ŠOK SAZNANJE! Uhapšeni inspektor hapsio Marka Miljkovića! Dobijao novac od Velje Nevolje za informacije iz istrage, a onda… | FELJTON.rs G-E0EWZBLP0V\nHome / CRNA HRONIKA / ŠOK SAZNANJE! Uhapšeni inspektor hapsio Marka Miljkovića! Dobijao novac od Velje Nevolje za informacije iz istrage, a onda…\nŠOK SAZNANJE! Uhapšeni inspektor hapsio Marka Miljkovića! Dobijao novac od Velje Nevolje za informacije iz istrage, a onda…\nPripadnik SBPOK, koji je sinoć uhapšen pod sumnjom da je odavao informacije i sabotirao istragu protiv „kavačkog klana“ Božidar Stolić, bio je u grupi inspektora, koja je hapsila Marka Miljkovića\nOno što je interesantno je činjenica da se on sada tereti da je uzimao novac od Veljka Belivuka i Miljkovića, kako bi im dostavljao informacije iz istrage koja je pokrenuta protiv njih i „kavčana“, pišu „Novosti“.\nIpak, zadatak da uhapsi Miljkovića 4. februara ove godine odradio je bespogovorno.\nPrevious: RUSI UGRADILI TAJNI ČIP U SRUŠENI BUGARSKI MIG-29?! U Sofiji totalna paranoja, optužuju Moskvu za pad lovca u Crno more… Ruski izviđači previše su bili blizu?\nNext: Konobarica ubrizgala sestrama otrov u usne! LAŽNA DOKTORKA OLGICA LONČAR (47) KORISTILA NAIVNOST ŽRTAVA!


Kako razumeti Evropsku uniju | TC linija\n/Katarina Prinćipe za časopis Jacobin. Prevod TCL./\nEvropska levica se suočava sa dilemom. Skretanje Sirize od partije koja se suprotstavlja merama štednji ka partiji koja sledi evropske diktate, zatim iznenađujući izborni rezultati u Španiji i Bregzit su nas primorali da ponovo razmotrimo naš odnos prema Evropskoj Uniji.\nJanis Varufakis i DiEM25 imaju jedno rešenje: uzdrmati kavez unutar EU i okupiti leve pokrete. Ali njihova analiza ne uspeva da primeti centralnu ulogu koju nacionalne države idalje imaju. Ove države ostaju centri akumulacije kapitala i mesta demokratije – politička strategija i akteri koji hoće da osiguraju suprostavljanje merama štednji mogu biti organizovani samo na lokalnom i nacionalnom nivou.\nZašto su države važne\nUloga nacionalne države u EU je dugo vremena bila sporna. Mnogi su tvrdili da je stvaranje transnacionalnog ekonomskog bloka značilo da nacionalna država više nema bitnu ulogu u organizovanju ekonomije.\nMeđutim, ova analiza ignoriše istinsku osnovu Evropske Unije, a ta osnova je i nacionalna i nadnacionalna.\nSasvim sigurno, unija je stvorena da bi učinila mogućim učešće transnacionalnog kapitalističkog bloka na svetskom tržištu. Prihvatanje evra je korak u tom smeru. Ipak, nacionalne države, u međusobnoj ekonomskoj konkurenciji, napravile su ovaj blok kao početak. Prema tome nije dovoljno fokusirati se isključivo na transnacionalizaciju kapitala; moramo takođe razumeti ulogu koju igraju nacionalni kapitali.\nEvropska integracija je uspostavila dinamiku centar-periferija u kojoj zemlje centra obaraju vrednost rada da bi proizvodile i izvozile jeftina dobra na tržišta periferije gde je ekonomija zasnovana na uvozu i nerazmenljivim robama.\nTakozvano „Nemačko čudo“ je pritislo plate i učinilo radne odnose sve više prekarnim, sa jedne strane omogućavajući da više ljudi radi za manje, a sa druge strane da jeftiniji proizvodi dominiraju tržištem. Sasvim suprotna situacija je u zemljama periferije gde je razmontiran proizvodni sektor u zamenu za lakši pristup kreditima.\nZajednička valuta je samo pojačala ove nejednakosti. Kada je Nemačka devalvirala Nemačku Marku uoči stvaranja evra, ona je efektivno potcenila novu valutu u Nemačkoj dok je precenila u zemljama poput Italije ili Grčke. Ovaj kompleksni monetarni proces je učvrstio Nemačku poziciju centra.\nZatim, stvaranje Evropske Centralne Banke – koja čini nemogućim da slabije nacionalne ekonomije devalviraju svoju valutu kao odgovor na ekonomske krize – je samo produbila zavisnost perifernih ekonomija od centra.\nOva analiza ne poriče da je EU omogućila svim nacionalnim buržoazijama da profitiraju od procesa integracije na različite načine. Međutim, pretpostavka da je EU ekskluzivno transnacionalni fenomen poriče centralnu ulogu koju su same države odigrale u njenom strukturisanju.\nProcesi globalizacije se nisu odigrali izvan države: naprotiv oni su izvedeni od strane države i primarno se tiču njene reorganizacije. Leo Panitch to naziva internacionalizacijom države. Države nastavljaju da funkcionišu kao organizacione forme kapitala i tržišta tako što omogućavaju proizvodnju, distribuciju, komunikaciju i razmenu između banaka i korporacija.