest stavljanje izvan snage Direktive 2003/48/EZ uz privremene iznimke koje su potrebne kako bi se zaštitila stečena prava i u obzir uzelo odstupanje odobreno Austriji na temelju Direktive 2014/107/EU, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog potrebne ujednačenosti i učinkovitosti on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.\nDirektivu 2003/48/EZ trebalo bi stoga staviti izvan snage,\n1. Podložno stavcima 2. i 3., Direktiva 2003/48/EZ stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2016.\n2. Ne dovodeći u pitanje stavak 3., i dalje se primjenjuju sljedeće obveze iz Direktive 2003/48/EZ, kako je izmijenjena Direktivom Vijeća 2006/98/EZ (5):\nobveze država članica i u njima osnovanih nositelja gospodarske djelatnosti na temelju članka 4. stavka 2. drugog podstavka Direktive 2003/48/EZ i dalje se primjenjuju do 5. listopada 2016. ili dok se te obveze ne ispune;\nobveze isplatitelja na temelju članka 8. Direktive 2003/48/EZ i država članica isplatitelja na temelju članka 9. Direktive 2003/48/EZ i dalje se primjenjuju do 5. listopada 2016. ili dok se te obveze ne ispune;\nobveze država članica u kojima stvarni korisnici imaju rezidentnost za potrebe oporezivanja na temelju članka 13. stavka 2. Direktive 2003/48/EZ i dalje se primjenjuju do 31. prosinca 2016.;\nobveze država članica u kojima stvarni korisnici imaju rezidentnost za potrebe oporezivanja na temelju članka 14. Direktive 2003/48/EZ, u pogledu poreza po odbitku ubiranog tijekom 2016. i prethodnih godina, i dalje se primjenjuju dok se te obveze ne ispune.\n3. Direktiva 2003/48/EZ, kako je izmijenjena Direktivom 2006/98/EZ, i dalje se primjenjuje na Austriju do 31. prosinca 2016., uz iznimku sljedećih obveza:\nobveze Austrije i odgovarajuće obveze tamo osnovanih isplatitelja i nositelja gospodarske djelatnosti na temelju članka 12. Direktive 2003/48/EZ, koje se i dalje primjenjuju do 30. lipnja 2017. ili dok se te obveze ne ispune;\nobveze Austrije i tamo osnovanih nositelja gospodarske djelatnosti na temelju članka 4. stavka 2. drugog podstavka Direktive 2003/48/EZ, koje se i dalje primjenjuju do 30. lipnja 2017. ili dok se te obveze ne ispune;\nsve obveze Austrije i odgovarajuće obveze tamo osnovanih isplatitelja koje izravno ili neizravno proizlaze iz postupaka navedenih u članku 13. Direktive 2003/48/EZ, koje se i dalje primjenjuju do 30. lipnja 2017. ili dok se te obveze ne ispune.\nNeovisno o prvom podstavku, Direktiva 2003/48/EZ, kako je izmijenjena Direktivom 2006/98/EZ, ne primjenjuje se nakon 1. listopada 2016. na isplate kamate u vezi s računima za koje su ispunjene obveze izvješćivanja i dubinske analize sadržane u prilozima I. i II. Direktivi 2011/16/EU te za koje je Austrija automatskom razmjenom priopćila informacije iz članka 8. stavka 3.a Direktive 2011/16/EU u roku utvrđenom u članku 8. stavku 6. točki (b) Direktive 2011/16/EU.\nSastavljeno u Bruxellesu 10. studenoga 2015.\n(1) Direktiva Vijeća 2003/48/EZ od 3. lipnja 2003. o oporezivanju dohotka od kamate na štednju (SL L 157, 26.6.2003., str. 38.).\n(2) Direktiva Vijeća 2011/16/EU od 15. veljače 2011. o administrativnoj suradnji u području oporezivanja i stavljanju izvan snage Direktive 77/799/EEZ (SL L 64, 11.3.2011., str. 1.).\n(4) Direktiva Vijeća 2014/48/EU od 24. ožujka 2014. o izmjeni Direktive 2003/48/EZ o oporezivanju dohotka od kamate na štednju (SL L 111, 15.4.2014., str. 50.).\n(5) Direktiva Vijeća 2006/98/EZ od 20. studenoga 2006. o prilagođavanju pojedinih direktiva u području oporezivanja zbog pristupanja Bugarske i Rumunjske (SL L 363, 20.12.2006., str. 129.).


Tema: Patriota ili izdajica?\n20.04.2004., 15:27 #1\nPrinc Pavle Karadjordjevic. Patriota ili izdajica?\n20.04.2004., 16:59 #2\n...ni jedno ni drugo...\n...samo jos jedan od "vodja" ove zemlje koji nije bio dorastao ni zadatku ni vremenu...\n20.04.2004., 20:43 #3\nsvi su karadjordjevici izdajice i okupatori!!!\n20.04.2004., 21:57 #4\nNjegovo Kraljevsko Visocanstvo Knez Pavle Karadjordjevic (1893-1976) jedna je od najkompleksnijih licnosti nase nacionalne istorije. Iznenadjuje da njegov zivot do sada jos uvek nije bio predmet narocitih i podrobnijih naucnih studija. Buduci da su o Knezu Pavlu u javnosti od uvek postojali razliciti sudovi, jedno uopsteno i jednostrano sagledavanje njegovog zivotnog dela nije moguce. Ocena ucinka Kneza Pavla kao jednog od trojice Namesnika Njegovog Velicanstva Kralja Petra Drugog, kao i celokupne njegove licnosti, zahteva mnogo vise paznje, znanja i svesti o osetljivosti narocitog istorijskog trenutka koji je odredio njegovu sudbinu.\nPre svega, Knez Pavle nije odgajan za drzavnika. Sticaj nesrecnih okolnosti dovesce ga na celo mlade Kraljevine koja se za Srbiju pokazala kao suvise veliki zalogaj. Skolovan je u Velikoj Britaniji (Oksford) sto ga je zadojilo humanizmom i ljubavlju prema tekovinama evropske demokratije. Mnogo vise je bio zaokupljen i okrenut umetnosti i kulturi nego li aktuelnim i slozenim politickim problemima Jugoslavije. Zato se cesto njegove nesporne drzavnicke sposobnosti stavljaju u drugi plan u odnosu na njegovu naklonost razlicitim umetnostima. Valja napomenuti da je Knez bio vrsni poznavalac slikarstva, i posedovao je bogatu zbirku evropskog slikarstva XIX i ranog XX veka. Licno njemu treba zahvaliti za osnivanje Muzeja savremene umetnosti 1929. koji potom prerasta u Muzej Kneza Pavla 1936. (ciji ce se bogati fondovi posle Drugog rata preliti u zbirke Narodnog Muzeja).\nNesrecno ubistvo Kralja Aleksandra Prvog u Marseju 1934. je u prvi plan izbacilo Kneza Pavla koji je Kraljevom oporukom odredjen za jednog od trojice Namesnika mladog Kralja Petra Drugog (zajedno sa Ivanom Perovicem i nesrecnim Radenkom Stankovicem). Bile su to ujedno najteze godine za Jugoslaviju kako na polju medjunarodnih tako i unutrasnjih odnosa (teritorijalna organizacija drzave, hrvatsko nacionalno pitanje, jacanje fasizma i nacizma u Evropi...). Problemi su zahtevali odlucnu i autoritarnu osobu, upravo onakvu kakav je bio ubijeni srpski Kralj. Knez Pavle nije posedovao samouverenost i odlucnost svoga brata od strica, ali je upravo u periodu Namesnistva nacinjen odredjen pomak na polju dalje demokratizacije jugoslovenskog gradjanskog drustva i afirmacije evropskih humanistickih ideja.