Ninet Company | IT Kompanije\nNinet Company je osnovana 2003.godine kao lokalni provajder bežićnog interneta i od samog nastanka Ninet je imao jasnu viziju i ciljeve. Već 2006. godine kao nove uvedene su usluge web hostinga i registracije internet domena.\nPovećanje broja zadovoljnih klijenata omogućio je i rast firme kako kvalitativno tako i kvantivativno. Osim vodeće uloge koju Ninet ima kao internet provajder takodje je i jasno izražena saradnja sa klijentima iz celoga sveta.\nPrecizna adresa: Bul. Nemanjića 25, TC Zona 3 lok 84, K6, opština Medijana\nNinet Company trenutno zapošljava 15 radnika medju kojima su sistem administratori, diplomirani ekonomisti, programeri i marketing menadžeri.\nAdresa: Zona 3 , Bulevar Nemanjića 25\nTelefon 1: +381 18 4155052\nFax: +381 18 4155052\nWeb sajt: www.ninet.rs


131030 - Igla za presadjivanje larvi, set - Pčelar doo Vršac\nPočetnaOnline prodavnicaProizvodnja maticaOprema za proizvodnju matica131030 – Igla za presadjivanje larvi, set\n131030 – Igla za presadjivanje larvi, set\nIgla za presadjivanje larvi se koristi za premeštanje istih u proizvodnji matica odnosno dobijanju matičnog mleča.\nIgla za presadjivanje larvi, poznata i kao kineska igla, izradjena je od fine plastike, sa reljefnom površinom koja olakšava rad sa istom. Spada u kategoriju igala za presadjivanje sa elastičnim vrhom, budući da ima tanak pokretan vrh izrađen od silikona. Odlikuju je trajnost i kvalitet, set ovih igala zamenjuje 30 običnih igala za presadjivanje.\nIgla za presadjivanje larvi se koristi za premeštanje larvi u proizvodnji matica odnosno dobijanju matičnog mleča. Karakteristično za ovu iglu je da se presađivanje larvica obavlja bez prethodnog dodavanja mleča u osnove matičnjaka za razliku od postupka rada sa čvrstim iglama kada je ovo neophodno.\nIgla za presadjivanje larvi se koristi za presadjivanje larvica tako što se elastični deo, izađen od silikona, spušta niz zid matične ćelije do momenta dok se ne nađe ispod larve i kada se zajedno sa larvom izvlači i prenosi. Sam proces je jednostavan i siguran imajući u vidu elastičnost samog silikona i reljefnu površinu kućišta koje obezbeđuje sigurnost u radu i pri manipulaciji. Igla za presadjivanje ima ugrađen opružni mehanizam pomoću kojeg je moguće prostim pritiskom skinuti larvu sa vrha igle u poslednjoj fazi premeštanja.\nSet igala sadrži 2 igle.\nMaterijal: Plastika, čelik i silikon.\nŠifra proizvoda: 131030 Kategorije: Proizvodnja matica, Oprema za proizvodnju matica Oznake: Igla za presadjivanje larvi, larve, osnove maticnjaka, set, silikonska igla\nNaziv artikla: Igla za presađivanje larvi 2/1\nSastav: plastika, silikon\n136325 – Jenter nosači za matičnjak, glatki\n130600 – Traka za mleč, dvostruka\nTraka za mleč je dvostruka čime je omogućen veći stepen iskorišćenosti u košnici. Traka za mlec se lako postavlja na unutrašnju stranu rama i tako ubacuje u košnicu.\n136015 – Dodatni Jenter set bez table\nJenter set sadrži dodatne delove, bez table, i koristi se uz standarni Jenter aparat.\nDodatni Jenter set sadrži:\n– 50 glathih nosača,\n– 115 matičnih ćelija većih i manjih (radiličen i matične),\n– 1 štapić za priključenje ćelija i\n– 1 poklopac.


Popunjeni kapaciteti „Pčelice“ u gradu – Ozon Media\nPopunjeni kapaciteti „Pčelice“ u gradu\nSremska Mitrovica – Upis mališana u novu školsko-vaspitnu godinu u Predskolskoj ustanovi “Pčelica” završen je krajem meseca maja. Kao i prethodnih godina kapaciteti predskolske ustanove u gradu su popunjeni, dok objekti u nekim selima nemaju dovoljno dece da bi realizovali rad.\nNataša Kopčić, načelnica Gradske uprave za predškolsko obrazovanje, zdravstvo, socijalnu zaštitu i omladinu, kaže da dve hiljade mališana u Sremskoj Mitrovici pohađa predškolsku ustanovu „Pčelica“, i da će tako biti i u novoj školsko-vaspitnoj godini 2012/13. Kao i prethodnih godina, i ove godine kapaciteti u gradu su puni, dok u seoskim sredinama nema dovoljan broj deca da bi se kapaciteti popunili.\n„U gradu su upisana sva deca, vrtići su puni, tako da su roditelji dobili mogućnost da se izjasne u koji objekat bi želeli da upišu svoju decu. Na žalost iz određenih okolnosti ne može se svima izaći u susret jer su kapaciteti limitirani, tako da su roditeljima ponuđeni neki alternativni objekti. Ono što je najvažnije, jeste da liste čekanja ne postoje, da su sva deca upisana u vrtiće prema mestu stanovanja, i tako dobila mogućnost da borave u objektima“, dodala je nataša Kopčić.\nNaknada za boravak u Predškolskoj ustanovi „Pčelica“ se nije menjala godinama, u pitanju je cena u iznosu od 2900 dinara za celodnevni boravak, što je 20% odsto od ukupne ekonomske cene, ostatak finansira grad iz svog budžeta.\nBoravak u predškolskoj ustanovi je besplatan za decu koja se nalaze u hraniteljskim porodicam, decu čiji su roditelji korisnici materijalne pomoći, decu ometenu u razvoju i decu trećeg i četvrtog roda rodjenja.\nVesna Konstantinović, direktorica Predškolske ustanove „Pčelica“, rekla je da će preko leta raditi svi objekti, osim objekta „Maslačak“ koji se nalazi u stambenom naselju „29.Novembar“, koji će biti zatvoren od 1. do 20. jula zbog zamene stolarije na objektu.\n21.09.2012. Ozon Komentari su isključeni na Planirana isključenja el.energije za sutra\nTeška saobraćajna nesreća: Prevrnulo se teretno vozilo, jedan mladić stradao\n08.08.2016. Ozon Komentari su isključeni na Teška saobraćajna nesreća: Prevrnulo se teretno vozilo, jedan mladić stradao\n18.01.2021. Ozon Komentari su isključeni na Ekspresna pobeda stonotenisera Podrinja


LETOVANJE CRNA GORA - Hoteli, Vile, Apartmani: Hotel Splendid Conference, Becici\nLETOVANJE CRNA GORA - Hoteli, Vile, Apartmani\nINFORMACIJE O CRNOJ GORI\nRepublika Crna Gora se nalazi na jugoistoku Evrpskog kontinenta tacnije u samom centru Balkanskog poluostrva. Prostire se na povrsini od 13815 kilometara kvadratnih i nju cini populacija od 650580 stanovnika. Crna Gora sa svoje juzne strane izlazi na Jadransko more i posjeduje obalu u duzini od 294 km, dok se sa drugih strana spaja sa visokim planinama Balkana. Njena teritorija predstavlja bogastvo reljefa jednog mjesta nezabiljezenog u svijetu.\nNa takvom malom prostoru koji zahvata Crna Gora priroda je bila veoma unosna. Ne postoji takvo malo mjesto u svijetu koje posjeduje toliko prirodne ljepote, na moru 106 km pjeskovitih i pjescanih plaza, dok na drugog kraju zemlje veoma visoke planine kao sto su Durmitor, Lovecen, Prokletije koje su odvojeni kanjonima Tare, Lima i drugih prelijepih rijeka.\nLabels: letovanje_crna_gora_becici, Montenegro hotels\nSADRZAJ - Letovanje Crna Gora\nTuristicka Agencija Travel & Fun - +381649874264 - visit_montenegro@booking-hotels.biz


Promjene u oblasti prava na naseljavanje i boravišnog prava u Austriji | Dunav.at\nPromjene u oblasti prava na naseljavanje i boravišnog prava u Austriji\nPodnijeli ste u MA 35 zahtjev za produženje boravišnog naslova (Verlängerungsantrag) prije uvođenja mjera zbog CORONA-krize i sada čekate odgovor?\nSlužba za doseljenike (MA 35) kao nadležni organ trenutno ne radi sa strankama. Klijenti se kontaktiraju mail-om ili pismom. Na taj način dobijaju obavještenje o stanju svog predmeta i upozorenje da po potrebi dostave dodatne informacije ili papire.\nPodnosilac zahtjeva se mora – isto kao i prije Corona-krize – pridržavati svih rokova i ispunjavati sve preduvjete (npr. dovoljno visok prihod itd.). Ukoliko je sve u redu i moguće je dodijeliti boravišni naslov, kartica se do daljnjeg šalje poštom, odnosno RSA-pismom.\nUskoro Vam ističe trajanje prava boravka i morate podnijeti zahtjev za produženje boravišnog naslova?\nZahtjev za produženje nije moguće podnijeti lično, jer zbog uvođenja mjera u vezi sa Corona-krizom Služba za doseljenike (MA 35) NE RADI SA STRANKAMA. Vaš zahtjev za produženje u MA 35 morate poslati mail-om ili poštom. SVI zakonski propisani rokovi se moraju poštovati.\nI ukoliko boravite u inostranstvu i ne možete ili ne smijete da se vratite, zahtjev u MA 35 morate poslati na vrijeme mail-om ili poštom.\nNa stranici Ministarstva unutrašnjih poslova naći ćete formulare za\nzahtjeve koje ispunjene i potpisane šaljete u MA 35.\nUskoro trebate produžiti svoj boravišni naslov? Morate zbog toga dokazati da ste položili propisani integracioni ispit, na primjer A2, a termin za ispit je otkazan? Ne znate kada ćete ponovo moći da izađete na ispit? Šta morate uraditi?\nZahtjev za produženje u MA 35 obavezno morate poslati mail-om ili poštom prije isticanja važenja prethodnog boravišnog naslova. Uz to morate podnijeti i zahtjev za produženje roka za polaganje ispita, tj. ispunjavanje obaveze iz Integracionog sporazuma. (Antrag auf Verlängerung der Frist für die Erfüllung der Integrationsvereinbarung). I to morate učiniti PRIJE isticanja roka za ispunjavanje navedene obaveze. Vi izuzetno smijete podnijeti zahtjev za prvi boravišni naslov u Austriji, jer ste na primjer član porodice državljanina/državljanke Austrije, neke od zemalja EPP (EU plus Island, Lihtenštajn, Norveška) ili Švicarske. Zahtjev nije moguće podnijeti lično, jer zbog uvođenja mjera u vezi s Corona-krizom Služba za doseljenike (MA 35) NE RADI SA STRANKAMA.\nZahtjev u MA 35 morate poslati mailom-om ili poštom. Ako ste zahtjev već podnijeli, a u međuvremenu vam je istekla viza za jednokratni boravak ili dozvoljeno vrijeme boravka bez vize u Austriji, mail-om ili poštom u MA 35 morate da pošaljete i dodatni zahtjev (Zusatzantrag). Ovaj tekst možete samo prepisati na poseban list papira i potpisati, jer formular nije potreban.\n„Ich beantrage, dass mir Erteilung des Aufenthaltstitels in Österreich bewilligt wird, da mir aufgrund der derzeitigen COVID-19 Pandemie die fristgerechte Ausreise aus dem Bundesgebiet nicht möglich und nicht zumutbar ist.“ (Molim Vas da mi odobrite izdavanje boravišnog naslova u Austriji, pošto mi je zbog trenutne pandemije COVID-19 nemoguće ili neprihvatljivo napuštanje teritorije zemlje u dozvoljenom roku.)\nMorate navesti tačne razloge zbog kojih prije isticanja važenja vize ili dopuštenog vremena boravka bez vize niste uspjeli napustiti Austriju! Nadležni organ će u svakom pojedinačnom slučaju na osnovu individualne situacije podnosioca odlučivati da li Vam je moguće dodijeliti boravišni naslov.\nGrad Beč – Služba za doseljenike i državljanstvo – MA 35\nOdjeljenje za pitanja doseljavanja i boravka – MA 35/nadležnost po becirkovima\ne-mail adresa i telefon:\n01 4000 35021\nInformacije Saveznog ministarstva unutrašnjih poslova na temu\nnaseljavanje i boravak u vrijeme CORONE (njemački)\nInformacije Saveznog ministarstva za Evropu, integraciju i vanjske poslove (njemački). O turističkom boravku odnosno boravku u posjeti u Austriji, ako vam je\nonemogućeno pravovremeno napuštanje zemlje.\nKurc vodi u anketama u Austriji\nKlađenje na pobjedu OVP na prevremenim parlamentarnim izborima zakazanim za 29.septembar je gotovo sigurna kombinacija, jer pobjedu može spriječiti samo “politički zemljotres”, ali postoji...\nZagreb dobija Muzej čokolade\nAuthor EmaPosted on 24/11/2019 24/11/2019\nMuzej je koncipiran hronološki – putovanje kroz vrijeme i prostor počinje prvim zrnima kakaovca, a završava se danas kada postoje stotine raznih ukusa čokolade....\nNajveći stambeni kompleks s urbanim baštovanstvom u Evropi: Gaje voće i prave džemove\nAuthor EmaPosted on 05/10/2019\nU 23. bečkom okrugu Liesing nedavno je proslavljeno useljenje 1.100 novih stanova. Najveća zanimljivost ovog kompleksa jeste koncept zajedničkog korišćenja spoljašnjeg prostora kao i...\nAuthor Saša BižićPosted on 28/02/2020\n“Borili smo se sa Rusijom 16 puta u prošlosti, i ponovo ćemo”, poručio je turski zvaničnik nakon što je potvrđeno da su juče 33...\nOdloženo suđenje Srbinu koji je pregazio tinejdžere u Austriji\nAuthor NevenaPosted on 30/09/2019\nSuđenje Srbinu (21) koji je u maju ove godine svojim automobilom pokosio tinejdžere uzrasta 14 i 15 godina u Austriji, odloženo je jer tužilac...\nOno što se čini jako lako dokazati zapravo je istraživanje koje Sveučilište skupa s austrijskim Saveznim zavodom za okoliš provodi još od 2014. godine....