\nOvo je posebno tačno nakon krize 2008. Osnovne politike štednje su masovno izazvale intervencionističke nacionalne programe, ne u smislu da su dekomodifikovale kapital kao što je to bilo tokom decenija kroz strukture socijalne države i regulacijom tržišta rada, već na taj način što su države deregulisale tržište rada, uništile socijalne programe i iznad svega, absorbovale privatne dugove i učinila ih javnim, kao u slućaju spasavanja banaka.\nU tom smislu, države sprovode imperijalističke interese kapitala na nacionalnom nivou. Naravno, proces nikada nije jednostran, države su na meti internacionalnih politika koje one same uobličuju.\nŠtaviše, različite nacionalne države imaju zajedničku karakteristiku: svaka prilagođava svoju nacionalnu politiku da bi je uskladila dinamici svetske ekonomije. Nejednak razvoj, dugoročna karakteristika kapitalizma, omogućava internacionalnoj konkurenciji da se nastavi, suprotno nekim teorijama globalizacije.\nJames Meadway predlaže drugačiji razlog važnosti države u organizovanju globalne ekonomije. On tvrdi da je globalizacija dostigla svoj vrhunac i da će se kapital uskoro vratiti svojoj kući. Nacionalne države već imaju ulogu u ovoj reorganizaciji.\nU svakom slučaju, jasno je da nema očitih protivrečnosti između procesa reorganizacije globalnog kapitala i kapitala nacionalne države.\nNe samo da je svet idalje sačinjen od država, ne samo da one oblikuju globalnu ekonomiju, već demokratija – čak i u svojoj nedovoljnoj formi – opstaje u vezi sa kapitalističkom vlasti, ona je ukorenjena u nacionalne i podnacionalne političke strukture. Relativna autonomija države prema kapitalu stvara prostor gde političko sukobljenje sa progresivnim ishodima može zauzeti svoje mesto.\nOvo prosto ne važi za nadnacionalni nivo: strukture EU su od samog starta ispražnjene od demokratije.\nEvropski Parlament, iako je izabran direktnim putem na nacionalnim izbornim jedinicama, odgovara jedino strukturama iznad sebe. Iz Evropskog Parlamenta dolazi jedino potreba da se postigne konsenzus na nivou Komisije ili Saveta. U ovom smislu, bilo kakav oblik odgovornosti dolazi samo odozgo.\nTakođe, evro je namerno osmišljen tako da bude imun od izbornih pritisaka. Na primer, zabrana devalvacije valute zemljama članicama izoluje monetarnu politiku od glasačke javnosti.\nU tom smislu, jedini ostaci strukturalne demokratske odgovornosti postoje samo na nivou nacionalne države. Ne samo da je svet idalje sastavljen od država i da je njihova uloga u oblikovanju globalne ekonomije centralna, već dok god postoji bilo kakva demokratija (makar i nedovoljna) u vezi sa moći kapitalista, ona je ukorenjena u političke strukture koje postoje samo na nacionalnom i podnacionalnom nivou.\nNačin na koji Varufakis definiše demokratiju – kao koncept koji nije povezan sa aktuelno postojećim politikama i programima – čini demokratiju praznom frazom. Ukoliko govorimo o demokratiji odvojeno od konkretnih i materijalnih društvenih promena, ona može vrlo lako biti kooptirana od ekstremne desnice.\nKonkretan primer, ne možemo reći da je Bregzit referendum bio nedemokratski jer je iskvaren ksenofobijom i desničarskim zvucima ugriza. Ono što možemo reći – što je ispravniji i korisniji način oslikavanja problema demokratije – jeste da se demokratija ne odnosi samo na način na koji organizujemo političku participaciju.\nDemokratija stvara materijalne uslove za jednakost i participaciju, obuhvatajući obrazovanje, zdravstvo, stambeno pitanje, ekonomsku kontrolu, jednakost i mogućnost da se odlučuje o uslovima koji određuju naš život: realne potrebe na kojima participacija i odlučivanje počivaju. I u tom smislu, spasiti ostatke demokratije gde je strukture idalje odražavaju, mi trebamo borbe na podnacionalnom i nacionalnom nivou.\nČak i DiEM agenda odražava ovu osnovnu činjenicu. Izabrane i progresivne vlade koje oni pozivaju da se suprotstave i eventualno pokažu neposlušnost Evropskim diktatima moraju prvo da osvoje vlast na nacionalnom nivou, tamo gde prostor za politiku idalje postoji.\nI to je mesto gde pitanje prioriteta počiva. Kada Varufakis tvrdi da svi nivoi – podnacionalni, nacionalni, nadnacionalni – moraji biti preuzeti simultano, on negira materijalnu činjenicu da se društvena promena i transformacija ne odvijaju podjednako na svim mestima u isto vreme.\nTo se ne dešava zato što nije poželjno, već zbog konkretnog pozicioniranja svake države u okviru svetskog poretka. Evropska Unija se ne zalaže za jedinstvo potlačenih, već samo za jedinstvo onih koji organizuju to tlačenje.