\nS nemackim jacanjem i nadiranjem (narocito posle okupacije Francuske 1940.) pred Knezom Namesnikom postavila se dilema i izbor koji se smatra jednim od najnezahvalnijih koji je u istoriji srpskog naroda postavljen jednom drzavniku. Knez Pavle je na taj nacin stavljen pred svrsen cin. Potpisivanje Trojnog pakta 25.III 1941. u aktuelnom politickom trenutku moze se sagledati izraz njegove drzavnicke zrelosti i svesti o tragicnim posledicama odbijanja istog. Posledice vojnog puca i delovanja britanskih tajnih sluzbi od 27.III 1941. (koje su izmedju ostalog dovele do ukidanja Namesnistva i proterivanja Kneza Pavla i njegove porodice) danas vise ne predstavljaju tajnu i o njima se u javnosti sve vise i slobodnije govori. Podrobnije analize martovskih dogadjaja iz 1941. doprinece rehabilitaciji licnosti Kneza Pavla Karadjordjevica. Slozio bih se delom oko ocene da je kao pogresna licnost bio na celu drzave u pogresno vreme. Ali jednog srpskog Kneza nazvati izdajnikom, a citavu Dinastiju "izdajnickom i okupatorskom" je najblaze receno prostacki.\n21.04.2004., 01:39 #5\nIz tih razloga sam i postavio topik. Ono sto je glavno jeste da li je i koliko princ Pavle odgovoran za pristupanje silama Osovine, i da li bi nam se sve ovo desilo da smo bili uz Nemce? Zato - da li je Pavle izdao srpski interes sklopivsi pakt sa nemcima ili je tako samo pokusao da spasi narod?\n21.04.2004., 10:13 #6\nDecko, rizikujes da upadnes u zamku "sta bi bilo kad bi bilo". Ali evo...\nNaravno da je hteo da sacuva Srbiju od moguceg razaranja (sto se i dogodilo), jer je znao da tada nije imao podrsku saveznika, a Srbija nije bila spremna za jos jedan rat. Pogotovo protiv tada mocne Nemacke,koja je tak nakon komunistickog bunta zlocinacki izvrsila odmazdu nad Srbijom.Mislim da bi Srbija(i Jugoslavija) bolje prosla da je sacekala ulazak USA i SSSR-a u sukob sa silama osovine i tek onda presla na stranu saveznika.\nTo ti je ono sto su Hrvati uradili...\n21.04.2004., 12:14 #7\nMislim da nije umesno pozivanje na primer Hrvata tokom Drugog rata. Hrvati su se listom priklonili fasistickom i genocidnom rezimu NDH, dok se ostatak pronasao u redovima komunisticke gerile koja se tokom rata (a narocito posle 1944.) pokazala jednako antisrpskom. Za razliku od Hrvata, kod vecine Srba postojalo je snazno antifasisticko osecanje (koje se delom oslanjalo i na germanofobiji) sto ce na zalost biti zloupotrebljeno od britanskih tajnih sluzbi marta 1941.\nSada je nemoguce i neozbiljno govoriti o tome sta bi bilo da su Srbi podrzali pristup Trojnom paktu. Moguce posledice drugacijih odluka ne mogu se na pravi nacin sagledati. Moje licno misljenje je da je Kraljevina Jugoslavija trebala istrajati u politici Milana Stojadinovica koji je manje - vise realno sagledavao stanje stvari i tokom svog mandata tezio proglasavanju jugoslovenske neutralnosti u buducim evropskim sukobima. Neutralna Jugoslavija mogla je da sacuva svoj narod, spremno saceka snazenje Saveznika i na vreme se prikljuci antifasistickoj koaliciji. Gotovo je izvesno da bi na taj nacin velika srpska tragedija bila izbegnuta.\n21.04.2004., 22:49 #8\nNa taj nacin tragedija ne bi bila izbjegnuta nego bi samo dobila drugi oblik.Umjesto Nijemaca napali bi nas saveznici i opet bi bili u rusevinama.Ne bi usred rata mogli mijenjati stranu zato sto bi u tom slucaju opet prosli isto od Nijemaca.\nJedino sto mozemo uzeti u obzir jeste jedan detalj a to je da Nijemci nebi izgubili na nama onih nekoliho mjeseci i ne bi odgodili napad na SSSR.Stigli bi do Moskve prije hladne ruske zime i mozda cak i pobijedili u ratu.Onda ne bi bilo potrebe da mijenjamo stranu, jedino tako mozda bi danasnji svijet bio bolji, bez ratova, bez granica , bez masonskih zavjera itd.\nAko je bolji svijet cijena koju smo platili rusenjem kneza Pavla, onda se slazem da smo pogrijesili.Ali, sta ako nije...\n22.04.2004., 01:59 #9\n...a zar nas "saveznici " nisu napali na kraju rata...\n...samo su srbske gradove bombardovali i razorili...\n...i to sa sve cestitkama uredno ispisanim na bombama...\nPoslednja poruka: 28.07.2010., 13:12


Huashida Design Visokokvalitetna linija za proizvodnju protiv korozije 3PE za vas Proizvođači i fabrika Kina - Proizvodi prilagođeni - Huashida Machinery\nHuashida Design Visokokvalitetna linija za proizvodnju protiv korozije 3PE za vas\nZa tri proizvodne linije za proizvodnju PE, tri anti-korozije su da poboljšaju anti-korozivne performanse, poboljšaju radni vijek trajanja antikorozije. Prevlaka za život pokopane cevi je presudna, ista materijalna cev zakopana u zemlji nekoliko desetljeća bez korozije, a neke curke su se desile nekoliko godina. Zato što usvajaju različite spoljašnje slojeve. Linija proizvodnje Huashida može postići najviši nivo antikorozivnih performansi, što značajno povećava vijek trajanja zakopanih cjevovoda i efikasno smanjuje troškove izgradnje i održavanja.\nHuashida dizajnira visokokvalitetnu proizvodnu liniju protiv korozije od 3PE za vas\nU skladu sa zahtevima kupaca o koroziji na gasovodu, Qingdao Huashida Machinery Co., Ltd. može biti usmeren na uklanjanje rjeđe i uklanjanje korozije čelične cijevi kompletnim proizvodnim programom. Tri linije za proizvodnju antikorozivne cevi koriste integriranu proizvodnu liniju mašina i proizvodne linije sa jednim lancem, proizvodne potrebe u slučaju 24-časovne kontinuirane proizvodnje, građevinske radnike podijeljene u tri smjene, operaciju izmjene. Pre nego što je proces spreman i proizvodnja se započinje, korisnik može podesiti temperaturu predgrijavanja i slojeve premaza od čelične cijevi na proizvodnoj liniji u skladu sa zahtjevima tri različite vrste antikorozivne prevlake na debljini protiv korozije. Debljina sloja, sve dok parametri ne ispunjavaju uslove za početak proizvodnje, prema programima koji pružaju operacije ritmične proizvodnje Huashida.\nTri anti-korozivne strukture, ta polietilenska troslojna struktura, poznata i kao troslojni PE, uvedena je u poslednjih nekoliko godina iz inostranstva napredna tehnologija protiv korozije. Kao pokriveni spoljni zaštitni sloj cevovoda je veoma superioran. Prema informacijama o troslojnom PE može se napraviti zakopan trajanje cevi od 50 godina trenutno se razmatra u međunarodnoj naprednoj tehnologiji protiv korozije. Njegovo puno ime je Fusion epoksi / ekstrudirana polietilenska struktura. Struktura zaštitnog sloja sastoji se od sljedećih tri sloja: dno je spojen epoksid (60-80μm); srednji sloj je lepak (170-250μm); gornji sloj je ekstrudiran polietilen (oko 2mm). Troslojni polietilenski premaz kombinuje odlične osobine epoksidnog premaza i ekstrudiranog polietilena dviju vrsta premaza. Karakteristike interfejsa epoksidnog premaza i hemijske otpornosti i ekstrudirane polietilenske prevlake sa mehaničkom zaštitom i drugim prednostima Zajedno znatno poboljšavaju njihove performanse.