Dodik: Sarajevo uzalud čeka Bajdena i marince, nema sile koja će ukinuti Republiku Srpsku\nNaslovnica Krajina Banja Luka Dodik: Sarajevo uzalud čeka Bajdena i marince, nema sile koja će ukinuti...\n– Griješe oni u Sarajevu koji misle da će se poslije dolaska nove administracije u Vašingtonu Džo Bajden (Joe Biden) “parkirati u BiH” šest mjeseci i dovesti svoje marince i bankare da sređuju stanje. To se neće desiti – kaže Milorad Dodik, predsjedavajući Predsjedništva BiH uz poruku da nema te sile koja će ukinuti Republiku Srpsku.\nU intervjuu za „Sputnjik“ govori i o tome zašto se ne može se porediti ideja o “velikoj Albaniji “i nastojanja srpskog naroda da se ujedini na Balkanu, o vezanosti Srba u BiH za Kosmet, o budućnosti Republike Srpske.\n– Poslije vijeka velikih izazova za srpski narod pokušat ćemo da u budućim decenijama na najbolji mogući način odredimo svoj status a on je po nama zajednica sa Srbijom, a ne neka imaginarna priča o BiH, svidjelo se to kome ili ne. Danas je to tabu tema – misle ako se ne priča neće se ni desiti. Mi u Republici Srpskoj vezujemo svoju budućnost za cjelokupni srpski narod, poručuje Dodik i nastavlja:\nBorba za ekonomski razvoj\n– Mi ne smijemo da ostanemo bez jasne nacionalne linije a ona je – nacionalno okupljanje, zaštita srpskog identiteta, vjere i Republike Srpske i pravo da odlučujemo o svom statusu, da kao i svi narodi svijeta imamo na samoopredjeljenje koje je garantovano najvišim aktima UN. U međuvremenu, borba za ekonomski razvoj i što bliskiji odnos sa našim prijateljima – ističe Dodik.\nHot Ismet Tutin 20. veljače 2021. At 12:11\nE FUTO FUTNI TI DUDUKU ŽIVIŠ U ILUZIJI I NEZNAŠ DA JE SAMOZVANA SRPSKA REPUBLIKA PRESTALA DA POSTOJI ONOG MOMENTA T. J. PRIZNANJEM BOSNE OD STRANE SRBIJE.


Kakvo znanje engleskog je potrebno za Kombinovani program | Savremena gimnazijaSavremena gimnazija\nKakvo znanje engleskog je potrebno za Kombinovani program\nU okviru upisne procedure za pohađanje Kombinovanog programa učenici rade test engleskog jezika kako bi se procenio nivo poznavanja stranog jezika. Imajući u vidu da učenici polažu završne Kembridž ispite u drugoj, trećoj i četvrtoj godini na engleskom jeziku, ali i da sve Kembridž predmete slušaju isključivo na engleskom, važno je da imaju dobru osnovu kako bi mogli nesmetano da prate nastavu, koja će im omogućiti da usavrše znanje i na najbolji način iskoriste mogućnosti obrazovanja na engleskom jeziku koje im Savremena gimnazija omogućava.\nSam test prati svetske standarde i ne proverava tehničko znanje gramatičkih pravila, već veštine na stranom jeziku koje imaju dalje upotrebne vrednosti u saznajnom procesu. Test je izrađen korišćenjem Kembridž materijala i sastoji se iz 4 dela: razumevanje teksta, razumevanje odslušanog materijala, veštine pisanja i veštine govora na engleskom jeziku. Na ovaj način želimo da na samom početku kod svakog učenika sagledamo koje su njegove jake strane u poznavanju engleskog jezika, kao i da mu damo povratnu informaciju i uputimo u to na koje načine može da unapredi one veštine iz kojih je možda postigao slabije rezultate.\nUkoliko želite da procenite svoje trenutno znanje, pozivamo vas da uradite kratak test engleskog jezika na našem sajtu, a možete da ga iskoristite i za vežbu.


Gradiska.com - Konkurs „Istina o Srbima“ traje do prvog decembra\nutorak, 07 novembar 2017 14:02\nKonkurs „Istina o Srbima“ traje do prvog decembra\nSrpsko prosvjetno i kulturno društvo „Prosvjeta“ iz Gradiške i ove godine raspisalo je tradicionalni književni konkurs „Istina o Srbima“.\nKonkurs, koji se objavljuje dvije decenije, obuhvata radove u stihu i prozi sa opštom temom o ljepoti i tragici srpskog naroda.“Prva tri rada iz proze i poezije bivaju nagrađeni,a malo bolji radovi objavljuju se u zborniku. Teme su opširne govore o istoriji srspkog naroda, o patnjama. Srpski narod ma koliko Evropa to negodovala na kulturnoj mapi Evrope itekako je dao pečat i to se ne može izbrisati“ kaže Mirko Milisavić, predsjednik SP i KD „Prosvjeta“ Gradiška.\nSvrha rada organizatora ovog konkursa jeste da pomogne srpskoj pravoslavnoj crkvi u očuvanju i njegovanju kulturnih , duhovnih i nacionalnih vrijednosti. Sa bogatom lepezom istorije i tradicije srpskog naroda konkurs je izazov i privilegija za sve koji pišu i ovo je prilika da pokažu svoje umjeće i talenat. Koliki je značaj ovog zbornika i konkursa vidi se u tome što u njemu u učestvuju i autori sa prostora bivše Jugoslavije i iz inostranstva. „Za odabir radova zadužen je tročlani žiri kojeg čine Radana Vila Stanišljević, Danica Glamočak i Milenko Gagić“ kaže Milisavić.\nKnjiževni konkurs „Istina o Srbima“ otvoren je do prvog decembra. Predviđene su nagrade za najbolje radove u stihu i prozi, a promocija dvadesetog zbornika se može očekivati najkasnije do 26. decembra ove godine.\nViše iz kategorije: « Zbog velikog broja glodara povećan rizik širenja trihineloze\tSekcija iz robotike u Tehničkoj školi u Gradišci »\nRaspisan konkurs za dodjelu stipendija za akademsku 2018/2019. godinu\nSto godina od ulaska srpske vojske u Bosansku Gradišku


Završen 38. Međunarodni Sajam 112 EXPO | TehproTehpro - Društvo za usluge iz oblasti zaštite\nby Urednik|on 10/04/2012\t|in Sajam |tagged BZR, EXPO 112, Sajam, ZOP\nGeneralno pokroviteljstvo: Ministarstvo unutrašnjih poslova Republike Srbije, Sektor za vanredne situacije\nPokroviteljstvo: Ministarstvo za rad i socijalnu politiku, Uprava za bezbednost i zdravlje na radu\nOpis sajma: Zaštita od požara, poplava, zemljotresa, hemijskih akcidenata. Sistemi i oprema za reagovanje u vanrednim situacijama. Sistem 112 za reagovanje u vanrednim situacijama. Oprema, sredstva i specijalna vozila za vatrogasno-spasilačke intervencije. Specijalna vozila i oprema za delovanje u prisustvu opasnih materija i za prevoz opasnih materija. Uređaji i aparati za merenje, detekciju i spasavanje u vanrednim situacijama. Preventivna zaštita od vanrednih situacija. Preventivna zaštita od požara. Sistemi za rano otkrivanje i gašenje požara. Strukturna zaštita – građevinski konstruktivni elementi i premazi otporni na požar. Preventivna zaštita od poplava, zemljotresa, hemijskih akcidenata. Preventivna zaštita kritične javne infrastrukture u vanrednim situacijama: zaštita energetskih objekata za proizvodnju i prenos električne energije, proizvodnju i prenos plina i nafte. Zaštita kritične telekomunikacione infrastrukture i objekata. Zaštita javnih objekata visokog rizika: fabrika hemijske, farmaceutske industrije, drvne industrije, aerodroma, luka, javnih objekata visoke posećenosti. Zaštita šuma od požara. Zaštita poljoprivrednih useva od grada i nevremena. Zaštita kritične komunalne infrastrukture objekata vodosnabdevanja u vanrednim situacijama. Putevi, železnička saobraćajna čvorišta, tuneli u vanrednim situacijama. Bezbednost i zdravlje na radu. Sredstva i oprema za ličnu i kolektivnu zaštitu na radu. Uređaji i aparati za merenje i detekciju uslova radne sredine. Usluge procene rizika radnog mesta\nMedicinsko zbrinjavanje u vanrednim situacijama. Oprema, specijalna vozila za medicinske hitne intervencije u vanrednim situacijama Obezbeđenje kontinuiteta privrednih – poslovnih procesa u vanrednim situacijama – Specijalna oprema za preventivnu zaštitu i oporavak podataka u vanrednim situacijama. Osiguranje kao prevencija vanrednih situacija