\nRazličite države zauzimaju različite pozicije unutar Evropske Unije i imaju različite kulturne i političke tradicije. Ove konkretne činjenice oblikuju način na koji građani mogu tražiti transformativne politike. Kao rezultat, levica će iskusiti nejednake i ponekad protivrečne razvoje unutar svih progresivnih pokreta. Ove pozicije artikulisane unutar svakog pojedinačnog odnosa snaga – i drugačijih ograničenja i pritisaka koje će svaki iskusiti – će odrediti kako možemo manevrisati i koordinisati strategiju na širem nivou.\nTo ne znači reći da nadnacionalan nivo mora ostati nedodirnut i nepromišljen. Internacionalizam je zasnovan u većini levičarskih tradicija i ja ne tvrdim da postoje samo eksluzivna nacionalna rešenja kriza. Umesto toga, mi razmatramo koji prostor progresivna politika može da spasi u cilju da akumulira snage i izgradi društvenu većinu i omogući političko delovanje unutar ograničenja koja svako pojedinačno mesto podrazumeva. Ovo počinje na nacionalnom nivou.\nNeposlušnost ima centralnu ulogu u Varufakisovoj argumentaciji. Ja se generalno slažem sa njegovim predlogom, ali se ne slažem načinom na koji ga je formulisao. Kao i pitanje demokratije, neposlušnost mora biti politizovana.\nDa se vratimo na isti primer, možemo reći da su britanske nacionalne snage odbile poslušnost većine ekonomskih i političkih elita vodeći kampanju za Bregzit, ali šta je to donelo za uslove napretka levičarske politike?\nNeposlušnost mora biti povezana sa konkretnim razumevanjima njenih posledica, njenih rezultata, problema i na kraju ciljeva. Ona ne može biti šou izveden od strane izabranih predstavnika koji samo govore ne, niti može biti puki retorički instrument. Strategija neposlušnosti mora proisteći iz političkih principa i ideja, i njoj je potrebna podrška većine koja je spremna da podrži bilo koji ishod koji će nastati iz nje.\nMi znamo da je EU sve osim demokratske strukture. Ona nameće nedemokratske politike i mere (sa centralnom ulogom koju igraju države kao što smo videli) demokratski izabranim vladama. Da bi države preokrenule politiku mera štednji u dugom roku – restrukturiranjem javnog duga, odbacivanjem nezakonitih delova, omogućavanjem javne kontrole bankarskog sistema, nacionalizacijom strateških sektora privrede, oporezivanjem bogatih itd. – one bi sasvim sigurno morali da prekrše EU zakone. Ove mere su trenutno ilegalne u okviru EU, budžetskih dogovora i evra.\nOva strategija, za raliku od Varufakisove, ispunjuje neposlušnost jasnim politikama koje moraju pridobiti podršku većine. Kada budemo predlagali definisane političke programe nećemo naći saveznike ni u političkim grupacijama koje su oblikovale EU niti u onima koje ksenofobijom podupiru sopstvenu moć. Neposlušnost treba specifičnu politiku ukoliko se želi iskoristiti za napredak narodnih klasa.\nJedinstvo preko granica\nVarufakis nas podseća na Marksov i Engelsov internacionalizam u „Komunističkom manifestu“ gde oni govore „proleteri svih zemalja, ujedinite se.“ Međutim moje viđenje je da njihov internacionalizam ne dolazi od negiranja konkretnih pozicioniranja sa kojim se svaka radnička klasa suočava. Marks i Engels su zapravo razumeli značaj nacionalnih država i da je struktura nacionalne države nezamenljiva u procesu klasne borbe jer su države same nezamenljive u organizaciji procele akumulacije kapitala.\nU vezi sa ovime je Varufakisova izjava o pristalicama Lexit-a:\n„Još važnije, naša strategija se zasniva u velikoj meri da li je naša početna tačka Evropa bez granica u kojoj radnici imaju slobodu kretanja ili Evropa ranih 50-ih gde nacionalne države kontrolišu granice i koriste ih da naprave novu kategoriju radnika nazvanih gastarbajterima. Ovo poslednje podvlači opasnost Lexita. S obzirom da je EU uspostavila slobodno kretanje, Lexit podrazumeva pristanak na, ako ne i podršku za ponovno uspostavljanje nacionalnih graničnih kontrola zajedno sa bodljikavom žicom i naoružanim stražarima.“\nMeđutim radnici ne upražnjavaju slobodu kretanja, pošto realnost migracija unutar EU neće biti obeležena radnicima koji se sele tražeći bolje plate i uslove života. U transnacionalnom bloku sačinjenom od međusobno konkuretnih nacionalnih država sa različitim platama, poreskim sistemom i društvenim strukturama, radnici iz različitih država se ne sele svojevoljno, oni se selem, kao i ogromna većina migranata na globalnom nivou, u potrazi za boljim uslovima života.\nJoš preciznije, kao što migracije unutar EU pokazuju, radnici iz zemalja periferije migriraju u zemlje centre da bi radili u nisko plaćenim i prekarnim sektorima. Ovo kretanje se intenziviralo od krize 2008. Osim toga, upravo je EU ta koja je postavila bodljikave žice i naoružanu stražu da brani „tvrđavu“ protiv svih onih koji nisu građani Evrope. Evropa je izgradila ovo utvrđenje i pretvorila svoje granice u grobnice.