\nMobilni: +86 18669700158 Tel: 0086-0532-80999083\nSajt: http://www.qdhsd.com http://www.qdhuashida.com\nHuashida mašina, sa više od 14 godina iskustva, je jedna od profesionalnih huashida dizajn visokokvalitetne 3pe antikorozivne proizvodne linije za vas proizvođača u Kini. Ponudi prilagođenu uslugu, toplo vas pozdravljamo da dobijete visoko kvalificirane proizvode iz naše fabrike.\nHot Tags: huashida dizajn visokokvalitetne 3pe anti-korozije proizvodne linije za vas, Kina, proizvođači, fabrika, prilagođeni, visoko kvalifikovani\nProces Huashida 3PE antikorozivne premazane proizvod...\n3PE Mašina za proizvodnju čeličnih cijevi\nPE plastična folija za proizvodnju geomembranske pro...\nElectro Fusion Hot Melt traka


Traženje radnog mjesta\nHome > Bosanski/Hrvatski/Srpski > Posao > Traženje radnog mjesta > Molba za radno mjesto\nMolba za radno mjesto\nŠta treba da stoji u pismenoj molbi za radno mjesto?\nPismena molba za radno mjesto je vaša vizit-kartica i u pravilu sadrži sljedeću dokumentaciju:\nPopratno pismo: Objašnjava, zašto vas zanima baš to radno mjesto i zašto upravo vi predstavljate dobar izbor. Tim pismom poslodavcu pokazujete i da u budućnosti rado želite da sarađujete na ostvarivanju ciljeva firme. Nemojte da izrađujete serijske dopise, nego za svaku molbu napišite zasebno pismo.\nŽivotopis (CV): Poslodavcima pruža lične informacije o vama, vašem obrazovanju i doškolovanju, o dosadašnjim namještenjima i iskustvima, koje ste pritom stekli, o vašim jezičnim i informatičkim kompetencijama. Postoje nebrojani predlošci, kako životopis treba da izgleda i šta treba da sadrži. Za inspiraciju prethodno pogledajte nekoliko primjera na internetu ili kod prijatelja i poznanika.\nSvjedočanstva i potvrde od obrazovanju: Od značaja da se profesionalne aktivnosti prikažu bez ostatka i uz prilaganje svjedočanstava. Priložite i potvrde o položenim završnim ispitima vašeg zadnjeg obrazovanja, kao i relevantnih doškolovanja. Ali, oprez: Nikad nemojte slati originale, nego kopije!


Ovako ćete ubuduće tražiti posao: Mega popularna aplikacija uvela novu opciju - Biznis Telegraf.rs\n12/05/21 | 14:09\nMožda je vreme da TikTok bude manje upamćen po opasnim i šaljivim izazovima, a više po poslovnim prilikama\nIako je sadržaj TikTok-a prilično kontroverzan, često opasan, šaljiv, i vezuje se za mlađu populaciju, činjenica je da tu aplikaciju koriste maltene sve grupe.\nNjena popularnost je vremenom rasla, te danas može da parira Instagramu. U odnosu na te dve platforme, Fejsbuk je pomalo u zapećku - barem kada je reč o trendovima i mladima, dok LinkedIn uglavnom koriste isključivo ljudi iz sveta biznisa, što ima svojih ograničenja.\nU doba pandemije, primećen je rast oglasa za posao koji je vezan isključivo za onlajn - zbog cele zdravstvene situacije, pri čemu postoje razne varijante part-time i fleksibilnijeg rada na mreži.\nKako je ljudima, ali i poslodavcima, rad na daljinu postao više prihvatljiv, jasan i dostupan, tako je sve izvesnije da će aplikacije za traženje posla vladati u narednim godinama. Tako i TikTok, popularna društvena platforma, sada testira novi alat za zapošljavanje koji će ljudima pomoći da pronađu poslove i kompanije.\nTo dovoljno govori i o razvoju kineske aplikacije za kratke video zapise: od plesnih koraka i sinhronizovanog pevanja došao je do platforme na kojoj svi (budući) radnici mogu potražiti savete za uspešnu karijeru.\nLogika koja se krije iza ove odluke je jasna: što veća i šira ponuda, to više korisnika i prihoda. Nova opcija, navodno, neće biti deo samog TikToka, već će se povezivati na internet stranicu posvećenu oglasima sa poslovima.


PIO fond plaća 50.000 € brendiranje kišobrana i termosa, posao dobila agencija za zapošljavanje | Luftika\nProšle godine firma je imala ukupne poslovne prihode od 8,6, a 2019. 8,3 miliona dinara. To znači da je vrednost samo jedne nabavke PIO fonda više od polovine dosadašnji godišnjih prihoda kompanije.\n„Tehnička specifikacija predmetne javne nabavke definiše pozicije koje nisu u skladu sa svrhom, namenom i vrednošću javne nabavke, odnosno predstavljaju neekonomično trošenje javnih sredstava“, piše u jednom od pitanja.\n„Većina pozicija u tehničkoj specifikaciji zahteva tehnike štampe uz pomoć specifične opreme što nije uobičajeno za usluge štampanja informativnog i propagandnog materijala koje su predmet javne nabavke“, piše u jednom od pitanja potencijalnih ponuđača.\nPIO fond je odgovorio da je, kroz prethodne postupke, „uvideo svoje potrebe koje nisu uticale na cenu“, kao i da su imali „više ponuda koje su bile prihvatljive tako da konkurencija nije ograničena“.\noznakejavne nabavke pio fond


8. mart za mene je važan dan - Miloš Đajić Blog\nKategorija: Socijaldemokratija ; Datum: 09. 03. 2012. ; Autor: Miloš Đajić\nDanas je 8. mart. Probudile su me lepe vesti o rođenju male Mie, još jedne devojčice na ovom svetu. Google me je iznenadio slatkim doodle-om, a Ivan Ćosić fenomenalnom infografikom. Večeras prvi put organiuzujemo TweetUp i to povodom 8. marta. Sve u svemu biće ovo poseban i lep dan.\nOdavno 8. mart doživaljavam kao važan datum. Kao pravi „dinosaurus“, što bi rekli moji dragi mladi prijatelji/ce, sećam se i proslava praznika u neka druga vremena. Tada sam obema bakama, mami, tetki i ostalima čestitao praznik praveći ili kupujući poklone. Priznajem, nisam imao pojma šta predstavlja taj datum. Danas to veoma dobro znam zahvaljujući projektima rodne ravnopravnosti i „virusu“ aktivizma u borbi za ženska prava, koji su mi prenele Saška i Mira na početku, a kasnije mnoge druge drage žene i muškarci. Od kada su se rodile Milica i kasnije Tamara, moj život i aktivizam imaju sasvim drugačiji fokus. Iskreno želim da doprinesem da se nasleđene nepravde i neravnopravnost bar malo isprave i da njima kao i svim drugim princezicama ostavim svet bez nasilja, sa društvom jednakosti u kome su žene i muškarci istinski ravnopravni. Naravno, često diskutujem i sa suprugom o svim problemima koji muče današnje žene. I ona kad je ljuta zna da kaže „J*** te ravnopravnost, samo smo dobile još više posla i odgovornosti na svojoj grbači“. Često se setim Leona Peklara koji mi je jednom prilikom rekao: „Ni jedno društvo ne može biti ekonomski bogato, ukoliko žene nisu ravnopravne i nisu na mestima odlučivanja!