Prvi put u historiji Luksemburga muslimani upriličili Svečanu ceremoniju povodom državnog praznika (FOTO) | Identitet.LU\nAutor članka: Ceman 8 srpnja, 2019 16:05\nDržavni praznik u Velikom vojvodstvu Luksemburg obilježava se tradicionalno 23. juna, a na taj datum se održava i svečana proslava rođendana suverena, velikog vojvode od Luksemburga.\nNavedenim povodom, a po prvi put u historiji ove zemlje koja je po uređenju parlamentarna monarhija, Vrhovno starešinstvo muslimana Luksemburga – Šura, upriličila je Svečanu ceremoniju u prostorijama džamije u gradu Differdange.\nSvečanoj ceremoniji prisustvovale su brojne visoke zvanice, na čelu sa predstavnicima luksemburškog dvora, zatim članovi Državnog savjeta, parlamentarci, stranački zastupnici, ambasador Francuske u Luksemburgu, te također i visoke delegacije američke i kosovske ambasade, kao i predstavnici civilnog društva. Ceremoniji su također prisustvovali imami, predsjednici džemata, kao i predstavnici mnogih asocijativnih tijela muslimana Luksemburga.\nU prisustvu navedenih zvanica, svečanost je otpočela učenjem ezana, da bi se nastavilo kroz učenje odlomaka iz Kur’ana, i izvedbu nekoliko za tu priliku adekvatnih ilahija.\nUslijedilo je obraćanje aktuelnog predsjednika Šure, Faruka Ličina. U svom obraćanju, Ličina je najrije izrazio dobrodošlicu svim prisutnim, a zatim je istakao da je muslimanska zajednica u Luksemburgu doista sretna što je u prilici, po prvi put u svojoj historiji, svečano obilježiti Dan državnosti, što je svakako još jedan od načina na koji muslimani iskazuju privrženost svojoj zemlji, i pokazuju da su muslimani integralni dio luksemburškog društva. Ličina je također podvukao da Luksemburg može biti itekako ponosan i odnosu na mnoge druge evropske zemlje, zbog načina na koji je muslimanska zajednica organizovana, kroz Vrhovno starešinstvo muslimana poznato pod imenom Šura, zbog njegove reprezentativnosti, autonomnosti tj. neovisnosti, etničko-nacionalne šarenolikosti, ali i zbog svog uređenog odnosa sa Državom. U daljem dijelu svog obraćanja, Ličina je pomenuo i nekoliko ciljeva na kojima će Šura raditi u narednom periodu, od kojih je svakako jedan od primarnih – izgradnja adekvatnog sjedišta Šure. Na kraju, predsjednik Šure podsjetio je prisutne na komemoraciju povodom Dana sjećanja na žrve genocida u Srebrenici, koja se istog dana u večernjim satima održavala u Luksemburgu.\nPrisutnima se zatim obratio vjerski poglavar muslimana Luksemburga, dr. i hafiz Rabia Fares. U svom izvrsnom govoru, dr. Fares govorio je o važnosti izgradnje suživota, potrebi očuvanja društvene kohezije, te je prisutne podsjetio na nekoliko osnovnih vrijednosti koje islam baštini, a koje su ključne za uspjeh jednog društva, poput dobrote, poštenja, društvene odgovornosti, itd. Tokom obraćanja dr. Fares je također istakao da je na nama obaveza zajedničkog rada za bolju budućnost, ali da je u to ime između ostalog ponekada potrebno prisjetiti se i mračnih trenutaka ljudske historije, od kojih je svakako i genocid u Srebrenici.\nProgram je okončan ponovnim kratkim učenjem odlomaka iz Kur’ana propraćeni prevodom, te učenjem dove.\nPo okončanju zvaničnog dijela programa, uz adekvatno posluženje, prisutni su iskoristili priliku za upoznavanje, druženje i razmjenjivanje stavova.\nSvečana ceremonija upriličena od strane Šure povodom državnog praznika u Luksemburgu, od velikog je značaja za sve muslimane Velikog vojvodstva, jer se tim putem muslimanska zajednica, između ostalog, pozicionira kao ozbiljan faktor koji traži svoj prostor u samom centru društvenih zbivanja, te se stvaraju uslovi za izbjegavanje društvene marginalizacije. Na taj način, ukazuje se mogućnost anticipatorskog djelovanja kada je riječ o suzbijanju mnogih društvenih pošasti koje se tiču muslimana, na čelu sa islamofobijom.


Nekadašnji DOS — a šta bi oni uradili - 14.10.2015, Sputnik Srbija\nPredstavnici partija koje su činile Demokratsku opoziciju Srbije i onih koje su u međuvremenu od njih nastale, tvrde da se njihov cilj i program nisu promenili... 14.10.2015, Sputnik Srbija\n© AFP 2022 / DIMITAR DILKOFFStarac ispred iscepkanog plakata\nRevolucijom 5. oktobra i kasnijom pobedom DOS-a i na republičkim parlamentarnim izborima, nove vlasti usmerile su Srbiju na kurs Evropske unije. Posle 15 godina država je pred otvaranjem prvih pregovaračkih poglavlja sa EU. Za 15 godina mnogo toga je promenjeno na političkoj sceni Srbije, a i u odnosu EU prema Srbiji. Čini se da je sa brojem godina od revolucije rastao broj uslova koje je EU ispostavljala. Bio ili ne bio najnoviji uslov, priznanje takozvanog Kosova je najaktuelniji korak ka konstantno pomerenom cilju.\nPredstavnike stranaka koje su tada bile glavni protagonisti evrointegracija Srbije pitamo da li i danas isto misle, da li se može reći da se na neki način osećaju iznevereno od evropskih partnera i šta bi uradili da su danas vlast.\nKosovo uslov od 2007?\nNekadašnji ministar, potom premijer Srbije, a danas lider Nove stranke Zoran Živković smatra da ne postoji nikakvo pomeranje od strane EU, niti da su ciljevi sada veći nego što su bili 2007. Živković tvrdi da u prvim godinama vlasti DOS-a nezavisnost Kosova nije bila uslov za evrointegracije i da to čak nije bilo ni usputna tema razgovora.\n„Naredne vlasti su zbog svog autizma, manekenstva, ili naprosto neiskrenosti ušle u razne lažne priče i operetske predstave o tome da je sve završeno, da je i Kosovo i Srbija, da je i manje od nezavisnosti i više od autonomije, da ćemo mi to sve da sredimo, da je Briselski sporazum fenomenalan… To sve nije bilo tačno“, jasan je Živković. Od 2007. do današnjeg dana nezavisnost Kosova je apsolutni uslov daljih evrointegracija Srbije i to je, dodaje Živković, svako ko se iole razume u politiku, makar da je prati preko novina a kamoli da u njoj učestvuje, znao.\n„Još 2008. sam rekao da to može samo da čudi nekog ko je glup ili ko je zao. Ne vidim glupe ljude među vodećim srpskim političarima, to znači da su mahom zli“, kategoričan je Živković.\nGeneralno, ističe on, nezavisnost Kosova naravno nije ništa čemu bi bilo ko trebalo da se raduje u Srbiji ali to je sada nepromenjiva stvar.\n28 Maj 2015, 16:23\nNa pitanje kako bi postupio danas da je premijer, Živković kaže kako smatra da su građani Srbije pametniji od aktuelnog rukovodstva, a da ti građani na ispitivanjima javnog mnjenja stalno govore da im je budućnost u EU.\n„Mislim da shodno tom opredeljenju građana, većinskom, treba nastaviti sa evrointegracijama. Naravno, paralelno s tim štititi maksimalno sve srpske pojedinačne i nacionalne i državne interese na teritorij Kosova“, zaključuje.\nPortparol Liberalno demokratske partije Jovan Najdenov napominje da se LDP od osnivanja zalaže za evropsku politiku i da takvu politiku želi da sprovodi u Srbiji. Apsolutno ne smatramo da su naši evropski partneri, ističe Najdenov, na bilo koji način izneverili evropske nade naše zemlje.\n„Naprotiv, smatramo da je to što se pominje u medijima vezano za poglavlje 35 i za postavljanje priznavanja Kosova kao uslova za ulazak u EU besmislica koju do sada nismo čuli ni od jednog zvaničnika EU ili bilo koje evropske države“, tvrdi Najdenov i dodaje da LDP smatra da Srbija treba i mora da ostane na svom evropskom putu i da Srbiji nije ispostavljen nijedan dodatni uslov u odnosu na ono što je do sada bilo ispostavljeno iz Brisela.\nDS: Podržavamo Vladu\nPotpredsednica Demokratske stranke, nekadašnjeg stožera DOS-a, Gordana Čomić, kaže za Sputnjik da ne postoji način da DS odustane od toga da je Srbiji mesto u EU, da je to, kako kaže, mesto po našoj tradiciji, kulturi i jedina prava budućnost u Srbiji za generacije koje dolaze. Bez obzira na sve teškoće.\n„Mi smo privrženi normalizaciji, mi verujemo da je zajednički život Albanaca i Srba moguć, a potpuno znamo koliko je teško i zbog toga dajemo podršku Vladi Republike Srbije“, konstatuje Čomić.\nNa pitanje kako bi postupila da je na mestu premijera ili pregovarača, Čomićeva kaže da bi sagovornike iz Prištine pitala da li veruju da je moguć zajednički život i zajednički razvoj Albanaca i Srba.\n„Ako ne verujete, onda nismo u dobrom dijalogu. Ako tvrdite da to radite samo zbog evropskih integracija onda imamo nesporazum, banalan ali dubok. Mislim daje to zajednički inters i Albanac i Srba — stabilnost, mir i razvoj“, zaključuje Čomićeva.\nNa slično pitanje Konstantin Samofalov, portparol Tadićeve Socijaldemokratske partije tvrdi da njegova partija uopšte ne bi došla u sadašnju situaciju. Proces evropskih integracija je, prema njegovom mišljenju, usporen posle 2012. godine.\n„Ovi uslovi su danas naša realnost ali su isto tako i rezultat pregovaračkih kapaciteta ove vlade. Što se tiče SDS-a, članstvo u EU je naš prioritet, svih ovih godina, mi se zalažemo za evropski put Srbije, od njega nikada nismo odustajali“, ističe Samofalov.


naši đaci | Šta da slušam danas\nTag Archives: naši đaci\t30.05. Hristina Šušak – kompozicija\t29\nPosted by Saša in Učenici\t≈ Ostavite komentar\nOznakenaši đaci\tNa finalnom koncertu 6. Takmičenja mladih kompozitora koji je održan 7. aprila 2013. godine u Cirihu (Švajcarska) na programu se našla kompozicija „Preludijum i fuga“ čiji je autor Hristina Šušak, učenica trećeg razreda srednje muzičke škole „Isidor Bajić“ (violina, klasa Mirjana Bogdanović).\nNa ovo takmičenje javilo se oko sto mladih kompozitora iz cele Evrope, a žiri je za finalni koncert izabrao osmoro, među kojima je i Hristina. Kompozicije mladih kompozitora izveo je orkestar „Camerata Zurich“ pod upravom maestra Kevina Grifita. Pre svake kompozicije pojedinačno su predstavljeno mladi autori.\nSkorašnji članci\t06.12. Moraitika – A Dream of a Lonely Seashell


GIMNASTIKA UMA : Domaća Knjižara\nTokom najvećeg dela života naš um funkcioniše po obrascu automatskog delovanja. Poput turiste koji sve glasnije ponavlja iste reči ako ga meštanin ne razume, i mi smo skloni da uvek razmišljamo i ponašamo se na isti način, čak i ako nam to ne donosi ono što bismo želeli. Međutim, onda kad uvidimo te mentalne navike, možemo i da ih promenimo. Kad ih promenimo, postoji veća verovatnoća da ćemo:\n• imati više energije i biti manje podložni negativnom stresu\n• savladati zahtevne probleme\n• uspeti da nagovorimo druge da prihvate naše mišljenje\n• uživati u životu.\nViše od 100.000 ljudi učestvovalo je u radionicama Gimnastike uma i preporučuju ih svima. Sada su prvi put stotine praktičnih saveta i metoda, utemeljenih na primenjenoj psihologiji, sabrani u jednoj knjizi. Iz nje možete da naučite kako da preuzmete kontrolu, ostavite dobar utisak, kako da obavite težak razgovor, opustite se i budete kreativni.\nOva knjiga pomoći će vam da oslobodite svoj um na poslovnom i kreativnom planu.\n320 str. - mek povez - 145x205 mm


Naslovna | Lifestyle | Kultura | Andrea Bocelli 10. maja u Kombank areni\nKoncert jednog od najslavnijih tenora današnjice počinje u 20 časova, a trajaće oko dva sata, sa pauzom od 20 minuta.\nPored nezaobilaznih klasika, arija iz opera Verdija, Pučinija, Gunoa, na repertoaru će se naći i napolitanske pesme kao i popularne romanse sa najnovijeg albuma "Passione".\nSa Andreom Bocellijem nastupiće i akademski hor "Obilić", simfonijski orkestar "Camerata Serbica", kao i specijalni gost - sopran Paola Sangvineti, ženski vokalni kvartet DIV4S i gitarski duo CARisMA.\nUlaznice za koncert u prodaji su po cenama od 4500 do 20 000 dinara na svim ovlašćenim prodajnim mestima, CS Eventima kao i na blagajnama: Kombank Arene, Bilet centra Beograd, Doma omladine i Ušće šoping centra. Online prodaja i rezervacije ulaznica na www.kombankarena.com, www.eventim.rs.\nKoncert Beograd Beogradska arena\nJamiroquai u Beogradu\nKoncert Jamiroquai u Beogradu\nPopularna grupa Jamiroquai održaće koncert 30. juna u Kombank Areni u Beogradu. Ulaznice su već u prodaji.