\nMeđutim nije to nikakav novi fenomen. To je zapravo izraz jedne od kapitalističkih protivrečnosti: procesi akumulacije kapitala zahtevaju pokretljivost radne snage. Tamo gde ove barijere postoje, snaga ekspanzije kapitala teži da ih prevlada.\nIpak, postoje prepreke koje pokazuju protivrečne pozicije unutar kapitalističke klase zarobljene unutar konflikta između ekonomske potrebe za punom pokretljivošću u dugom roku i potrebom održavanja raslojavanja među radnicima i između potrebe za održavanjem političke i ideološke hegemonije nad razdvojenom radničkom klasom u kratkom roku. Ovi procesi konkurencije između fragmentisane radničke klase se dešavaju na sličan način unutar EU.\nImajući ovo u vidu, kako možemo naći praktičan smisao Marksove i Engelsove rečenice? Ona ne može značiti da će se radnička klasa ujediniti kroz puki diskurs, negirajući konkretne društvene i ekonomske pozicije u kojima se ona nalazi. Niti ona znači da će radnici učestvovati u kampanjama ili pokretima koji nemaju jasne ciljeve.\nOna znači da napredovanje klasne borbe gde je moguće znači napredak u klasnoj borbi za sve. Ona takođe znači da je temeljna transformacija moguća samo ako se ceo svet izmeni. Konačno, to znači da dok je solidarnost idalje centralna kategorija klasne borbe, ipak ne možemo ignorisati povlačenja i napredovanja koja ovaj složeni proces od nas zahteva.\nNa primer, Sirizina vlada koja je protiv mera štednji je stvorila očekivanja koja su razbuktala strah među vladajućom klasom i nadu među narodnim klasama. Rast ostalih levih partija u usponu Sirize tačno pokazuje domino efekat koji je inspirisao radnike na drugim mestima. Takođe, ako radnici u Nemačkoj uspešno obore pritisak na plate, ovo bi fundamentalno restrukturisalo dinamiku Evropske Unije.\nBregzit i ekstremna desnica\nBregzit takođe govori o protivrečnosti između pokretljivosti i nacionalizma. Neuspeh levice da zauzme vodeće mesto u političkoj borbi uoči referenduma i njeno odbijanje da započne složene analize rezultata pokazuje mogućnosti i opasnosti koje donosi protivljenje članstvu u EU.\nIshod Bregzita – i njegovo prisvajanje od strane nacionalističke desnice – dolaze od dve proste činjenice.\nPrvo, glasači su reagovali protiv „razvlaščenja“ sprovedenog od strane EU. Protivljenjem ideji da nedemokratski, nadnacionalni entiteti odlučuju o životu naroda mnogi su glasali za izlazak sa ispravnom idejom da će to vratiti odlučivanje na nacionalni nivo čime će građani imati veću kontrolu.\nDrugo, levica nije uspela da sprovede uverljive odgovore u vezi nezaposlenosti, siromaštva i demontiranja socijalne države, dok je desnica uspešno kooptirala ovo nezadovoljstvo i dala uproštenu i pogrešnu analizu : migranti su proizveli poteškoće sa kojima se suočava nacionalna radnička klasa.\nMoramo podvući ovu poentu: rast ekstremne desnice ne pada sa neba, već se on dešava zbog hiper neoliberalizma koji nameću nacionalne vlade po naredbi EU. Ekstremna desnica koristi pogrešan okvir kojima odgovara na stvarnu i ozbiljnu krizu savremene radničke klase.\nNadalje, moramo zapamtiti da rasizam i ksenofobija ne pripadaju eksluzivno desničarskoj politici: oni su strukturalni delovi kapitalizma. Moramo obratiti pažnju kako se EU nosi sa izbegličkim pitanjem da bismo znali šta ovo znači.\nU tom smislu, ideja da će rasformiranje EU samo po sebi ubrzati nezaustavljivi rast ekstremne desnice ili čak fašizma, negira način na koji borba i promene uvek bivaju određene idejama koje u aktuelnim trenucima osvajaju većinsku podršku. Nema garancije da bi u post-EU kontekstu ekstremna desnica odnela pobedu. U isto vreme, ovo raspirivanje straha potiskuje levičarska rešenja za probleme koje je članstvo EU uzrokovalo narodima širom kontinenta.\nIshod Bregzita je proizveo novu hegemonu ideju da je izlazak iz EU jedino u interesu ekstremne desnice. Zbog ovoga, levica mora da se postavlja veoma pažljivo na svakom referendumu, posebno na onima koji napuštanje EU shvataju kao centralnu strategiju i cilj samo po sebi. Ne samo da je ova ideja postala povezana sa desnicom, uz možda izuzetak južnoevropskih zemalja, već zbog toga što izlazak stvara strah i nesigurnost u večini glasačkog tela.\nMeđutim, ove brige ne smeju primorati levicu da stavi sa strane svoju kritiku EU ili da se pravi da se promene -ili razmontiranje- evropskog projekta ne odvijaju.