“\nRadeći različite projekte, već punu deceniju, u oblasti ženskih prava, kada je raspisan konkurs Ministarstva lako smo se organizovali i sa partnerima napravili stvarno dobar projekat u slavu žena. Otvarajući izložbu „Žene u sportu“ u Kikindi i slušajući reakcije ljudi znam da radimo dobru i važnu stvar koja se ne sme završiti martom, mesecom ženskih prava, već mora trajati cele godine. Karavan ženskih prava ćemo provesti po nekoliko gradova u Srbiji želeći da pre svega u manjim sredinama promovišemo važnost ženskih prava. Hvala Mariji S., Bibi, Aidi, Seadu, Radi, Mariji G., Snežani, Mari M., Tamari, Sanji i svima drugima koji će nam u ovom projektu pomagati.\nBez obzira na sve one koje će se podsmevati ili se podsmevaju 8. martu, ja mislim da je 8. mart važan datum. Osmog marta je važno da se setimo i poštujemo sva prava i sve slobode za koje se neko drugi već izborio za nas, kao i zašto je neophodno da ta prava i te slobode čuvamo, branimo i unapređujemo i za nas same i za one koje dolaze posle nas. Srećan sam što sam i sam učestvovao u akciji „stvarnih 30%“ tako da današnji 8. mart žene u Srbiji dočekuju sa sigurnošću da će u sledećem sazivu Narodne skupštine biti minimum 30 odsto žena.\n8. mart za mene je važan dan, 9.0 out of 10 based on 1 rating\nTagovi: 8. mart, Socijaldemokratija, Zene


JASNA PORUKA SA GLAVNOG ODBORA NAPREDNjAKA: Zamenićemo i ministre i poslanike | Politika | Novosti.rs\nJASNA PORUKA SA GLAVNOG ODBORA NAPREDNjAKA: Zamenićemo i ministre i poslanike\nV. M. | 02. septembar 2019. 06:30 | Komentara: 89\nLider Srpske napredne stranke Aleksandar Vučić na sednici Glavnog odbora u Zemunu najavio velike promene. Samo malobrojni će zadržati pozicije. Daćemo šansu mladima\nAleksandar Vučić / Foto V. Danilov\nSNS: Besmisleni napadi SzS, kako se obogatio Đilas\nMirković i Handanović održali performans o Đilasovoj “kuli od karata” (FOTO)\nNA izbornoj listi koju predvode naprednjaci na predstojećim izborima biće više mesta za kandidate iz SNS, dok će njihovi partneri dobiti manje nego dosad. Na poslaničkim mestima koja budu pripala naprednjacima biće više od polovine novih imena u odnosu na sadašnji saziv Skupštine, a ako osvoje vlast biće velikih promena i među kandidatima za ministre.\nOvo su glavne poruke koje je lider SNS Aleksandar Vučić u nedelju uputio stranačkim kolegama i građanima na sednici GO SNS održanoj u hali "Pinki" u Zemunu. Vučić je, govoreći o velikim kadrovskim promenama uoči redovnih izbora koji bi trebalo da budu održani na proleće, najavio najmanje 35 novih mladih ljudi na poslaničkoj listi SNS:\n- Na listi će ostati samo oni malobrojni, koji su se dokazali borbenošću. Ako dobijemo poverenje naroda, promenićemo i 50 ili 60 odsto ministara. Ne zato što su neuspešni, već zato što je potrebna nova energija. Da pokažemo da nismo srasli sa foteljom, da nam je važno da Srbija ide napred, da nismo posvećeni ličnom bogaćenju - rekao je Vučić, uz opasku: - Ljudi iz Glavnog odbora najmanje tapšu na ovakve reči. Ovo se odnosilo i na mene, ne samo na njih, ali o tome ćemo drugi put.\nPročitajte još - Predsednik: Srbija rastrzana zbog različitih interesa velikih sila; Po pitanju Kosmeta nas očekuje težak period\nObrazlažući odluku da ovog puta koalicionim partnerima ponude manje mesta na izbornoj listi, Vučić je kazao:\n- Uvek smo bili veoma darežljivi, poštovali smo i poštujemo koalicione partnere, ali koliko god ih poštovali, na kraju krajeva - oni koji se bore su malobrojni iz SNS. Ove druge ni mikroskopom ne mogu da nađem. Kada je teško i kada ima problema, kada dođe do sukoba sa političkim protivnicima ili se trpi pritisak međunarodne zajednice - tu su samo ljudi iz SNS da se tome suprotstave.\nPartneri se oglase retko i to tek nakon što im ja to zamerim u javnosti. Sarađivaćemo i dalje, ali ćemo tačno da izmerimo snagu SNS i snagu drugih.\nVrh SNS analizirao poteze pred redovne parlamentarne i lokalne izbore iduće godine\nVučić je kazao da će SNS na izbore izaći sa dosadašnjim rezultatima i naveo da su oni uspeli da promene "zemlju bez ugleda, bez samopoštovanja, koja nije obeležavala stradanje u Jasenovcu, godišnjice NATO bombardovanja, koja nije poštovala žrtve sa Košara":\n- Pretvorili smo je u zemlju koja poštuju svoje žrtve, podigli je iz bankrotstva, imamo stabilan rast. Otvorili smo muzeje i auto-puteve, za koje našim prethodnicima nije ni padalo na pamet da ih grade. Gradimo novu infektivnu kliniku, sređujemo kliničke centre, sve što je stajalo po 30 ili 40 godina. Nije idealno, ali zato hoćemo da se popravljamo. Ne da se poredimo sa najgorima, već da kažemo sebi da smo mogli bolje i više.\nSa Glavnog odbora naprednjaka u Hali "Pinki" u Zemunu\nLider naprednjaka je stranačkim saborcima poručio da će na izborima biti "sebi najveći protivnici":\n- Nemojte da potcenjujete ni gnev ljudi u lokalnim sredinama koji su dobijali obećanja od naših lokalnih čelnika, a ništa od toga nisu mogli da vide. Nemojte da se ljutite na ljude koji traže da razgovaraju sa vama, a do vas ni ja ne mogu da dođem, a kamoli oni. Ako ne možete da rešite problem, to kažite, a on će da poštuje što ste izdvojili vreme da ga primite, a ne da čeka po sto dana. Zato će da bude ovakvih i ovolikih promena, svidelo se to nekome ili ne.\nNajavljujući da će u izbornoj kampanji biti "izmišljanja tema", Vučić je upitao stranačke saradnike koliko su njihovih ljudi videli da se suprotstavljaju "onima koji su hteli da ga okruže u predsedništvu i koji su upadali sa sekirama i testerama". Kao pozitivan primer izdvojio je aktivistu SNS Nemanju Joksimovića, koji se prethodnog dana suprotstavio opozicionim aktivistima u nameri da spreče otvaranje rekonstruisanog Trga republike u Beogradu:\n- To je primer kako možete da budete civilizovani, mirni i da se suprotstavite banditima koji hoće da čupaju znakove.\nPoručio je funkcionerima SNS da uđu u svako selo u Srbiji, da pričaju sa ljudima umesto da sede u kancelarijama.