Foto: Vesna Anđić/RFE/RL\nČedomir ČupićCrna Goramiodrag vlahovićsrbija korona\n11/11/2021 • 12:11\nVlahovic je kriminalac koji ugrozava sve posteno u Crnoj gori bilo koje nacionalnosti to bilo.\n01/09/2021 • 16:33\nAko medjunarodni faktor odmah i decidno ne pritisne Srbiju da se okane cackamja u BiH Sjevernu Makedoniju i Crnu Goru, eto dugorocne nestabilnosti na Balkanu!\n05/02/2021 • 06:55\nĐUKANOVIĆ: Hibridni rat u Crnoj Gori bio je i rat protiv Evrope i NATO\n03/05/2021 • 07:18\n23/01/2022 • 12:44\nDijaspora: Vrijeme za akciju, lament nad državom ne daje rezultate\n23/01/2022 • 12:30\n23/01/2022 • 12:21\nNastavak prepucavanja, Milatović: URA-in ministar Radulović bio protiv Otvorenog Balkana\n23/01/2022 • 12:15\nDjevojčica u Rusiji preživjela sniježnu oluju grleći psa\n22/01/2022 • 19:30\n22/01/2022 • 19:42\nSavjet Muslimanskog naroda Crne Gore: Abazoviću, da li je dobrodošlo 5,1 odsto crnogorskih Muslimana\n22/01/2022 • 10:05\nSNP Bečiću: Interes je vaša jedina nacija i vjera, prodali ste nas 2015. godine\n22/01/2022 • 14:29\nDF: Glasaćemo za smjenu Abazovića


Ekspedicije vlakova izvan Başkentray-a i Marmaraya privremeno su zaustavljene | RayHaber | RaillyNews\nPOČETNATURSKARegion Centralne Anatolije06 AnkaraVlak izvan Başkentray-a i Marmaraya privremeno je obustavljen\n28 / 03 / 2020 06 Ankara, 26 Eskisehir, 34 Istanbul, 42 Konya, Region Centralne Anatolije, Intercity Railway Systems, ŽELEZNIČKE, GENERAL, Fast Train, korona virusa, HEADLINE, Marmara Region, POSLEDNJI MINUT, TURSKA\nVlak izvan vlaka i marmeraje privremeno je obustavljen\nTCDD Taşımacılık A.Ş. Iz Generalne uprave saopšteno je da su vlakovi za velike brzine, trase i regionalni vlakovi, osim Başkentray-a i Marmaraya, privremeno zaustavljeni 28. ožujka 2020. u okviru mjera poduzetih protiv epidemije virusa corone.\nVlakovi za velike brzine, vanjske i regionalne mreže neće privremeno služiti od 28. ožujka 2020. zbog ograničenja putovanja u međugradskim prometima u cilju borbe protiv epidemije koronavirusa.\nPutnici koji imaju karte u vozove koji neće prometovati svoje karte mogu bez prestanka vratiti ako žele ili izložiti da ih kasnije iskoriste. Na pretplatničkim karticama vraća se naknada za neiskorištene dijelove.\nMarmaray vlakovi u Istanbulu i vozovi Başkentray u Ankari i dalje će saobraćati.\nKorona virusa izbijanja najvažnijih elemenata za ličnu higijenu za sprečavanje društvene izolacije i na činjenicu da je pokret "Turska ostati kod kuće" Mi smo još jednom podsjetio da ispoštuje poziv.


source.ba | Make up artistica odgovorila na izazov da se pretvori u Mona Lisu, video postao hit\nOvaj put je odlučila "skinuti" tajni pogled Mona Lise.\nHe Yuhong postavlja kreacije na svoj "Miaopai"videokanal, a njene transformacije su postale pravi hit, o čemu govori i podatak da je njen vdeo pogledan 20 miliona puta.\n"Kad vidiš lice kao prazan komad papira, mogućnosti su beskrajne", napisala je pored svojih fantastičnih postova.\nPočela je s tim nakon što je jedna njena pratiteljica u šali komentarisala da bi trebala proširiti svoje transformacije i na likove klasičnih umjetničkih djela.\nTagovi: Mona LisaMake up


Minimum kontrole na granicama sa Mađarskom tokom novogodišnjih praznika | N1 Srbija\nMinimum kontrole na granicama sa Mađarskom tokom novogodišnjih praznika\n04.11.2019. |17.15 |\nStefanović je dodao da je sa mađarskim kolegom razgovarao i o drugim merama koje mogu biti preduzete u narednom periodu radi ubrzanja transporta ljudi i robe preko graničnih prelaza, a to podrazumeva i jačanje kapaciteta na graničnim prelazima uz primenu novih tehnologija, koje će, kako je kazao, "omogućiti da veći broj ljudi u kraćem vremenskom periodu pređe granicu, ali i efikasniju kontrolu i bolju evidenciju prelazaka".\nOn je najavio i da će u narednom periodu biti održana zajednička vežba Specijalne antiterorističke jedinice i Antiterorističkog centra Mađarske.\nPrema oceni Pintera, saradnja policija dve zemlje je iz godine u godinu sve bolja, kako na polju bezbednosti, tako i na polju ubrzavanja protoka robe i putnika na graničnim prelazima.\nMinistri unutrašnjih poslova Srbije i Mađarske razgovarali su i o saradnji dve policije na suzbijanju ilegalnih migracija.\nUspostavljanje modernijih standarda na kontroli granica deo je rada Ministarstva unutrašnjih poslova na dostizanju standarda Evropske unije, kako bi i pre ulaska u EU Srbija dostigla visoke standarde kontrole na svojoj državnoj granici.\ngranica Mađarska kontrola praznici Srbija\nOvakva akcija se sprovodi bez najave. Sa ovakvom najavom ovo mu dodje kao direktan poziv kriminalcima da ih neće kontrolisati.\nŽivi bili pa videli. Prosto sumnjam jer zimi mahom svi kreću vikend pred katolički Božić.... Znači, biće ogromne gužve.\nSvako ko putuje u i iz Madjarske zna da su čekanja duga i da se nikad ne zna kad ćete preći granicu. Paradoks je da što je više prelaza to su gužve veće. U doba kompjutera i čipovanih dokumenata carinicima su potrebne minute da pogledaju jedan pasoš. Biće da su tu u pitanju druge stvari. A oni koji o tome mogu odlučivati, oni sa rotacijama prelaze granicu za minut i nije ih briga za obične ljude.


Od vozila koja su završila na vanrednom tehničkom pregledu gotovo sva bila neispravna\nHome / Vijesti / Od vozila koja su završila na vanrednom tehničkom pregledu gotovo sva bila neispravna\nAutor: Redakcija Objavljeno: 27. July 2017.\nNa području PU Prijedor od ukupnog broja vozila upućenih na vanredni tehnički pregled 98,4% je neispravno\nPolicijski službenici Policijske uprave Prijedor su, u periodu od 17. do 19.07.2017.godine sproveli republičku akciju „Pojačane kontrole tehničke ispravnosti vozila“.\nU toku akcije ukupno je 78 vozila upućeno na vanredni tehnički pregled, od čega su se 63 vozača odazvala na vanredni tehnički, dok je 15 vozača odbilo da podvrgne vozilo tehničkom pregledu. Od broja vozila kod kojih je izvršen vanredni tehnički pregled, kod 62 vozila utvrđena je tehnička neispravnost, odnosno kod 98,41% vozila.\nZbog utvrđene tehničke neispravnosti, po završenoj kontroli vozačima je uručeno 185 prekršajnih naloga, od čega 125 zbog prekršaja koji se odnose na tehničku neispravnost (zbog prekršaja teže tehničke neispravnosti ili odbijanja vanrednog tehničkog pregleda ukupno 76 prekršajnih naloga i 49 zbog manjih tehničkih neispravnosti koje ne podliježu upućivanju na vanredni tehnički pregled).\nTokom akcije iz saobraćaja je isključeno ukupno 76 vozila.\nIzmjenama i dopunama Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u BiH, koje su stupile na snagu 15.02.2017. godine, predviđeno je da policijski službenik isključuje vozilo iz saobraćaja kada vozač odbije da vozilo podvrgne vanrednom tehničkom pregledu.\nNovčanom kaznom u iznosu od 100,00 do 300,00 KM, uz kazneni bod, kazniće se vozač koji učestvuje u saobraćaju tehnički neispravnim vozilom ili odbije da vozilo podvrgne vanrednom tehničkom pregledu, a istovremeno novčane kazne za pravno lice i odgovorno lice u pravnom licu su u rasponu od 500,00 do 5.000,00 KM.\nPolicijska uprava Prijedor apeluje na vozače motornih vozila da prilikom učestvovanja u saobraćaju poštuju saobraćajna pravila i propise, i da vode računa o ispravnosti svojih vozila.


Gordan Pavlović novi vlasnik gatačkog hotela | Radio Gacko\nGordan Pavlović novi vlasnik gatačkog hotela\nHotel Metohija u Gacku od juče ima novog vlasnika. U pitanju je Gordan Pavlović koji je u Okružnom privrednom sudu u Trebinju za 449 hiljada maraka kupio hotel u centru grada koji je do sada bio u vlasništvu preduzeća Ugostiteljstvo i turizam (UiT).\nPrema rečima Željka Lukića pomoćnika direktora UiT, hotel je prodat kako bi se namirio dug Novoj banci u iznosu od 24. hiljade maraka, a ostatak para će otići na račun Poreske uprave (PU) koja je jedan od najznačajnijih poverilaca preduzeća.\nLukić nije mogao da precizira kolike su trenutno obaveze preduzeća prema Poreskoj, ali je procena da se cifra popela na oko 800 hiljada maraka.\nIstakao je da je Pavlović kupio objekat, ali da nikakve obaveze prema radnicima nije preuzeo. Sada se očekuje da Pavlović uplati novac i uđe u svoj posed.\nPodsećamo, preduzeće UiT je PU zatvorila krajem avgusta 2014-te zbog duga od 664. hiljade maraka. Tada su zatvoreni svi objekti ovog preduzeća, a 70-tak radnika ostalo bez posla. Trenutno UiT na spisku zaposlenih ima oko 30-tak radnika koji već godinu i po ne odlaze na posao niti primaju platu.\n‹ Stanje na putevima\t› Remont Termoelektrane Gacko


Vestiointernetupoznavanju: DRAGAN NIKOLIC,GAGI: "Nisam rekao na sudu, SAD CU RECI ISTINU"\nDragan Nikolić Gagi je jedini od trojice osudjenika koji u Srbiji sluzi kaznu za ubistvo Zeljka Raznatovica Arkana, Dragana Garica i Milenka Mandića koja su se desila 15. januara 2000. u hotelu "Interkontinental" , u ekskluzivnoj ispovesti za Kurir otkro je sve detalje ovog zlocina stoljeca.\nIzjavio je za Kurur da je dogovor o ovoj likvidaciji poceo 1999. godine Skoletovim pozivom u "Dvor" restoran koji se nalazio u Rakovici. Naglasio je da je znao da se radi o necem hitnom i da na sudu nije rekao istinu te da ce sad reci sve.\nObjavio/la Sandra Bojic u 18:05


Mazda MX-5 2.0 S-VT vs BMW Z4 Roadster sDrive18i - AutoManijak\nPOČETNA strana :: poređenje :: Mazda MX-5 2.0 S-VT vs BMW Z4 Roadster sDrive18i\nPa, moglo bi se reći da su u pitanju dva veoma slična automobila! Ovde su detalji ti koji bi mogli odlučiti. Ako uzmemo u obzir da oba predstavljaju sportski automobil i koriste oblik karoserije kabriolet sa 2 vrata uz zadnji pogon, sve se svodi na konkretne agregate, pokretane benzinom, koji su u njih ugrađivani. Ispod haube prvog se nalazi motor koji je razvio Mazda, 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 160ks , dok je drugi 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 156ks koji potpisuje BMW.\nNažalost, ni jedan od automobila nije dostavljen na European New Car Assessment Programme (Euro NCAP) testiranje radi utvrđivanja nivoa bezbednosti. To umnogome otežava zauzimanje stava po pitanju zaštite putnika koju pružaju i ja ću uvek preporučiti da takve automobile zaobiđete. Imajući to na umu, hajde da uzmemo u obzir i neke druge aspekte koji utiču na bezbednost. Oba vozila predstavljaju sportski automobil, što u principu znači neku osrednju poziciju kada je u pitanju bezbednost, ali nam to ne pomaže preterano da se odlučimo za jedno od njih. Nasuprot tome, što se tiče težine vozila, previše često potcenjenog faktora, nemački automobil nudi potencijalno spasonosnu razliku od 30% više metala.\nMazda je za nijansu agilniji automobil i dostiže 100km/h za 0.3 sekundi manje od svog konkurenta. Ipak, nedostaje mu snage da osvoji takmičenje u makismalnoj brzini, dostižući 213 kilometara na čas, 8km/h manje nego što to čini konkurentski automobil. Kada pričamo o štedljivosti pobednik je svakako nemački automobil, trošeći u proseku 6.8 litara goriva na 100 kilometara (42 milja po galonu), u kombinovanom režimu vožnje. Ne možemo ignorisati razliku od 12% više goriva koje potroši japanski automobil.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, nemački automobil pruža daleko viši nivo bezbednosti, što mu pruža veliku startnu prednost u odnosu na protivnika. Nadalje, ipak, dolazi do zaokreta, jer Mazda nudi nešto bolje performanse, taman toliko da kažemo da je brži. To ipak ima svoju cenu, a to je potrošnja goriva... Sve u svemu, nema mnogo šta više da se kaže na ovu temu, za mene ovde ne postoji izbor, već isključivo BMW. U svakom slučaju to je moje lično mišljenje izgrađeno na osnovu podataka kojima raspolažem. Ono što bi na kraju ipak trebalo da odluči je Vaš lični osećaj, a ja se nadam da će Vam u tome pomoći i moje smernice. Takođe, imate priliku da za samo dva minuta saznate koji bi to automobil, kada se sve uzme u obzir, za Vas odabrao naš virtuelni savetnik™, između više od 12.000 različitih, koliko naša baza trenutno sadrži.