\nPolitika koja obrće mere štednje u dugom roku, kao što je ranije rečeno: restrukturacija i otpisivanje duga, nacionalizacija finansijskih i strateških ekonomskih sektora, oporezivanje bogatih – ne može biti implementirana unutar postojećih struktura EU i evra. Promovisanje ovakvih mera – iako ono znači izražavanje neposlušnosti vladajućim klasama EU – je jedini korak napred.\nOvo politizuje inače prazne fraze poput demokratije i neposlušnosti. Dalje, pošto ove politike nisu samo moguće već i popularne na mnogim mestima, ova strategija preuzima teritoriju od rastuće ekstremne desnice dajući jedine odgovore koje zaista mogu transformisati uslove u kojima narod može živeti bolje. Levica može napraviti široku podršku koja je potrebna da bi se suprostavili nadnacionalnim formama eksploatacije i tlačenja.\nU ovom smislu, suverenitet može biti jedno sredstvo spašavanja onoga što je levo u demokratiji i stvoriti prostor koji je neophodan da se sprovodi politika koja če poboljšati uslove radnika. Ovo ne isključuje internacionalnu političku koordinaciju niti umanjuje teškoće zadatka koji se nalazi ispred nas.\nMeđutim, skorašnja istorija nam pokazuje da je ovaj posao već urađen. Pokušaji poput Blockupy, Narod ujedinjen protiv Troike, međudržavni generalni štrajk novembra 2012., solidarnost pokreta naroda Grčke, internacionalne kampanje protiv TTIP i CETA i borba protiv Monsanta su važni primeri internacionalnog rada i koordinacije koji su stvorili nadnacionalno iskustvo demokratije odozdo i promovisali internacionalnu solidarnost.\nPotrebne su nam organizacije koje omogućuju iskustva samoupravljanja na podnacionalnom nivou, političke partije i pokreti koje osporavaju mere štednji i kapitalizam na nacionalnom nivou i pokreti na nadnacionalnom nivou koji nastaju iz susreta svih ovih političkih subjekata.\nPitanja sa kojim se danas suočava levica nisu laka. Ali da bi pridobili većinu društva moramo se suočiti sa konkretnim problemima u različitim kontekstima. Preko potrebna rešenja evropske krize neće doći iz pukih retoričkih fraza poput „demokratije“ i „neposlušnosti“, niti će se desiti ignorisanjem idalje centralnog značaja nacionalne države kao strukture koja organizuje kapital, ali idalje ostaje mesto demokratske participacije.


Tajna globalnog zagrevanja je u okeanima?\nDatum kreiranja: nedelja, 24 novembar 2013 00:00\n„Moguće je da smo potcenili efikasnost okeana kao skladišta toplote i energije“, rekao je autor studije Džer Rozental, a nova studija objavljena u vodećem dnevniku „Nauka“ podstiče ideju da okeani zadržavaju toplotu.\nIlustracija iz Wikipedie\nSmanjenje globalnog zagrevanja izazvalo je ponovno isticanje tvrdnji da emitovanje industrijskog karbona nije uzrok vekovnog porasta temperature Zemljine površine. Istraživači su se okrenuli okeanima kao potencijalnim upijačima toplote. U pregledu temperature vode Pacifika u poslednjih 10 000 godina, naučnici su otkrili da se njegova srednja dubina zagreva 15 puta brže u poslednjih 60 godina nego ranije.\nGlobalne temperature su rasle za oko petinu stepena kroz svaku deceniju između pedesetih i devedesetih godina, dok se s druge strane zagrevanje smanjilo samo upola od toga od rekordno tople 1998. godine do danas.\nNaučnici su se saglasili da je većina toplote koju su ljudi pustili u atmosferu od 1970. godine koz emitovanje gasova sa efektom staklene bašte, verovatno apsorbovana u okeanima. Međutim, postavlja se pitanje da li su okeani upili mnogo više posledica emitovanja nego što su naučnici do sada shvatali.\n„Moguće je da smo potcenili efikasnost okeana kao skladišta toplote i energije. To bi moglo da nam kupi neko vreme, koliko, ne znam tačno. Ali to neće zaustaviti klimatske promene“, rekao je autor studije Džer Rozental.\nZa jedno od objašnjenja smanjenja globalnog zagrevanja uzima se činjenica da je hlađenje istočnog dela Pacifika, nazvano La Ninja, pomoglo kao ravnoteža globalnom porastu temperature prouzrokovanom gasovima sa efektom staklene bašte. U studiji objavljenoj u avgustu objašnjeno je da je La Ninja smanjila globalnu prosečnu temperaturu tokom zime na severnoj hemisferi, ali i omogućila temperaturi da raste tokom leta.\nKada Pacifik izađe iz faze La Ninja i postane topliji, globalne temperature bi ponovo mogle da porastu, kao i da se zagrevanje poveća.\n„Sa globalnim zagrevanjem ne primećuje se postepeno zagrevanje iz godine u godinu. Više je kao stepenište. Ništa se ne dešava 10 godina, a onda odjednom skočite i stvari se nikada ne vrate na ono kakve su bile pre“, rekao je Kevin Trenbert, naučnik „Nacionalnog centra za atmosferska istraživanja“.