\nPročitajte još - Vučić: Vi, stranci dobrodošli ste, a da srušite Srbiju, da vlada onaj koji nema narodno poverenje - sikter (VIDEO)\nPredsedništvo SNS usvojilo je zaključak kojim se do 10. oktobra daje rok lokalnim samoupravama da dostave ideje - kako će liste da im izgledaju, kakav im je plan, koliko će novih ljudi biti, koliko se njih dokazalo, koliko je onih koji nisu zavredeli poštovanje naroda i koji će otići, šta je urađeno do sada i šta bi trebalo da se uradi.\nSAMO NAROD BIRA VLAST\nDOK sam ja živ, neće biti nikakvih prelaznih vlada. Nema nikakve šanse za te kriminalne vlade, gde kriminalci hoće da se vrate na vlast bez izbora. Bokija 13 u Srbiji nećete gledati.\nTako je Vučić u nedelju odgovorio na zahtev dela opozicionih stranaka, među kojima su LDP i Dveri, da se formira prelazna vlada koja bi obezbedila fer uslove za izbore.\n- U jednom danu su se ujedinili Čedomir Jovanović i Boško Obradović. Kažu, hajde Vučiću da ti izglasaš nas u vladu i da to bude prelazna vlada. Koliko glasova Čedomire imaš, koliko glasova Obradoviću imaš, pa bi na vlast bez izbora. Neće nijedan međunarodni predstavnik da mi soli pamet kako će izgledati vlast u Srbiji. Dok sam živ, braniću naš narod i ovu zemlju - poručio je Vučić. - Vi, stranci, dobrodošli ste, dragi ste nam gosti, a da srušite Srbiju, da vlada onaj koji nema narodno poverenje - sikter! Nema ništa od toga. Srbija će da čuva svoju slobodu, nezavisnost, suverenitet.\nOceniteDopada mi se 517 Ne dopada mi se 13\nFudbal | 22. oktobar 2019. 12:25\nEKSKLUZIVNO: Legendarni Aleks Ferguson stiže u Beograd\nNOVOSTIMA POTVRĐENO: Tomić nije više trener Crvene zvezde


► Kašmir ponovo s telefonskim linijama\n17.08.2019 Nju Delhi\nVlasti u indijskom delu Kašmira su danas počele da ponovo uspostavljaju telefonske linije posle skoro dvonedeljnog policijskog časa i prekida komunikacija posle odluke indijske vlade da snizi nivo autonomije tog većinski muslimanskog regiona.\nŠahid Čudari, član lokalne administracije u Šrinagaru, najvećem gradu u Kašmiru, rekao je da se uvedena ograničenja ukidaju u najvećem delu područja i da su vladine kancelarije otvorene. On je naveo i da hrane i drugih zaliha ima "u ogromnim količinama".\nPolicija je navela da je ograničenje kretanja umanjeno u nekoliko delova Kašmira.\nDrugi lokalni zvaničnik Šrinagara je novinarima rekao da je u nekim ruralnim područjima ponovo krenuo javni prevoz, kao i da su mobilna telefonija i internet uključeni u nekim okruzima. Mediji, međutim, prenose da je do toga došlo samo u regionu Džamu, u kom Hindusi čine većinu i nema opasnosti od antiindijskih protesta.\nIndijske snage bezbednosti u Kašmiru su i dalje u stanju visoke pripravnosti pošto su stotine ljudi juče posle molitve u Šrinagaru protestovale protiv Indije.\nVlada u Nju Delhiju je uvela policijski čas da bi sprečila nasilnu reakciju na odluku od 5. avgusta da se snizi nivo autonomije Kašmira. Ta odluka je podstakla tenzije s Pakistanom i izazvala bes u indijskom delu Kašmira.\nDanas je duž indijsko-pakistanske granice došlo do razmene vatre iz pušaka i minobacača, a indijska vojska je saopštila da je jedan njen pripadnik poginuo. Ranije ove nedelje je Pakistan saopštio da su od indijske vatre stradala tri vojnika i dva civila.\nI Indija i Pakistan polažu pravo na čitav Kašmir i oko njega su vodili dva od svoja tri rata.\nKašmir se našao i pred Savetom bezbednosti UN.\nPevačica i glumica Šer došla je u Pakistan da otprati Kavanu - najusamljenijeg slona na svetu, koji će uskoro napustiti zoološki vrt u Islamabadu i otići u novi rezervat, posle...


Ivan Jovićević – AJBIM centar Beograd – Savez arhitekata Crne Gore\nAjbim je centar umjetnosti i tehnologije koji se bavi istraživanjem i eksperimentima u oblasti digitalnih medija. On predstavlja muzej-atelje koji u sebi objedinjuje funkcije izložbenih muzejskih prostora i radnih ateljea u okviru kojih se konstantno stvaraju nova umjetnička djela. (http://eyebeam.org/)\nLokacija koja je predviđena za projektovanje Ajbim centra predstavlja značajan, nepristupačan i neiskorišten resurs u okviru centralne gradske zone Beograda. Detaljnom analizom ovog reprezentativnog prostora u potpunosti možemo sagledati hronologiju nastanka grada stvorenu kontinuitetom njegovog građenja.\nLokaciju karakteriše dugačak ulični front, izuzetna aksijalnost ulice Kneza Miloša, Terazijski trg sa svim elementima koji ga formiraju, Hotel Moskva kao značajan fizički i mentalni reper grada, kao i neposredna veza za trgom Nikole Pašića i Terazijskom terasom. Predviđena parcela je uokvirena kalkanom hotela Moskva i susjednog objekta, i izlazi na Terazije i Balkansku ulicu. Ovakva pozicija neminovno uslovljava izuzetnu eksponiranost fasade okrenute ka Terazijama nasuprot indisponiranosti fasade okrenute ka Balkanskoj ulici. Prevelika dubina parcele u startu nameće kao rješenje objekat atrijumskog tipa. Ovakvo rješenje osnaženo je potrebom za povezivanjem Balkanske ulice i Terazijske terase sa trgom Nikole Pašića.\nSnažne uslovljenosti proizašle iz višestruko kodiranog konteksta i tipologije muzeja, ograničavaju misli fokusirajući ih u startu na funkcionalne karakteristike kuće i njenu pojavnost. Kao metod otklona od njih formiran je apstraktan koncept drveta čije je krajnje rješenje nepredvidivo. Drvo, njegov rast i razgranatost predstavljaju suptilnu vezu između umjetnosti, tehnologije i arhitekture.\nRazradom koncepta, pasaž/atrijum koji spaja Balkansku ulicu sa trgom Nikole Pašića predstavljen je kao negativ drveta. Daljom simplifikacijom pojma na nivo geometrijskih oblika lopte i štapa, dobijeni su gradivni elementi kuće, koji bi trebalo da podstaknu na radikalan prostorni rez i redefinisanje duha mjesta.\nPrizemlje se zastakljivanjem željelo vizuelno osloboditi kako bi se potencijalnom korisniku omogućio vizuelni kontakt novoprojektovanog atrijuma sa Terazijama i Balkanskom ulicom, a koji bi ga naveo na korištenje prolaza. Ajbim atrijum se svojim gabaritima nadovezuje na postojeći atrijum susjednog objekta, proširuje ga i daje mu javni karakter. On tako, nadzemni dio objekta,od prizemlja do krova dijeli na dva dijela, dok podzemni dio ostaje jedinstven, iz jednog dijela.\nDvostruka opna objekta zarad radnog komfora umjetnika odaje iluzorni utisak zatvorenosti, dok ustvari predstavlja punu otvorenost muzeja proizašlu iz potrebe za interakcijom sa prolaznicima i publikom.