Deca i Badnje veče: odigrajte Božićni Vertep - MediaSfera\nVertep, igrokaz koji se igra o Božiću, potiče iz davnih vremena, a označava „pećinu“, i to ne bilo koju već mesto Hristovog Rođenja. U srpskim pisanim spomenicima ova reč se javlјa još u 18.veku, kao biblijska i kao narodna igra.\nU hrišćanskoj tradiciji, prvi put se pominje Vertep, kao igrokaz, za vreme cara Konstantina u 4.veku.\nUoči Božića, ulicama Carigrada je išla velika litija na čijem čelu su bili vizantijski car i patrijarh, a crkvene pesme su pevali svi sveštenici carigradskih crkava. Litiju je pratilo bezbrojno mnoštvo sveta. Nošena je velika pećina, maketa Vertepa. U pećini, vertepu, su bile lutke (veličine odreaslih lјudi) koje su vešti lutkari pomerali i govorili tekst. Kasnije je Vertep početo da se izvodi tako što se nije koristila skupa scenografija, nego su lјudi obučeni u odgovarajuće kostime, govorili tekst Vertepa.\nVertep, kao lutkarska ili igrana predstava, koju na Badnje veče i sva tri dana Božića izvode deca u spomen na Hristovo Pođenje ima najčešće tri dela- tri scene: Rođenje Hristovo u vitlejemskoj pećini , Blaga Vest koju je Anđeo proneo pastirima da se rodio Spasitelј i Poklonjenje mudraca.\nVertep je nekada izvođen ispred kuća u gradu ili selu, a svi su darivali učesnike.\nGlavni likovi su: Presveta Bogorodica sa detetom u rukama, Pravedni Josif, car Irod sa vojnicima naoružanim koplјima, tri cara mudraca sa Istoka: Gaspar , Valtazar i Melhior, pastiri.\nBožićni kondak, glas 3. Gde se pominje vertep:\n,, Djeva dnes presuščestvenago raždajet, i zemlјa vertep nepristupnomu prinosit. Angeli s pastirmi slavoslovjat, volsvi že so zvjezdoju putešestvujut: nas bo radi rodisja otroča mlado, prevječni Bog.“\n,, Djeva danas Prevečnoga rađa, i zemlјa pećinu nepristupnomu prinosi. Anđeli sa pastirima slavoslove, mudraci sa zvezdom putuju. Jer se nas radi rodi kao dete Predvečni Bog.“\nBogorodica Marija, majka Isusa Hrista\nPravedni Josif, Hristov staratelј i čuvar\nIrod, car Judeje\nMelhior, car Persije, star i sedobrad\nValtazar, car misirski, stariji\nGaspar, car arapski, mlad i bez brade, tamnog lica\nVojnici, narod i\nKazivač-recitator, osoba koja priča priču na početku nove scene.\nBroj učesnika u igrokazu zavisi od broja vertepaša. Noseće se uloge ne mogu menjati, ali se prateće uloge mogu izostaviti ili nekoliko pratećih uloga dodeliti istoj osobi.\n1. Scena – Rođenje Hristovo\n(Ulazi litija: Bogorodica Marija sa malim Isusom, Pravedni Josif, pastiri, narod, vojnici, car Irod i tri mudraca)\nU davna vremena, pre dve hilјade godina, kada počinje naša priča, rimski car Avgust, vladar celog Sredozemlјa, želeo je da tačno zna koliko ima podanika i koliko poreza može da skupi.\nZato je naredio da se popišu svi stanovnici njegovog carstva. I svaki Jevrejin koji je živeo u Judeji, jednoj od rimskih provincija, morao je da se javi u svoje rodno mesto da bi bio upisan u knjigu. Vest o popisu došla je i u Nazaret, grad u Galileji, i pre nego što je Bogorodica Marija trebalo da se porodi, Pravedni Josif je odlučio da je povede sa sobom u Vitlejem, grad iz kojeg je poticao.\nPutovali su tako nekoliko dana, ali kad najzad stigoše u Vitlejem, gostionica je bila puna i oni bejahu primorani da se smeste u pećinu u kojoj su pastiri često sklanjali svoja stada.\nI uto, Bogorodica Marija rodi Dete, i dadoše mu ime Isus, što je značilo Bog je Spasitelј.\nZvaće se Isus, kao što nam je već zapovedio Aneđo. Isus je Sin Božiji, i Nјega nam je poslao Gospod.\nNeka bude Volјa Božija.\n(Marija prepovi Isusa u dugačke povoje i pošto nisu imali kolevke, položi Ga u jasle na seno).\nI dok je Marija, majka Božija, prepovijala tek rođenog Isusa, nedaleko odatle , u okolini Vitlejema, pastiri su u mrkloj noći čuvali svoja stada i grejali se oko vatre. I dok su oni pričali priče da prekrate vreme, odjednom se nebo ozari blistavom svetlošću i sjajni lik anđela nadnese se nad njima.\n(pastiri se prepadoše)\nNe bojte se , jer vam, evo, javlјam veliku radost za sav svet: danas se u Vitlejemu rodio Spasitelј, a to je Hristos Gospod. Idite i vidite ga!\nA ovo vam je znak: naći ćete povijeno dete gde leži u jaslama.\nSlava na visini Bogu i na zemlјi mir, među lјudima dobra volјa!\n(Anđeli nestadoše, i opet zavlada tama, pastiri se sa nevericom zagledaše)\n3. Scena – Mudraci sa istoka\nPriče o dolasku Pomazanika Božijeg, Spasitelјa, na zemlјu širile su se nadaleko: mudri i učeni lјudi u dalekim zemlјama čekali su kada će se prema proročanstvu , u zemlјi Judeji roditi Spasitelј.\nDve godine pre nego što je Isus rođen, oni su posmatrali nebo i zvezde, te videše jednu zvezdu koja je sijala toliko jasno da su znali da se rodio veliki Car.\nStoga se mudraci spremiše na daleki put sa darovima u rukama dostojnim novog vladara. Zvezda ih je pune dve godine vodila putem iz njihovih dalekih zemalјa kako bi baš kada je Isus rođen stigli u Judeju. No , kada stigoše na dvor očekujući da će na njemu naći Cara koji će spasiti svet, naiđoše samo na judejskog zlog cara Iroda.\nJa sam Gaspar od arapske strane, video sam zvezdu na istoku i poznao da se novi car rodio.\nJa sam Valtazar od misirske strane, znam da se novi car rodio i došao sam da mu se poklonim.\nJa sam car Melhior, iz Persije sam došao i novom caru poklone nosim.\nIROD (u strahu):\nKoji se to car rodio? Nema Judeja drugog cara do mene.\nNas je , Irode, zvezda ovamo dovela i poznali smo da se rodio car nad carevima.\nTaj car što se rodio vladaće i nebom i zemlјom.\nZato idemo da mu se poklonimo , caru i Bogu našemu i darove da mu ponesemo.\nAko je tako, idite i raspitajte se za dete, pa mi javite da mu se i ja poklonim.\n(dok mudraci idu put pećine da se poklone majci Božijoj)\nIrod je lagao da želi da se pokloni Sinu Božijem, već je želeo da ga pronađe samo da bi ga ubio i da bi on ostao jedini car u Judeji.\nZa to vreme, mudraci sa Istoka uputiše se put Vitlejema sve gledajući i prateći zvezdu na nebu kuda ih vodi. Zvezda se kretala kada su se oni kretali, jer je ta zvezda u stvari bila anđeo Gospodnji.\nA kada videše gde je zvezda stala, obradovaše se velikom radošću i uđoše da se poklone Bogorodici sa Hristom Bogomladencom, pa mu svaki od njih dariva po jedan poseban dar: zlato, tamjan i smirnu.\n(mudraci se klanjaju Majci Božijoj i spuštaju pred Hrista darove)\nTada su mudraci u snu primili zapovest da se ne vraćaju Irodu, jer se Irod sprema da dete pogubi, pa se drugim putem vratiše svaki u svoju zemlјu.\nA NA KRAJU SVI PEVAJU:\nRadost, radost na sve strane,\nRadost sveta, radost velјa,\nRuke širi grešna zemlјa,\nIzvor: priredila i adaptirala redakcija sajta Pravoslavni Roditelј, na osnovu materijala iz Božićnjeg izdanja „Svetosavskog Zvonceta“, Broj 10/2013\nTagoviBožić Božićni Vertep deca porodične aktivnosti


za sve dijevojke na sajtu (ukrase nasih zivota)\nnapravljeno: Sreda, 19. Avgust 2009 Vreme 11:24.\nizmenjeno: Četvrtak, 20. Avgust 2009 Vreme 12:03.\nkao sto magla ne ostavlja oziljak\ntako moje tijelo ne ostavlja oziljak\nna tebi, niti ikad hoce\nkad se vjetar i sokol sretnu\nsta jos se moze desiti\nokrenemo se i utonemo u san\nkao sto mnoge noci traju\nbez mijeseca i zvijezda\ntako cemo i mi trajati\nkad jedno od nas bude daleko\nznat ces da te nevolim i da te volim\njer zivjet je moguce na dva nacina\nrijec je samo krilo tisine\na vatra cuva polovinu studeni\nvolim te da bih te poceo voljeti\nda bih ponovo poceo beskraj\nda te ne bih prestao voljeti nikada\nzato te jos uvijek nevolim\nvolim te i nevolim kao da imam\ni nesigurnu sudbinu nesretnika\nmoja ljubav ima dva zivota da bi te voljela\nzato te volim kad te nevolim\ni ato te volim kad te volim\na sad jedna pjesma da malo skrenemo sa ovih stihova u jednom veoma veselom ritmu\nzato i stavljam ovaj video\nkao sto se privlace musko i zensko koje je stvoreno jedno za drugo\nprosečna ocena: 84 | pregleda: 21\nnazalost nisam mozda danas ako sve bude uredu ma ima da ubijem brata nacisto stredzuje komp. gde stigne a onaj kuci nikako da dodze nared nadamse dace danas da bude uredu idacu moci na net\n#4, 19.08.2009 - 11:39\n#3, 19.08.2009 - 11:35\n#2, 19.08.2009 - 11:34\npozzzzzzz moj drug jesi poslusao onu pjesmu od juce,,,,,,,,,,\nizvinjavam se zbog problema na sajtu pa nemozete da vidite video\n#1, 19.08.2009 - 11:29