BOJANA JE ČOVEKA SVOJIH SNOVA UPOZNALA U RIJALITIJU! SADA ČEKAJU DRUGO DETE: Ovako je manekenka saopštila Nikoli Rokviću da je PONOVO TRUDNA!\n19.10.2018. 23:36h 19.10.2018. 23:36h\nBojana Barović i Nikola Rokvić upoznali su se u "Survivor"-u, a njihova ljubavna priča i dalje traje! Pre dve godine postali su roditelji ćerke Leone, a sada se spremaju za ulogu roditelja jednog dečaka. Kako tokom prve trudnoće nije bila zahtevna, trudi se da takva i ostane.\n"Ništa se nije promenilo sa drugom trudnoćom, samo mi je sada bilo malo teže. Imala sam malo više problema sa mučninama, međutim sad se i to regulisalo, tako da sam ušla u drugo tromesečje i sve je u redu. I dalje nisam zahtevna, volim da sam samostalna u životu. Ne volim da zavisim ni od koga, mene to jednostavno nervira i nisam to ja - tako funkcionišem. Sada još imam i dete i volim kada mogu s njom da se organizujem, da odem na put ili bilo šta. Mislim da žene ne bi trebalo u toj situaciji da budu razmažene, to je malo stvar psihe", ističe Bojana.\nOna dodaje da joj puno znači pomoć supruga Nikole Rokvića.\n"Nikola mi dosta pomaže, ali i ostala porodica. Sve ide kako treba i ne mogu da se žalim".\nInače, Bojana i naslednica Leona zajedno su saopštile Rokviću da će uskoro ponovo postati otac.\n"Napisala sam na papiru da čekamo batu ili seku i dala Leoni da odnese taj papirić tati. Nisam uspela da zabeležim to na snimku jer je ona uzela telefon i nešto snimala pored, ali volim sva ta nesvakidašnja iznenađenja. Lepo je praviti male gestove", kaže ona.\nPar se, inače, uvek maksimalno trudi da obezbedi vreme za sebe, posebno otkada njihovu zajednicu krasi i ćerkica.\n"Uvek se trudimo da nađemo vreme za nas dvoje. Dok ona spava ili je kod babe i dede, uvek može da se nađe vreme za nešto, samo zavisi koliko je čovek lenj ili nije", objašnjava ona.\nUPOZNALA JE LJUBAV SVOG ŽIVOTA U RIJALITIJU, ČEKAJU DRUGO DETE, A BOJANA OTKRIVA: Da su me sada zvali da učestvujem, ne bih pristala!\nPRINOVA U PORODICI ROKVIĆ: Bojana Barović trudna, pevač i manekenka po drugi put postaju roditelji!\nBojana BarovićNikola RokvićPorodicaTrudnoćaDrugo deteOtkrila


#BAZAARLista: top 10 sandala za letnju sezonu\nŠoping 19. jun 2019.\nSvetski poznati dizajneri su kreirali veliki broj različitih modela jednodelnog kupaćeg kostima...\nŠoping 18. jun 2019.\nNostalgičan trend: chunky sandale\nDa li se sećate predimenzioniranih sandala sa čičak trakom koje smo nosili kao mali? Ponovo se vraćaju na listu trendova – verovali ili ne!\nŠoping 09. jun 2019.\nUnapredite vaš plažni look – chic peškirom\nSada već definitivno možemo videti da nam je došlo leto, a sa njim su krenule i velike pripreme za godišnje odmore.\nŠoping 08. jun 2019.\nSat je jedan od najbitnijih aksesoara pored torbe i cipela.\nBAZAARLista: letnje haljine koje možete nositi i na posao\nOd visoke do street mode, naša današnja lista će vam pomoći da odaberete idealne haljine za predstojeću toplu sezonu.\nŠoping 05. jun 2019.\nPrvi Ray-Ban shop in shop u Srbiji\nDuže od 80 godina Ray-Ban se ponosi titulom najslavnije marke naočara na svetu.\nŠoping 03. jun 2019.\nŠoping 30. maj 2019.\nZavirite u “Diorivieru”\nDior otvorio pop-up butik na Mikonosu.\nČinjenica je da savremenoj ženi nedostaje vreme...\ndogađaji kultura poznati trendovi shopping enterijeri luksuz moda