\nOve specifičnosti na konstruktivnom nivou formiraju složenu prostornu konstrukciju od čelika i armiranog betona. Čelična rešetka lopte, oslanja se na vertikalne čelične brisoleje koji opterećenje prenose na kalkane novoprojektovanog Ajbim centra, dok dio opterećenja lopta prenosi i na armirano betonska jezgra naliježući na njih. Poprečno ukrućenje omogućava čelični most koji se prostire horizontalno na etaži +2 i +3 povezujući dva dijela muzeja.\nLopte spolja služe kao otvoreni izložbeni prostori. One su obojene bojom sunca da bi drvo moglo da raste, i dovoljno su velike da stave čovjeku do znanja koliko je mali.\nProjekat je nastao u okviru Modula M6-Studio projekat na Arhitektonskom fakultetu Univerziteta u Beogradu\nProfesor: arh. Vladimir Lojanica\nŠkolska godina 2014-15\n← Predavanje: Arhitektura i urbanizam Crne Gore u periodu tranzicije – uzroci krize\nMihajlo Mitrović: Postmoderna je zatrovala arhitekturu Srbije →\n12.01.2016. SACG 0


Kada pomislim o ogromnom okeanu brojeva koje su ljudi sakupili iz bezobalnog mora realnosti, prođe me jeza. Nadam se da ćete i Vi takođe zadrhtati dok prelazite brojeve od celih, razlomaka i radikala, sve do čudnijih zveri poput transcendentnih brojeva, hiperrealnih brojeva, nadrealnih brojeva, kvaterniona, bikvarteniona, sedeniona i oktoniona. Naravno, imali smo poteškoća sa takvim čudnim entitetima ali, s vremena na vreme, Bog je smeštao među nas vizionare koji deluju kao biblijski proroci, te pojedincima koji su dotakli univerzum čitav hvat dalje nego što bilo ko od nas može i da sagleda.\nŠrinivasa Ramanuđan je bio takav prorok. Iščupao je matematičke ideje iz etera, iz svojih snova. Ramanuđan je bio jedan od najvećih matematičkih genija Indije i verovao je da su mu bogovi podarili pronicljivost. Što je naviralo u bljeskovima. Mogao je da čita matematičke matrice na isti način kao što je Neo, glavni glumac filma Matriks, imao pristup matematičkim simbolima koji su činili infrastrukturu realnosti dok su činili kaskadu o njemu. Ne znam da li je Bog šifrant, ali šifre se nalaze svuda oko nas čekajuci da budu dešifrovane. Za neke će biti potrebno hiljadu godina da bi ih razumeli. Neke će zauvek biti umotane u veo tajanstvenosti.\nTokom godina, mnogi čitaoci mojih knjiga su pretpostavili da čuveni matematičari nisu bili religiozni. Zapravo, dobar broj značajnih matematičara bio je veoma religiozan. Kao zanimljivu vežbu, sproveo sam anketu na internetu u kojoj sam pitao ispitanike da odgovore znaju li nekog religioznog matematičara. Najčešće navođeni, kao religiozni matematičari, bili su Isak Njutn i Blez Paskal. Na mnogo načina, potraga matematike za smislom beskonačnosti slična je mističnim nastojanjima da se shvati Bog. I religija i matematika se bore da izraze vezu između ljudi, svemira i beskonačnosti. Obe imaju tajanstvene simbole i rituale i nedokučiv jezik. Obe koriste najdublje kutke naših umova i podstiču našu maštu. Matematičari, poput sveštenika, traže „idealne”, nepromenljive, nematerijalne istine i onda se često usuđuju da primene ove istine u stvarnom svetu. Jesu li matematika i religija najmoćniji dokaz o pronalazačkom geniju čovečanstva? U delu “Razum i vera, večno povezani“ (20. decembar 2003, Njujork Tajms, B7), Edvard Rotštajn primećuje da je vera bila inspiracija Njutnu i Kepleru, isto kao i brojni naučni i matematički trijumfi. “Uverenje da postoji red u stvarima, da um može shvatiti taj red i da taj red nije beskonačno prilagodiv, ta naučna verovanja mogu obuhvatiti elemente vere”. U Kritici čistog uma, Imanuel Kant opisuje kako „golubica svetlosti, parajući vazduh svojim slobodnim letom i osećajući otpor na krilima, mogla bi pomisliti da bi njen let bio daleko slobodniji u praznom prostoru”. Ali ako bismo bili u mogućnosti da uklonimo vazduh, ptice bi se stropoštale. Je li vera – ili kosmički smisao misterije – poput vazduha koji dopušta istraživačima da uzlete? Ma koliko ljudi napredovali u matematici i nauci, uvek ćemo samo plivati u moru tajne.\nU The Matrix Reloaded, mudri arhitekta kaže Neu da je njegov život „suma podsetnika na neuravnoteženu jednačinu nerazdvojivih u programiranju\nmatriksa”. Slično tome, veliki švajcarski arhitekta Le Korbizije (1887-1965) mislio je da su se bogovi igrali brojevima u matrici izvan prosečne realnosti:\nDivokoza pravi ogroman skok sa stene na stenu silazeći, svojom punom težinom, na papcima podržanih zglobom od dva centimetra u prečniku: to je izazov i to je matematika. Matematički fenomen se uvek razvija iz jednostavne algebre, tako korisne u svakodnevnom zivotu, a algebra iz brojeva, tog oružja bogova: bogovi su tamo, iza zida, igraju se brojevima (Le Korbizije, Modulor, 1968.).\nVek ranije, Ramanuđan je bio Matriksov Neo u našoj realnosti. Kao dečak, Ramanuđan je sporo naučio kako da govori. Sve svoje vreme provodio je škrabajući strane simbole na svojoj ploči od škriljca ili pišući jednačine u svojoj svesci. Kasnije u životu, dok je radio u odeljenju za računovođe u Madrasu, poštom je poslao neke od svojih jednačina čuvenom Britanskom matematičaru Dž. H. Hardiju. Hardi je istog trenutka bacio te jednačine u đubre, ali ih je kasnije ponovo uzeo radi detaljnijeg pregleda. Videći formule, Hardi je rekao da „u najmanju ruku, nikad nije video ništa slično“ i da su ga pojedine potpuno „porazile”. Ubrzo je shvatio da su jednačine „mogle biti napisane samo od strane matematičara najviše klase”. Hardi je napisao u Ramanuđan: Dvanaest lekcija da formule „moraju biti tačne, jer da nisu, niko ne bi imao dovoljno mašte da ih izmisli”.\nUistinu, Ramanuđan je uvek dolazio do rezultata koji bi predstavljao osećaj za intuiciju direktno iz carstva nesvesnosti. On je rekao da ga je indijska boginja inspirisala u njegovim snovima. Nisu sve njegove formule bile savršene, ali lavina stvarnih dragulja koje je iskopao iz rudnika stvarnosti nastavlja da potresa naše moderne umove. Ramanuđan je rekao da samo u matematici čovek može doživeti postvarenje Boga.