ЦРНА ГОРА: Срби хоће грб Књажевине из 1905. године\nCRNA GORA: Srbi hoće grb Knjaževine iz 1905. godine\nKlub poslanika Demokratskog fronta podneo je amandman na predlog Zakona o izboru, upotrebi i javnom isticanju nacionalnih simbola, tražeći, da „srpski nacionalni simboli, grb i zastava, budu identični grbu i zastavi Knjaževine Crne Gore, propisanim članovima 38. i 39. njenog Ustava iz 1905. godine“. Amandman su uputili poslanici Nove srpske demokratije Slaven Radunović, Strahinja Bulajić i Emilo Labudović.\n– Srpski narod u Crnoj Gori, koji je kroz vekove njenog trajanja većinski uobličavao njen državni, kulturni, verski i svaki drugi habitus, ne pristaje i nikad se neće pomiriti sa manjinskim statusom koji mu pokušava nametnuti ovaj režim, navodi se u obrazloženju.\nNerešeno srpsko pitanje ogleda se i u postojećoj himni koju pola države ne prihvata kao svoju.\n– Usvojen je falsifikat pesme iz 1883. godine, koja je preimenovana u „Oj svijetla majska zoro“, valjda u slavu majskog referenduma 2006. godine. Tekst aktuelne himne je suštinski falsifikat, koji je delo ustaškog ratnog zločinca Sekule Drljevića – kaže za „Novosti“ Jovan Markuš, publicista i bivši gradonačelnik prestonice Cetinja.\nVLAST „UKLAPALA“ HIMNU\n– Većina u Skupštini Crne Gore može usvojiti ako hoće i himnu Ante Pavelića, ali to ne znači da se može narod naterati da ustaje na takvu himnu – kaže Markuš. – Drljevićeva pesma je, u stvari, melodijom i rečima, plagijat narodne pesme „Oj, junaštva svijetla zoro“. Iz pesme je izbačena rečenica koja se nije uklapala u separatistički projekat „Ti ostala srpskom rodu“, a dodate nove strofe koje su odgovarale trenutnim političkim interesima. Istrajavanje na himni koja predstavlja plagijat plagijata ratnog zločinca Sekule Drljevića, u stvari znači istrajavanje na delu programa koji je u suprotnosti upravo sa proklamovanim evropskim antifašizmom.\nVećina nas Srba iz Crne Gore ne priznajemo ovu Milovu ustašku tvorevinu jer naša Crna Gora je Država Srpskog Naroda koja mora da se vrati matici Srbiji.\nAko Bog da, vratićemo se jedni drugima. Nijedna muka nije trajala dovijeka.\nU Crnoj Gori postoji značajna srpska manjina, negde oko 28% se izjasnilo da su Srbi-Prema vestima odtamo, izloženi su raznim pritiscima, nema im zapošljavanja u državnim institucijama, proteruju im sveštenike i dr.U tom smislu treba da interveniše matica i zaštiti tu našu manjinu od tih problema. Inače sigurno neće biti nekog ujedinjenja.C.Gora svoje oficije i podoficire školuje u Hrvatskoj, njenu vojsku obučavaju hrvatski ''časnici''(ne u duhu ljubavi prema Srbiji), policajci se školuju u Hrvatskoj. Tako da će za koju generaciju tamo biti zaista ta Crvena Hrvatska ili deo Albanije.\nZorane, ima razloga za brigu, ali ne i za predaju :-) U tijeku borba dobra i zla. Vjerujem da je svakom istinoljubivom početniku na polju geopolitike jasan omjer zla (imperijalne zločinačke Amerike) i dobra (Rusija kao istaknuti bastion slobode. Naravno, ukoliko netko misli drugačije, neka misli, ali neka ne nameće Srbiji kako treba da misli. I to je sve. Što se tiče grba, Srbi imaju povijesno i ljudsko pravo na sve što zahtijevaju. Nije li Petar Petrović Njegoš nazvao Crnu Goru "biserom Srbije". Svoje najveće djelo, "Gorski vijenac", Njegoš je posvetio "prahu oca Srbije", to jest Karađorđu, dižući vođu Prvog srpskog ustanka u vrh suvremenih evropskih ratnih velikana. U samom nabrajanju znamenitih ličnosti toga doba (pa i danas), Njegoš izdvaja dvojicu: Velingtona i Karađorđa, koji uz svoje ime vežu: prvi, titulu knez - oznaku visokog dostojanstvenika u najvišim vojnim dužnostima u zemlji, a drugi epitet "bič tirjanah" - najviše odličje i za "lafa iz grmena velikoga", a nekmoli iz onakvoga kakva je bila ondašnja Srbija, i to suprotstavljena onakvom tiraninu. Dakle, nove toponimske nacije, poput Crnogoraca, rade u korist svoje štete... rade sve ono što očekuje zlo koje želi zavladati svijetom... zbog njihove gluposti i nacionalne izdaje srpstva, Šiptarčine su pokupovale pola Crne Gore.\nSamo ujedinjenje Srbije, Crne Gore i Republike Srpske nas moze spasiti.


Prvenstvo Srbije (1999.godište): Titula Partizanu 1 – Vaterpolo savez Beograda\nPrvenstvo Srbije (1999.godište): Titula Partizanu 1\n24/08/2014 savezpublik Mlađe kategorije\nEkipa Partizana 1 osvojila je titulu prvaka Srbije za igrače do 15 godina (1999. godište i mlađi).\nU finalu završnog turnira u Kruševcu, prvi tim Partizana je večeras nadigrao drugu ekipu crno-belih, slavio sa 13:6. U Beograd stižu sve tri medalje, jer treće mesto je osvojio Beograd, koji je u meču za bronzu pobedio Vojvodinu.\nFinale: Partizan 1 – Partizan 2 13:6\nMeč za 3. mesto : Vojvodina – Beograd 5:8\nMeć za 5. mesto: Rasina – Banjica 19:2\nMeč za 7. mesto: Nais – Spartak Prozivka 2:4.\nPlasman: Partizan 1, Partizan 2, Beograd, Vojvodina, Rasina, Banjica, Nais, Spartak Prozivka.\nRezultati prepodnevnog programa poslednjeg dana\nPolufinale: Partizan 1 – Vojvodina 9:2, Beograd – Partizan 2 13:14, peterci (5:5)\nPolufinale od 5. do 8. mesta: Nais – Banjica 1:11, Rasina – Spartak 8:5.\nA grupa, prvo kolo: Partizan 1 – Partizan 2 9:6, Rasina – Banjica 12:7. Drugo kolo: Rasina – Partizan 1 7:12, Partizan 2 – Banjica 14:6. Treće kolo: Partizan 1 – Banjica 7:6, Rasina – Partizan 2 8:8. Plasman: Partizan 1 9, Partizan 2 4, Rasina 4, Banjica bez bodova.\nB grupa, prvo kolo: Spartak Prozivka – Vojvodina 3:12, Beograd – Nais 11:3. Drugo kolo: Beograd – Vojvodina 9:9, Spartak – Nais 6:8. Treće kolo: Beograd – Spartak 13:6, Vojvodina – Nais 6:4. Plasman: Beograd 7, Vojvodina 7, Nais 3, Spartak bez bodova.\nPrevious Post:Drugi dan PS za 15-godišnjake\nNext Post:Prvenstvo Srbije za 1997. godište


SARAJEVO Tradicionalni sajam obrazovanja „Study expo”\nPosebnu atrakciju predstavlja univerzitet "Webster" sa kampusom u Beču, koji sa svojom dvostrukom akreditacijom, osigurava dvije diplome iz SAD i Austrije, i koje su priznate svuda u svijetu\nTradicionalni sajam obrazovanja „Study expo”, koji organizira Via Academica bit će odžan sutra u Hotelu Evropa u Sarajevu, u terminu od 15 do 20 sati.\nNa sajmu će se predstaviti veliki broj univerziteta i koledža sa kampusima diljem Evrope i Sjedinjenih Američkih država, koji pokrivaju programe i oblasti studiranja u kao što su savjetodavna psihologija, menadžment, strateške i medijske komunikacije, međunarodni odnosi, ekonomija itd.\nI ove godine na sajam dolaze predstavnici škola i univerziteta iz Austrije, Italije, Švicarske, Holandije, Bugarske, Grčke, Velike Britanije, Španije, SAD i drugih zemalja. Posebnu atrakciju predstavlja univerzitet "Webster" sa kampusom u Beču, koji sa svojom dvostrukom akreditacijom, osigurava dvije diplome iz SAD i Austrije, i koje su priznate svuda u svijetu.\nOsim bitnih informacija o uslovima za upis, posjetioci će imati priliku da se informišu o proceduri za dobijanje studentske vize, studentskom životu, radu toku i nakon studiranja i različitim kulturama i načinima života diljem svijeta.\nSvi prisutni na sajmu će imati priliku upoznati predstavnike univerziteta te pitati sve što ih zanima. Uz brošure, prezentacije univerziteta, fotografije i iskustva studenata moći će saznati sve o pogodnostima koje ih očekuju ukoliko se prijave na programe naših partnerskih univerziteta.\nStudenti Sajam Obrazovanje\nTrinaest mladih iz BiH idu u Britaniju na master studij


Parlamentarna skupština BiH trudi se da osigura visok stepen transparentnosti svog rada te je od početka VII. saziva (2014. godina) Odjel za dokumentaciju i informacije Indok sektora Sekretarijata Parlamentarne skupštine BiH razvio i kontinuirano održava elektronsku bazu podataka o zakonodavnim aktivnostima ([email protected] PSBiH).\nOd VII. saziva baza podataka [email protected] PSBiH korisnicima omogućava pristup zakonima, međunarodnim dokumentima, poslaničkim i delegatskim pitanjima i odgovorima. Dostupan je i pregled zakona na snazi od 1997. godine.\nInformacije i podaci koji nisu dostupni u elektronskoj formi mogu se, u skladu sa Zakonom o slobodi pristupa informacijama u BiH ( ''Službeni glasnik BiH'', br.28/00, 45/06, 102/09, 62/11, 100/13), dobiti na zahtjev preko službenika za informiranje.\nPitanja u vezi s dostupnim podacima, primjedbe i sugestije možete uputiti na e-mail: [email protected].\nPodaci o dokumentima unose se u [email protected] PSBiH na jezicima u službenoj upotrebi u Bosni i Hercegovini. Dokumenti koji nisu dostupni na jezicima u službenoj upotrebi u Bosni i Hercegovini linkuju se na dostupnom jeziku.


Prvaci u Banjaluci: Đaci zavoljeli kineski jezik u školi Prvaci u Banjaluci: Đaci zavoljeli kineski jezik u školi\nObjavljeno: 14. 6. 2019 u 14:21h\nFoto: Konfucijev institut UNIBL\nRiječ je o besplatnom fakultativnom kursu kineskog jezika, održanom u drugom polugodištu tekuće školske godine, a sve na osnovu sporazuma o saradnji između Кonfucijevog instituta Univerziteta u Banjalci i ove škole.\n“Ponosni smo na činjenicu da smo prva osnovna škola u Banjaluci koja je svojim đacima ponudila priliku da se upoznaju sa osnovama kineskog jezika i pisma. Smatramo da je to za naše učenike jedno veliko kulturološko i obrazovno bogatstvo, jer na ovaj način imaju priliku da razviju interesovanje i zavole jezik kojim govori preko milijardu ljudi širom svijeta, i koji je drugi po važnosti u svjetskoj ekonomiji”, izjavila je Tatjana Vilendečić, direktor OŠ „Vuk Stefanović Кaradžić“.\nLjiljana Stević, direktor Konfucijevog instituta izrazila je zadovoljstvo uspostavljenom saradnjom i velikim interesovanjem učenika u ovoj školi za učenjem kineskog jezika i upoznavanjem sa kulturom NR Кine.\n“Drago mi je da je direktor OŠ „Vuk Stefanović Кaradžić“ prepoznala značaj i prednosti poznavanja kineskog jezika i kulture i da je učenicima ove škole omogućila da kineski jezik počnu učiti već od ranog uzrasta”, izjavila je Ljiljana Stević.\nNavela je i da će se Кonfucijev institut Univerziteta u Banjaluci rado odazvati i, u skladu sa svojim mogućnostima, u drugim školama organizovati fakultativne kurseve kineskog jezika.\nTagovi: BanjalukaJezikKinaObrazovanjeŠkolastrani jezici


Poslovna zgrada Branimirova Avenija ured 340m2 - Eurovilla.hr\nNaslovnica>Prodaja>Poslovni prostori>Poslovna zgrada Branimirova Avenija ured 340m2\nBranimirova Avenija, poslovni uredski prostor na 3. katu novije građene poslovne zgrade. Nalazi se na izuzetno frekventnoj lokaciji. U poslovnoj zgradi smjestila su se domaća i strana predstavništva.\nZgrada ima podrum, prizemlje i tri kata. Unutar zgrade postoji lift, recepcija, dva otvorena stepeništa kao i vanjsko vatrogasno. Uz objekt se nalazi prostrano parkiralište, a ponuđenim poslovnim prostorima pripada određeni broj.\nUredski prostor na 3. katu projektiran je isključivo kao ured sa nekoliko velikih prostorija koje je moguće preprojektirati sukladno zahtjevima. U sklopu prostora postoje dvije grupe sanitarnih čvorova. Prostor je također opremljen dodatnim sistemom vatrodojave i sigurnosnim sustavom (alarm i videonadzor).\nCijena uredskog poslovnog prostora na 3. katu 1.200 €/m2.\nPostoji mogućnost kupnje poslovnog prostora u prizemlju, površine 250m2, koji je idealan za bilo kakvu namjenu, prodajnu ili izložbenu. Poseban ulaz sa sanitarnim čvorom, kuhinjom te malim spremištem.\nProdajna cijena poslovnog prostora u prizemlju je 1.530 €/m2.\nUredna vlasnička dokumentacija, uporabna dozvola.