Evropski dan jezika - 26 septembar - Engleski jezik za početnike\nEvropski dan jezika - 26 septembar\nby Marina in engleski jezik 365 dana 1 comments\nIako nisam stigla da danas obeležim Evropski dan jezika uz veliki tekst na ovu temu, objavila sam sa desne strane jednu malu anketu i postavila slična pitanja svojim đacima. Pošto na neki način slavim ovaj dan svakodnevno, želela bih prvo da dobijem što više vaših ličnih iskustava, mišljenja i odgovora na dva jednostavna pitanja:\nšta vam najviše pomaže u učenju jezika ?\nšta vas najviše nervira kada učite jezik ?\nputem komentara ovde na blogu, ili preko zajedničkog zida. Htela sam da objavim nekoliko vrlo originalnih odgovora, ali pošto skener odbija da radi, moraću da prekucam najsimpatičniji utisak na ovu temu:\nVolim da učim engleski zato što se zezamo, imamo sličice, pare i to lažne... Ne volim kad izgubim u nekoj igri , ne volim kada je sve ozbiljno... Iako se zezamo ipak nešto naučimo. (Sofija, 9 godina)\nIako sam ucim Srpski jezik, evo je sta sam najvise volim kad ucenje:\n- Volim pesme, igre, da razgovarati sa nastavnica i cuti o zivotima različitim ljudima iz region, kao vesti i tako dalje. Takodjer, to lakse je kada slusamo "ne-maternji jezik" govornici. Fraze su jako korisne isto.\n- Ne volim previse gramatike, i kada nista nema smisla.


UNWTO: Međunarodni turistički dolasci mogli bi pasti i do 3%\nTanjug 8. marta 2020. 13:40\nŽENEVA – Broj međunarodnih turističkih dolazaka mogao bi ove godine zbog širenja korona virusa u svetu opasti prvi put od svetske finansijske krize 2009. godine, objavila je Svetska turistička organizacija (UNWTO), revidirajući prethodne procene o značajnom rastu međunarodnog turizma.\nKako prenosi Seebiz, UNWTO, organizacija u okviru UN, saopštila je u petak da bi u ovoj godini broj međunarodnih turističkih dolazaka mogao pasti između jedan i tri odsto.


Trampov kontranapad: Nemate snimke za Rusiju, izvinite se! - 27.06.2017, Sputnik Srbija\nTrampov kontranapad: Nemate snimke za Rusiju, izvinite se!\nPredsednik SAD Donald Tramp kaže da bi ljudi koji ga istražuju trebalo da mu se izvine, jer nisu našli dokaz o saradnji njegovih ljudi sa Rusima. 27.06.2017, Sputnik Srbija\n07:39 27.06.2017 (Osveženo: 08:32 27.06.2017)\n© REUTERS / Carlos BarriaDonald Tramp\nPredsednik SAD Donald Tramp kaže da bi ljudi koji ga istražuju trebalo da mu se izvine, jer nisu našli dokaz o saradnji njegovih ljudi sa Rusima.\n„Nakon meseci posmatranja Rusije ’pod lupom‘ nemaju nijedan snimak mojih ljudi kako sarađuju. Nema saradnje i nema ometanja (pravde). Trebalo bi da mi se izvine!“, napisao je Donald Tramp na Tviteru.\nTramp navodi da bivši predsednik SAD Barak Obama nije ništa uradio nakon što je dobio obaveštenje od Centralne obaveštajne agencije (CIA) da se Rusi mešaju u izbore, jer je „očekivao da će Klintonova pobediti“.\n„Razlog zbog koga predsednik Obama nije uradio ništa u vezi sa Rusijom, nakon što ga je CIA obavestila o mešanju, jeste zbog toga što je očekivao da će Klintonova pobediti i nije hteo da ’talasa‘. On je sarađivao i ometao (pravdu) i nije izašlo dobro po demokrate i pokvarenu Hilari“, naveo je Tramp u tvitu.\nPo svemu sudeći, Tramp se pozvao na članak američkog lista „Vašington post“, koji se bavi načinom na koji se Obama poneo prema ruskim pokušajima da se utiče na glasače, navodi AP.\nTramp je rekao da istražitelji nemaju nijedan snimak koji ukazuje na to da su njegovi saradnici bili u dosluhu sa Moskvom kako bi se izvršio uticaj na američke predsedničke izbore 2016. godine.\nInače, američka televizija Si-En-En nije se izjasnila zbog čega je povukla priču o navodnoj istrazi o sastanku između saradnika predsednika SAD Donalda Trampa i šefa Ruskog fonda za direktne investicije.\nU uklonjenoj priči, koja je u četvrtak objavljena na sajtu Si-En-Ena, bilo je navedeno da istražitelji Senata sprovode istragu o sastanku člana Trampovog tranzicionog tima Antonija Skaramucija i direktora ruskog fonda Kirila Dmitrijeva, koji je navodno održan pre Trampove inauguracije, navodi AP.\nSi-En-En je u petak uveče povukao priču novinara Tomasa Frenka navodeći da u njoj nisu ispunjeni standardi tog medija i izvinio se Skaramuciju.