\nMatematika i svemir\nEvo jedne duboke misli za početak našeg matematičkog puta. Da li mislite da je ljudska dugoročna opsednutost matematikom porasla zato što je svemir satkan od matematičkog vlakna? Približićemo se i ovom pitanju u nastavku ovog poglavlja. Za sada možete uživati znajući da je 1623. Galileo Galilej objasnio ovu veru u matematički svemir navodeći svoj kredo: „Velika kniga prirode je napisana matematičkim simbolima”. Platon je tvrdio da je Bog geometar, a ser Džejms Džins je verovao da je Bog eksperimentisao s aritmetikom. Isak Njutn je pretpostavljao da su planete prvobitno bačene u orbitu od strane Boga ali, čak i pošto je Bog ustanovio zakon gravitacije, planete su morale neprestano da podešavaju svoje orbite.\nKrvavi snovi i božji matematičari\nPrema Ramanuđanu, bogovi su ostavili kapi žive krvi u njegovim snovima. Pošto je video krv, papiri koji su sadržali komplikovanu matematiku otkrili su se pred njim. Kada se probudio sledećeg jutra, naškrabao je samo deo od onoga što su mu Bogovi otkrili. U Čoveku koji je spoznao beskonačnost, Robert Kanidžel napominje da je lakoća s kojom su Ramanuđanova duhovnost i matematička isprepletanost označili „udarnu fleksibilnost uma i specifičnu promenljivost u cilju odbacivanja pojmovnih veza i beznačajnih asocijacija…“ Zaista, Ramanuđanova otvorenost za mistične poglede nameće da je „um obdaren dovitljivošću, fleksibilan, a elastične predstave o uzroku i posledici čine ga receptivnim za ono što oni, opremljeni čisto logičkim darovima, nisu mogli sagledati”.\nPre nego što završimo s Ramanuđanom, trebalo bi da naglasim da su mnogi drugi matematičari, kao što su Karl Fridrih Gaus, Džejms Hopvud Džins, Džordž Kantor, Blez Paskal i Džon Litlvud, verovali da je nadahnuće imalo božanski karakter. Gaus je rekao da je jednom dokazao teoremu „ne uz pomoć mučnog napora, već božjom milošću”.\nNadam se da ovi primeri ruše predstavu o tome da su matematika i religija dve potpuno različite oblasti ljudskog pregnuća. Naš matematički opis sveta se neprestano menja, ali naši mozgovi i jezičke veštine ostaju nepromenjene. Nove vrste matematike se stalno otkrivaju ili stvaraju, ali su nama potrebni novi načini razmišljanja i poimanja. U poslednjih nekoliko godina, na primer, matematički dokazi su bili ponuđeni kao rešenja za poznate probleme u istoriji matematike, ali argumenti su bili predugački i previše komplikovani da bi stručnjaci bili sigurni da su tačni.\nMatematičar Tomas Hejlz je morao da čeka pet godina pre nego što su revizori njegovog rada iz geometrije – poslatog magazinu „Matematički anali“ – konačno odlučili da nisu mogli naći nikakve greške i da časopis treba da objavi Hejlzov dokaz, ali samo uz napomenu da oni nisu sigurni da je tačan! Uz to su matematičari. poput Kita Devlina, priznali (25. maj 2004, Njujork Tajms) da je “priča o matematici dostigla nivo takve apstrakcije da mnoge njene granične probleme nisu mogli da shvate čak ni stručnjaci”. Nema apsolutno nade da se ovi pojmovi približe široj javnosti. Možemo postavljati teorije i vršiti proračune, ali ne možemo biti dovoljno pametni da shvatimo, objasnimo ili prenesemo te ideje.\nFizička analogija je ovde bitna. Kada je Verner Hajzenberg brinuo da ljudska bića možda nikada neće stvarno razumeti atome, Bor je bio malo veći optimista. Odgovorio je: „Mislim da možemo već biti u stanju to da uradimo, ali ćemo u tom procesu morati da naučimo šta reč razumeti stvarno znači”. Danas koristimo računare kao pomoć u poimanju stvari izvan naše intuicije. Zapravo eksperimenti sa kompjuterima vode matematičare do otkrića i predstava o kojima nisu ni sanjali pre nego što su ovi uređaji postali sveprisutni. Kompjuteri i kompjuterska grafika omogućuju matematičarima da otkriju rezultate mnogo pre nego što formalno uspeju da ih dokažu, otvarajući tako potpuno nova polja u matematici.\nČak i jednostavni kompjuterski alati, kao što su spredšiti, pružaju savremenim matematičarima moć za kojom su Hajzenberg, Ajnštajn i Njutn mogli samo da čeznu. Kao samo jedan primer, krajem devedesetih, kompjuterski programi koje su napravili Dejvid Bejli i Helaman Ferguson pomogli su da se izrade nove formule koje su povezale pi sa log 5 i dve druge konstante. Kako Erika Klarih izveštava 24. aprila 2004, izdanje Sajans Njuz, kad je računar jednom izveo formulu, dokazivanje da je ona tačna bilo je krajnje jednostavno. Često je najveća prepreka u formulisanju dokaza upravo poznavanje odgovora.\nSlika pokazuje fantastičnu kolekciju Šmidhuberovih krugova, nazvanih po svom pronalazaču, nemačkom matematičaru Jirgenu Šmidhuberu. Da biste konstruisali ovu šemu, započnite crtanje krugova proizvoljnih prečnika i centara. Izaberite proizvoljnu tačku na prvom krugu i iskoristite je kao centar drugog kruga istog prečnika. Prva dva kruga su definisana kao „legalni krugovi.“ Pravila za određivanje dodatnih legalnih krugova su:\nPravilo 1. Kad god se dva legalna kruga istih prečnika dodirnu ili preseku, nacrtajte još jedan legalan krug istog prečnika čiji je centar tačka preseka ova dva kruga.\nPravilo 2. Unutar svakog legalnog kruga centra p i poluprečnika r, nacrtajte još jedan legalan trougao čiji je centar takođe p ali čiji je poluprečnik r/2.\nOva slika jeste rezultat rekurzivne primene ovih pravila (www.Idsia.ch/~juergen/).\nUprkos svoj mojoj mističnoj priči o matematici i božanstvenosti, matematika je očigledno praktična. Matematika je direktno uticala na svaku naučnu oblast i od neprocenjivog je značaja u poljima od nauke do sociologije, od prikazivanja ekoloskih šteta i širenja zaraza do razumevanja arhitekture naših mozgova. Prema tome, zabava, uvrnute činjenice, anegdote, jednačine i zagonetke u ovoj knjizi predstavljaju metafore za fantastičan domašaj primene i simbolike matematike.\nU stvari, ova knjiga je riznica slagalica, citata, činjenica, trivijalnosti i ozbiljnih problema za razmatranje. Možete odabrati neku od različitih poslastica koje su stavljene na tanjir još ranije. Problemi se menjaju sa oblašću, pa imate slobodu da ukratko pređete koncepte od Čempernaunovog broja do Gebelovog broja, tako velikog broja da ga je veoma teško pojmiti. Neke od slagalica su nasumično poređane da podstaknu osećaj avanture i iznenađenja. Moj mozak je brzi voz, a zagonetke deo velikog mozga rasutog po šinama.\nPovremeno, ove zagonetke će izgledati jednostavne i frivolne: na primer, „Zašto krug ima 360 stepeni?“ Ili, „Da li je i nula broj?“ Ili, „Koja registarska tablica se najlakše pamti?“ Ili, „Da li je Isus mogao da izračuna koliko je 30 x 24?