Ispraćaj pripadnika Vojske Srbije u misiju u Libanu\nčetvrtak, 8. decembar 2016. 08:37h\nNačelnik Generalštaba Vojske Srbije general Ljubiša Diković posetio je juče sa svojim gostom, načelnikom Generalštaba Oružanih snaga Italije generalom Klaudiom Gracijanom Specijalnu brigadu u Pančevu, gde je prisustvovao ispraćaju kontingenta srpskih mirovnjaka u mirovnu operaciju Ujedinjenih nacija u Libanu.\nNačelnik Generalštaba Vojske Srbije general Ljubiša Diković je prisustvovao ispraćaju kontingenta srpskih mirovnjaka u mirovnu operaciju Ujedinjenih nacija u Libanu www.mod.gov.rs\nPozdravljajući postrojene pripadnike voda za zaštitu snaga, koji će narednih šest meseci u Libanu zadatke izvršavati u sastavu italijanskog kontingenta, njihovu rodbinu i prijatelje, kao i predstavnike lokalne samouprave, Srpske pravoslavne crkve i druge prisutne goste, general Ljubiša Diković je podsetio na dugu tradiciju učešća oficira, podoficira i vojnika iz Srbije u mirovnim operacijama Ujedinjenih nacija.\nTa tradicija traje već šest decenija, još od kada su vaši prethodnici bili na istom prostoru i u istoj misiji mira. Odlazite na nove zadatke obezbeđenja komande misije Ujedinjenih nacija u Libanu. Pre vas tri voda su izvršavala slične zadatke, veoma odgovorno, disciplinovano i profesionalno. To smo čuli, kako od kamandanata misije, tako i od svih drugih koji su imali prilike da prate rad naših jedinica. Siguran sam da ćete kao i vaši prethodnici, i bolje, izvršiti dobijene zadatke. Uvek morate znati da imate obavezu da dostojno reprezentujete Srbiju i njenu vojsku, da zadatke morate izvršavati, tačno, precizno i na vreme. Besprekorno obavljanje dužnosti i zadataka koji vas očekuju, to se od srpskog vojnika podrazumeva. To od vas očekujemo svi mi, vaši komandanti, ali i vaše porodice, koje će svakodnevno biti s vama u misiji. Ne fizički, ali svakako dušom, rekao je general Diković, a zatim je uručio zastavu Srbije komandiru jedinice koja odlazi u Liban.\nSrpske mirovnjake pozdravio je prigodnim rečima i načelnik Generalštaba Oružanih snaga Italije general Klaudio Gracijano, a zatim je komandant Centra za mirovne operacije pukovnik dr Milivoje Pajović predstavio gostima komandni kadar voda za zaštitu snaga.\nPre svečanog ispraćaja naših mirovnjaka, tokom obilaska Specijalne brigade, komandant ove elitne jedinice brigadni general Zoran Veličković upoznao je gosta iz Italije sa sastavom i zadacima brigade. Zatim je prikazan taktičko-tehnički zbor naoružanja i opreme koju koriste padobranci, izviđači, ronioci i drugi pripadnici protivterorističkih i protivdiverzantskih jedinica u sastavu.\nGenerali Diković i Gracijano su obišli i streljanu, u kojoj su pripadnici protivterorističkog bataljona, između ostalog, prikazali veštine u gađanju iz pištolja, automata i automatske puške i rešavanje talačkih situacija. Pripadnici 72. izviđačko-diverzantskog bataljona demonstrirali su zavidan nivo boričakih veština.\nvojska u libanu


Nemanja Majdov: Moja bajkovita avantura u “crvenom gradu ” bez društvenih mreža – Gloria\nDžudista Nemanja Majdov u gradu u podnožju Atlasa učestvovao je na Gran priju i osvojio zlatnu medalju, otkrivao je njegovo istorijsko jezgro, jahao na kamili i degustirao orijentalne slatkiše\nU Marakešu, gde je održan Gran pri u džudou, jedno od najprestižnijih takmičenja na svetu u ovom sportu, boravio sam pre nekoliko nedelja. Turnir je za mene bio posebno važan jer sam pre tri meseca imao operaciju kolena. Ipak, bio sam u svom najboljem izdanju. Osvojio sam zlato u svojoj kategoriji do devedeset kilograma, u kojoj sam bio i prvak sveta 2017, ujedno i prvi Srbin koji je to ostvario. Medalja u marokanskom gradu moj je prvi gran pri u karijeri.\nČetiri kraljevska grada\nNije mi bilo teško da se sa naših temperatura u minusu uputim na one od plus trideset u Maroku, da se malo zgrejem i otvorim sezonu kupanja. Bila mi je ovo druga poseta ovoj zemlji, ali prvi put sam išao u Marakeš. Prošle godine boravio sam u Agadiru, koji je potpuno drugačiji od Marakeša, jer je na moru, manji je i malo siromašniji. Marakeš je milionski grad nastao još u jedanaestom veku, u podnožju planina Atlas u jugozapadnom Maroku. Poznat je i kao “crveni grad” zbog arhitekture u kojoj dominira terakota, i kao “biser juga” zbog svoje lepote. Uz Fes, Meknes i Rabat, ubraja se u četiri “kraljevska grada” Maroka.\nŠta to behu društvene mreže?\nLjudi u Marakešu su veoma ljubazni. Iako većinom ne znaju dobro engleski jezik, uspeli su da mi pokažu da im je drago što sam došao u njihovu zemlju. Nasmejani su, mada ne žive baš najbolje. Svuda se može primetiti siromaštvo, ali su zdravi i pozitivni. Deca na ulicama igraju fudbal, a golovi su im dva kamena, baš kao kod nas nekada. To mi se sviđa jer će iz takvih uslova izaći najbolji ljudi. Mali Marokanci većinom nemaju telefone, time ni društvene mreže, što sam shvatio na takmičenju. U džudou, kad borac ide u meč, on svoje stvari stavi u korpu koju nose deca volonteri. Volim da od prvog meča odaberem jedno dete i da ono ceo dan bude sa mnom. Tako je bilo i ovog puta. Pred ulazak u svaki meč obavezno je bilo “bacanje koske” sa tim klincem, jer njemu znači da pripada nekom timu, posebno ako pobeđujemo, a nama sportistima to daje mnogo pozitivne energije. Uvek kada osvojim medalju, volonteru koji mi je nosio korpu poklonim majicu sa natpisom Team Majdov koju sam tog dana imao na sebi. Isto sam uradio i sada u Marakešu, a dečak je rekao da hoće i da se slikamo. Predložio sam da mu sliku pošaljem na fejsbuk ili instagram, na šta mi je on tužno objasnio da nema ništa od toga. Pitao je svoje drugare da li oni imaju profile, ali i njihov odgovor je bio negativan. Ostali smo na dogovoru da postavim sliku na moj instagram i fejsbuk, pa kada on nekada bude napravio nalog na nekoj društvenoj mreži, zna gde će je naći.\nSukovi, kobre i kamile\nOdmah po osnivanju grada oko Marakeša su podignute dvanaest kolometara duge zidine sa devet kapija. Unutar njih se nalazi Medina ili Stari grad, sa uskim uličicama prepunim sukova, odnosno pijaca na kojima može da se kupi baš sve, od rukotvorina, ešarpi, ćilima, predmeta od kože, do sušenih guštera i retkih biljaka. Ceo Stari grad je zapravo jedna velika pijaca. Tu je smešten i glavni trg Džema el Fna, koji je najveća atrakcija za posetioce. Pored prodavaca osvežavajućih napitaka, urmi, suvih smokava i sličnog, na njemu su i razni izvođači, plesači u narodnim nošnjama, žongleri, akrobati i krotitelji kobri. Morao sam da ostanem fokusiran na takmičenje i cilj s kojim sam došao u Maroko, tako da nisam imao previše vremena za obilaženje znamenitosti, ali jahanje kamile nije izostalo, jer bez toga kao da niste bili u Africi.\nKeksići i čaj od nane\nMarokanska kuhinja je mešavina berberske, maorske, arapske i islamske kulinarske tradicije, sa malo andaluzijskih uticaja. Čuven je tamošnji tažin, jelo slično našem gulašu, koje se servira u kupastim posudama od zemlje. Meni su se svideli njihovi veoma ukusni kolači sa cimetom i bademima ili orasima, koji se obično služe uz tradicionalni čaj od mente. Što se ostalog tiče, iskreno, nisam se baš prejeo.\n‘Igraj i pobedi’ usred Afrike\nUoči povratka u Srbiju naši domaćini su nam priredili divan gest, koji je meni mnogo značio. Na bazenu hotela u kom smo odseli, pre nego smo krenuli na aerodrom, njihovi di-džejovi su nam pustili našu pesmu “Igraj i pobedi”. Stvarno prelepo iskustvo. Jedva čekam sledeću godinu i ponovni odlazak u Maroko.


Dorćolsko narodno pozorište: mala kuća retkosti | Before After\nBeogradska nezavisna pozorišna scena konačno cveta. Prošli put smo posetile Akademsko pozorište Branko Krsmanović, primer toga kako mogu da funkcionišu i institucionalna organizacija i poetike off the path. Krsmanac je takođe i dobar primer revitalizacije već afirmisane institucije, sa dugom tradicijom, i to od strane mladih ljudi koje vezuju ne samo isti ideali i estetske ideje, već i prijateljstvo. Ovog puta, u pitanju je jedno novo mesto koje ima pred sobom neizvesnu budućnost, ali koje nosi romantično uzbuđenje, ne samo za tvorce, već i za ceo kraj u kome se nalazi; ono neminovno prati koncept stvaranja ex nihilo.\nLutajući donjim Dorćolom, na mestu gde se malena ulica Sibinjanin Janka sudara sa poprečnom Solunskom, stoje metalna zelena vrata na kojima piše KOSMODROM u stilu sovjetskog plakata (reč izvedena iz starogrčkog: kosmos – svemir, vasiona, univerzum i reči dromos – put). Komšije prekoputa sede na stepenicama i ispijaju kafu držeći na oku tek ispileli podmladak i radoznalo bacaju pogled na svakoga kome oko zbunjeno zastane na ta vrata. Iako se Dorćolsko narodno pozorište praktično nalazi između automehaničarske i autolimarske zanatske radnje, automobili gotovo da i ne prolaze tuda. Graju dece kontrapunktiraju raspevane ševe.\nKOSMODROM je jedna od dve scene Dorćolskog narodnog pozorišta. Druga scena MANUFAKTURA smeštena je u nekadašnjoj stolarskoj radionici i odiše aurom starih vremena. Tu smo zatekle probu predstave “Prosidba” Antona Čehova, rediteljku Mariju Barna-Lipkovski i glumce Aleksandra Medu Jovanovića i Mirjanu Jelić, čija premijera je najavljena za 13. maj. To je prva koprodukcija Dorćolskog narodnog pozorišta i trupe Tri Groša, a lepo iskustvo obećava i buduću saradnju. Dok čekamo Filipa Gajića, reditelja i Janu Milosavljević, glumicu, osnivače Dorćolskog narodnog pozorišta, razgledam predmete zatečene u scenskom prostoru i u meni se budi hiljadu pitanja u vezi s njima. Tako je naš razgovor i počeo.\nFilip: Prošlo leto nam se javio čika Kale, Milorad Kalanj, stari filmski radnik, koji je bio angažovan na filmovima Saše Petrovića, Žike Pavlovića, na seriji i filmu “Otpisani” i na mnogim drugim ostvarenjima zlatnog doba jugoslovenskog filma i televizije. Imao je magacin u Borči, s druge strane Dunava, kada je dobio otkaz i suočio se s problemom gde da smesti svoju rekvizitu. Setio se nas i pitao da li možemo da mu pomognemo. Tako je deo stvari iz tog magacina, poput onih tamo kofera, fotografija, lampi, školskih bombi i metalnog posuđa iz Prvog svetskog rata, dva nemačka šlema iz Drugog svetskog rata, stari filmski posteri, stare fotografije, oplemenio ovaj prostor. U ovim vojničkim sanducima ima svega i svačega, ni mi još nismo sve otkrili. U principu, reč je o starinskim stvarima, koje nemaju materijalnu vrednost, ali kako svaki predmet ima priču iza sebe, njihova vrednost je u stvari, neprocenjiva.\nOko mi privlače stare zanatske table – Sajdžija, Pekara, Prodaja Duvana, kao i okačen plakat “Hamleta” iz 1929. Ovaj prostor je u stvari i muzej?\nFilip: Nije muzej, samo je pozorište.\nDa li ima i nekih stvari koje su originalno iz ovog prostora ili koje su komšije donirale?\nFilip: Ovaj sto smo dobili od komšija. Komšija Dragan nam je doneo nekoliko stolica, zatim govornički pult. Zanatlije čije se radionice nalaze u blizini su nam takođe pomogli, kao i druge komšije, što sa donacijama u vidu stvari, što kroz praktični angažman u sređivanju prostora. Donirali su radio aparate i staru pisaću mašinu. Iza ove zavese je biblioteka, a nijednoj knjizi na koricama ne odgovara sadržaj. Evo, na primer, ovde piše “Remember to remember” a kada se otvori unutra su Stajnbekovi “Plodovi gneva”. Onaj tamo film (kotur filmske trake 8 mm koji visi na jednom zidu i raspaljuje maštu, prim. aut.) našao sam na ulici, pored kontejnera na uglu Solunske i Tadeuša Košćuška, ispred moje zgrade, pre nekih 8, 9 godina, i to je bio znak da treba da snimim film. Nedugo potom počeo sam i da radim na njemu, a i dalje nemam pojma šta je snimljeno na traci. Neke stvari smo mi kupili, kao što je peć smederevac, koja daje posebnu čar u zimskim danima; zimus smo na njemu pekli kestenje, krompir i hleb. Opremu za muziku smo kupili, tačnije, ja sam prodao svoj auto i on je sada raščlanjen u ovim stvarima. Još uvek nemamo kompletnu tehniku, fali nam osvetljenje, reflektori.\nDa li je poznata istorija ove kuće u kojoj sada smešteno pozorište?\nFilip: Postoje dve varijante. Prva je da su Jevreji ovde pravili sapune pre rata, a druga da je da su pravili grnčariju. Mislim da je verovatnije da su pravili tanjire, jer ne postoje ti odvodi koji su potrebni za izbacivanje isparenja do kojih dolaze pri kuvanju sapuna. Onaj prozorčić tamo (iznad budnog pogleda Ljubiše Jovanovića, prim. aut.) je mesto odakle je nadzornik verovatno posmatrao grnčare u poslu. Inače, kada smo došli ovde je svuda bio beton; mi smo stavili daske, ali je i dalje veoma sveže kad se uđe, što je prednost u letnjim danima. Zimi se grejemo na smederevac i kalorifere.\nU aviliji, u koju se prvo uđe kroz zelena vrata, imamo divne komšije Gorance. Njima nije ni na kraj pameti bilo da će im u se avliju useliti pozorište. U početku su, naravno, bili zbunjeni i skeptični, ali kad su shvatili da je tu mogla da bude i kladionica ili kockarnica ili nešto još gore, osetili su da su dobro prošli i mi sa njima gajimo divan odnos.\nJana: Ja sam odrasla preko puta Dorćolskog narodnog pozorišta i ova kuća je obeležila moje detinjstvo. Često smo se ovde igrali, naročito mi deca koji smo imali hrčke i druge ljubimce, jer je ovde tada bila stolarska radionica, pa bismo dolazili po piljevinu za naše životinje. Moj drug Nikola je ovde napravio svoj prvi drveni mač, a onda je došao kad je saznao da ovde pravimo pozorište i puno nam je pomogao u toj fazi čišćenja i adaptacije.\nIako je Dorćolsko narodno pozorište tek nedavno lansirano, postoji određeni program dešavanja. Šta se sve trenutno događa na ovoj sceni?\nFilip: Dorćolsko narodno pozorište polako stvara svoj repertoar. Trenutno se na sceni Manufaktura igra predstava “Sestre braće Baruh”. To je bajka o porodici koja je tragički dala svoj život u borbi protiv fašizma, a njihovo ime je tesno vezano za kraj u kojem smo. Po braći Baruh zove se i škola u blizini, ali i ulica koja preseca ovaj deo Solunske u kome se nalazi pozorište. U subotu, 13. maja imamo premijeru predstave “Prosidba”. Juče sam prisustvovao odličnoj probi i svi se radujemo novoj premijeri. U planu je naše učešće u manifestaciji “Noć muzeja”, kada ćemo postaviti u saradnji sa Terraforrmingom “Priče iz Solunske ulice”, čime ćemo obeležiti i 70 godina od objavljivanja knjige “Dnevnik Ane Frank”. Iako bi se na prvi pogled reklo da se koncept razvija oko lokalne priče, što je i istina, naše pozorište želi da upravo te pojedinačne, lokalizovane priče razvije u širem, opštijem kontekstu. Sudbina porodice Baruh jeste počela u ovom komšiluku, ali je ona istovremeno i sudbina čitavog čovečanstva. Dorćol je naročito interesantan u tom smislu, kao mali Jerusalim, gde se susreću četiri religije – pravoslavno i katoličko hrišćanstvo, judaizam i islam. Do Drugog svetskog rata ovo je bio balkanski lonac, a takvu realnost je zauvek izbrisao rat. Ostao je duh i sećanje na to vreme. Ipak, i danas je ovo multikulturalna zajednica, ima mnogo i Goranaca i Cincara i Cigana i Srba i drugih slovenskih naroda i Turaka, doslovno, nema koga nema ovde. Nostalgični duh ispunjava ovaj sirotinjski kraj, kome, nažalost, preti rušilački bager civilizacije.\nJana i ja želimo da Dorćolsko narodno pozorište ostane jasno profilisano, pre svega kao pozorišna scena. Imamo nameru da izbegnemo bilo kakav programski bućkuriš. Mene lično zanima onakvo pozorište kako ga je Alber Kami video – pozorište koje dovodi u pitanju celokupnu ljudsku sudbinu.\nKo su ljudi koji čine pozorište Kosmodrom?\nFilip: Pored Jane i mene, tu je još i Vahid Džanković, prvak drame, zatim Janine kolege sa klase Jovana Belović i Sunčica Milanović. Osim njih, tu su i Marta Bjelica – koja je radila scenski pokret za ovu predstavu i koja je alternacija Jovani Belović u predstavi “Sestre braće Baruh” – Milica Sužnjević, studenti Gordana Đokić i Aleksandar Stoimenovski. Jamasaki Hisaši Vukelić je predsednik upravnog odbora Fondacije Abarid koja je otvorila ovo pozorište, slikar Nebojša Nikolić je osmislio budući enterijer pozorišta, a sada su tu i Maki Barna-Lipkovski i Aleksandar Meda Jovanović, Mirjana Jelić i Đorđe Živadinović Grgur. Naročita poslastica među svim ljudima okupljenim oko Dorćolskog narodnog pozorišta je i Hayden Chisholm, jedan od najboljih saksofonista na svetu. Njegova porodica, bivša žena i deca, takođe žive u ovom kraju i on često dolazi ovde, ima probe, a sa njim pripremamo jedan muzički festival krajem juna.\nKo je publika Dorćolskog narodnog pozorišta?\nFilip: Razni ljudi dolaze sa raznih strana. Ljudi različitih generacija, socijalnog i obrazovnog miljea. Mi obaveštavamo publiku o našim aktivnostima preko društvenih mreža, a s obzirom na to da smo tek počeli, mi smo u periodu stvaranja publike, što traži vreme. Imali smo zanimljivu situaciju sa jednim starijim bračnim parom iz Borče, koji su se zapanjili kad su videli da ovo nije pozorište kakvo su zamišljali. Muž je rekao kako su rezervisali karte, ali on neće da uđe, za njega to nije pozorište. Njegova supruga nije mogla da obuzda radoznalost, pa je on nekako jedva pristao. Posle predstave su bili jako uzbuđeni i oduševljeni, sa utiskom da su gledali ozbiljnu predstavu, ozbiljnu priču koju izvode odlični glumci. Poželeli su da i oni nekako doprinesu ovom prostoru, pa su ponudili staru tablu na kojoj piše “Primorska kafana”, ali je još nisu doneli, čekaju možda da napravimo more. More ideja.\nNamestila se i zgodna situacija da porazgovaram malo sa ekipom predstave “Prosidba”. Moje pitanje bilo je u vezi sa izborom komada, čiji je autor klasičan pisac, mada ovaj komad ne spada u njegov najpoznatiji opus.\nMeda: Uzeli smo klasičan komad jer smo se uželeli klasike. U poslednje vreme, sve što imam prilike da radim, sve što mi se nudi, spada u domen postdramskog pozorišta ili tom formom dominiraju elementi postdramskog. Međutim, uzevši klasičan tekst, nismo se obećali i klasičnoj izvedbi, iako smo krenuli od nje. Klasični oblik ovog komada nam je dobar poligon za istraživanje ambijentalnog pozorišta, za šta je scena Manufaktura kao stvorena, jer ima čehovljevsku atmosferu. Osim toga, zanimljivo nam je bilo da radimo jedan komad pisan na lepom književnom jeziku, koji je ipak pomalo arhaičan, i čija tema je, čini se, donekle prevaziđena, a ipak korespondira sa današnjim vremenom, bez nasilne adaptacije.\nMarija: Mi smo krenuli od školskih osnova, analize teksta, iznalažanja radnji, pa smo odlučili da fokus stavimo na podtekst, pošto se kod Čehova sve i dešava u tim njegovim čuvenim trima tačkama. Mi te podtekste eksplicitno igramo na sceni, odnosno u prostoru, koji neodoljivo podseća na rusku daču. Istražujući podtekste, dakle ono što je obično tek implicirano u značenju, neočekivano smo došli do ekspresionizma kao stilskog izražaja.\nMirjana: Teme prosidbe i braka jesu nešto što je anahrono našem vremenu. Međutim, ipak je su u suštini toga ljubav i ljudski odnosi koji se remete egoizmom, sujetom i posedničkim mentalitetom ljudi, što je ipak karakteristično za sva vremena. Mi vidimo naše likove kao neprilagođene i infantilne, i zapravo se bavimo time kako reaguju ti takvi ljudi u situaciji koja zahteva poštovanje normi, konvencija i određenih formi, te kako se oni snalaze u tom raskoraku.\nU subotu, 13. maja, održaće se premijera predstave “Prosidba” u koprodukciji sa trupom Tri Groša, a 20. maja, na manifestaciji “Noć muzeja” Dorćolsko narodno pozorište sa Fondacijom Abarid i organizacijom Terraforming učestvuje sa događajem “Priče iz Solunske ulice”, sećanjem na žrtve Holokausta. Glavni program će činiti izvedba detalja iz predstave “Sestre braće Baruh” i promocija edukativne zbirke “Ester”. Događaj je podržan i od strane muzeja Kuća Ane Frank iz Amsterdama.\ndorcolsko narodno pozoriste\nLjubica Beljanski-Ristić says:\n11.05.2017. at 17:51\nČestitke i podrška! Mnogo uspeha!\n11.05.2017. at 19:31\nZahvaljujemo! Nadam se da ćemo Vas uskoro videti u DĆPu\n26.05.2017. at 19:25\n18.03.2018. at 15:07\nIznad rudarskog okna na ulazu stoji tabla na kojoj je jedna rec: SRECNO! Kako kupiti karate?


Donacija za obnovu pravoslavnog groblja u Kolijevkama\nPomoć Vlade BPK i potpredsjednika Federacije BiH u obnovi vjerskih i sakralnih objekata u mjestima povratka\nU okviru pomoći za obnovu vjerskih i sakralnih objekata u mjestima povratka, Vlada Bosansko-podrinjskog kantona Goražde donirala je dio sredstava (4000 KM) pravoslavnoj crkvenoj opštini Goražde za obnovu pravoslavnog groblja u mjestu Kolijevke, općina Goražde.\nPo predmjeru za uređenje navedene grobljanske parcele potrebna su sredstva u iznosu od 9.500 KM.\nPored pomoći Vlade, u realizaciju ovog projekta sa finansijskom pomoći od 2000 KM uključio se i potpredsjednik Federacije BiH Svetozar Pudarić.\nOn je juče sa kantonalnom ministricom za socijalnu politiku, zdravstvo, raseljena lica i izbjeglice Nelom Čarapić i predstavnicima pravoslavne crkvene opštine Goražde obišao predmetnu grobljansku parcelu u Kolijevkama.\nTom prilikom, predstavnici pravoslavne crkvene opštine Goražde iskazali su zadovoljstvo i zahvalnost na doniranim sredstvima te upoznali federalne i kantonalne zvaničnike sa potrebama i planiranim aktivnostima u realizaciji ovog i drugih projekata .