“ Uglavnom, ovo su pitanja koja ljubitelji često meni postavljaju, a ja najviše volim ove „zavijuše”. Slažem se sa austrijskim fizičarem Paulom Ehrenfestom, koji je rekao: „Pitajte. Ne plašite se da ćete ispasti glupi. Na glupa pitanja je najčešće najteže odgovoriti. Ona teraju govornika da razmišlja o osnovnom problemu”.\nTakođe ću vas provocirati maštovitim formulama, kao onim koje krase Ramanuđanovu knjigu. Ponekad je moj cilj da vas jednostavno oduševim velelepnim jednačinama za razmišljanje. S vremena na vreme, koncepti se ponavljaju, samo radi utvrđivanja znanja i prepoznavanja identičnog\nproblema u novom obliku. Različiti načini dobijanja istih rešenja ili koncept koji otkriva stvari koje pojedinačni pristupi ne mogu.\nDugi niz godina zaljubljen sam u rekreativnu matematiku zbog njene obrazovne vrednosti, imajući u vidu da čak i jednostavni problemi pokreću maštu. Korist od matematike nam omogućava da gradimo svemirske brodove i da istražujemo geometriju svemira. Brojevi će biti naš primarni način komuniciranja sa inteligentnim vanzemaljskim rasama.\nDrevni narodi, poput Grka, duboko su bili fascinirani brojevima. Da li je moguće da su u teškim vremenima brojevi bili jedina konstantna stvar u večno promenljivom svetu? Prema Pitagorejcima, drevnoj grčkoj sekti, brojevi su bili dodirljivi, nepromenljivi, večni – pouzdaniji od prijatelja, manje grozomorni od Zevsa.\nObrada večitih misterija\nPredivan spektar odnosa u prirodi može se iskazati korišćenjem celih brojeva i njihovih odnosa. Jednostavni brojčani obrasci opisuju spiralno raspoređene semenke suncokreta, ljuske na šišarkama, raspored grana na drveću, i periodične životne cikluse kod insekata. Matematičke teorije su predvidele fenomene koji su potvđeni tek godinama kasnije. Maksvelove jednačine, na primer, predvidele su radio talase. Ajnštajnove jednačine polja ukazuju da gravitacija savija svetlost i da svemir teži da se širi. Fizičar Pol Dirak je primetio da nam apstraktna matematika, koju danas učimo, pruža letimičan uvid u fiziku iz budućnosti. U stvari, njegove jednačine su predvidele postojanje antimaterije, čije je otkriće usledilo. Slično tome, matematičar Nikolaj Lobačevski je rekao da “ne postoji grana matematike, koliko god apstraktna bila, koja neće biti korišćena za rešavanje fenomena u realnom svetu”.\nČuveni slučaj u kom su učestvovali Mari Gel-Man i njegove kolege demonstrirali su predvidivu moć matematike i simetrije s obzirom na postojanje subatomske čestice, zvane Omega-minus. Gel-Man je nacrtao geometrijski, simetrični obrazac u kom je svaka pozicija u obrascu, osim jednog praznog mesta, sadržala po jednu poznatu česticu. Gel-Man je stavio prst na jednu tačku i rekao, sa krajnje mističnom pronicljivošću: „Ovde se nalazi čestica”. Njegova pretpostavka se pokazala tačnom a analitičari su kasnije otkrili povezanost čestica sa praznim mestom.\nJedan od mojih omiljenih citata, koji opisuje mističnu stranu nauke, potiče iz knjige Ričarda Pauera “Zlatne muke varijacija”: „U nauci se ne radi o kontroli, već o obradi večnog stanja čuda u ruhu nečega što zauvek raste jedan korak više i veštije od naše prethodne teorije. Radi se o poštovanju a ne vladanju”.\nDanas matematika prožima svako polje naučnog pregnuća i igra neprocenjivu ulogu u biologiji, fizici, hemiji, ekonomiji, sociologiji i mašinstvu. Matematika može biti od velike pomoći u objašnjavanju sastava duge, uči nas kako da zaradimo novac na berzi, upravljamo svemirskim brodom, sastavljamo vremenske prognoze, predviđamo natalitet, projektujemo zgrade, odmeravamo sreću i analiziramo širenje AIDS-a.\nMatematika je uzrokovala revoluciju. Ona nam je oblikovala misli. Oblikovala je način na koji mislimo.\nMatematika je promenila naš pogled na svet.\nPred vama je odlomak iz knjige "Strast za matematikom" autora Kliforda Pikovera, koju je izdala NNK International iz Beograda 2007. godine.\nStrast za matematikom je obrazovno, zabavno putovanje kroz čudesni svet matematike, u kom se mešaju istorija, biografije, filozofija, teorija brojeva, geometrija, verovatnoca, granicni brojevi i nerešive zagonetke u divno sabranoj zbirci koja ce zasigurno jednako goditi matematickim zaludenicima, studentima i iskusnim matematicarima.\nKlliford Pikover nam u svakom poglavlju pruža faktoide, anegdote, definicije, navode i opčinjavajuće izazove koji sežu od zabavnih dosetki i zagonetki do suludo teških problema. Srešcete se sa luckastim matematičarima, čudesnim nizovima brojeva, tvrdokornim brojevima, čudnim konstantama, magičnim kvadratima, fraktalnim grafikonima, majmunima koji kucaju Hamleta, sa beskonačnošcu i još mnogo, mnogo čime.


Khloe Kardashian o tome kako se nositi sa žudnjom - Recenzije - 2020\nKhloe Kardashian je zapravo usredotočena na žudnju\nUšutjeti svoje unutarnje čudovište iz kolačića može biti naporno, pogotovo kad dođe do kasne noćne žudnje. Postoji nekoliko desetaka savjeta kako da se riješite onih impulsa 'Ja želim-čokolada-i-Želim-sada', ali Khloe Kardashian nokte je najbolji način da se riješite žudnje: Prepustite im se.\n"Kad imam ozbiljnu žudnju, podsjećam se da provodim kontrolu porcija", napisala je Kardashian u priči o svojoj aplikaciji. "Vjerujem da ako želite čokoladu, idite po nju. Ako vam je doista potrebna šaka čokolade, pojedi je ili će te zasigurno kasnije popiti. "\nPonekad to nije samo žudnja, a legitimno ste gladni. Evo jednostavnog načina za reći: Kad biste sve imali kod kuće tofu, biste li ga sada pojeli? Ako je odgovor potvrdan, gladni ste, objasnila je Karen Ansel, registrirana dijetetičarka, u članku o sam, Samo napred i popijte malo onoga za čim žudite, ali svakako prikuhajte i hranu koja će vas napuniti (pomislite: bjelančevine ili složene ugljikohidrate).\nGledaj video: Kanye's New Song Kardashians Spoof (Kolovoz 2020).\nEvo što se zapravo događa ako predugo ostavite tampon\nPomaže li ljuštenje nakon seksa zaustaviti UTI?\n23 načina jesti zelenilo (to nisu salate)\n10-minutna stalna (da, stalna) temeljna vježba\nInspiracija za vikend: Vruće je, diže se teško\nSve što smo mislili o masaži nije u redu\nNovi, ukusniji način pijenja espressa i 4 druge veze koje ne smijete propustiti\nOdaberite pravu boju - današnji Greatist savjet\nRad na komunikaciji za izgradnju zdravih odnosa\n27 laganih doručaka u posudi s krokodilima\nCopyright 2020 \_ Savjeti za sve prigode - o ljepoti, zdravlju i životu \_ Khloe Kardashian je zapravo usredotočena na žudnju