Pad u varvarstvo | Nova Ekonomija\nZora Drčelić i Gojko Božović\nU istoriji najuređenijih i najuspešnijih evropskih društava u 20. veku, pokazalo je kako se lako i brzo može pasti u najstrašnije varvarstvo. I to nije nikad daleko od modernog čoveka. Naš pad u varvarstvo ogleda se ne samo u broju tabloida i rijalitija, nego i u činjenici da su oni postali mejnstrim, oni oblikuju društvenu i političku javnu svest. Ipak, izlaz postoji, koliko god on izgledao u ovom trenutku daleko i nedovoljno vidljiv i konceptualizovan\nGojko Božović je u zemlji Srbiji čovek s margine: kao nagrađivan i prevođen pesnik, zato što piše poeziju, skoro potisnutu književnu formu, kao izdavač, zato što zastupa ideju autorskog izdavaštva, koja danas ni u globalnim razmerama nema mnogo pristalica, kao književni kritičar, zato što književna kritika više ne postoji u medijima na srpskom jeziku, kao večiti borac za kulturu, poslednjih godina gotovo nevidljivu u društvu čije su izloge zauzele starlete, rijaliti igrači, tabloidni analitičari i populisti političari.\n„Ako se bavimo nečim što je iz ovog ili onog razloga postalo marginalno, a mi u to verujemo, naša vera je dovoljna da bi to opstalo“, smireno i jednostavno u razgovoru za „Novu ekonomiju“ kaže Gojko Božović, osnivač i glavni i odgovorni urednik izdavačke kuće „Arhipelag“.\nDotiče li vas kad čujete Željka Mitrovića kako se hvali da svojim rijaliti programom podiže kulturni život u Srbiji na viši nivo, stvara „srpsku renesansu“, kaže da je „mecena“ srpskih umetnika?\nNije nimalo prijatno, ali moramo kazati da ono što je oduvek bio mejnstrim svakog društva koje sebi želi dobro, kultura i obrazovanje, to više nije mejnstrim u našem društvu, to je po mnogo čemu ubedljiva margina. Ono što bi u svakom društvu moralo da bude prezreno i odbačeno kod nas je mejnstrim. U tako šizofrenoj situaciji kad stalno pred očima ima loše primere, a loši primeri su strašno opasni zato što su koruptivni, jer lako je biti loš, teško je ispunjavati visoke standarde i biti solidan, pad u varvarstvo nije daleko od modernog čoveka. To se pokazalo u istoriji najuređenijih i najuspešnijih evropskih društava u 20. veku, koja su lako i vrlo brzo padala u najstrašnije varvarstvo. Naš pad u varvarstvo ogleda se u broju tabloida i rijalitija i u činjenici da su oni postali mejnstrim, oni oblikuju društvenu i političku javnu svest. Politička scena takođe liči na rijaliti na otvorenom, način na koji većina političara govori suštinski se ne razlikuje od rijaliti formata.\nDržava se pretvorila u rijaliti „Srbija“ do mere da premijerka brani vlasnika TV Pink od svog ministra kulture, i to baš zbog ministrovog komentara da rijaliti programi ne treba da se emituju na kanalima sa nacionalnom frekvencijom. Ne čini li vam se da gore ne može?\nPolitičke prilike su takve da je logičnije da imamo Pink, nego ministra kulture. Dogodilo se nešto dalekosežno, a mi kao da odbijamo da budemo svesni posledica nekoliko procesa koji su podstaknuti poslednjih godina u našem društvu.\nRadikalna marginalizacija kulture nije samo uobičajeni globalni proces, u kojem kultura ima manji značaj od onog koji je imala u evropskim društvima 19. i 20. veka, to nije samo činjenica da visoka kultura trpi vrlo teške udare od masovne kulture. U našem društvu se do krajnjih granica menja pozicija koju kultura tradicionalno ima. Došlo je do dramatičnog kvarenja ukusa u svim njegovim pojavnim izdanjima.\nAko je društvena modernizacija Evrope i zapadnog sveta u 19. i 20. veku bila neodvojiva od visoke kulture i visoke umetnosti kao okvira u kojima se oblikuju važne ideje i važne društvene teme koje prožimaju društvo novim saznanjima i boljim šansama za sve, taj okvir ne može biti prazan, on mora biti ispunjen nekim sadržajem. Pošto je visoka kultura potisnuta, pa i pop kultura u značajnoj meri, masovna kultura, koja je vrlo niskog standarda i ukusa i problematičnog sadržaja, ako sadržaja uopšte ima, utemeljila je populizam kao novo iskustvo.


Mnogi su hvalili švedski model, ali... Stopa smrtnosti veća je i od one u SAD | Luftika\nMnogi su hvalili švedski model, ali… Stopa smrtnosti veća je i od one u SAD\nfoto: EPA/Janerik Henriksson\nO načinu borbe protiv širenja virusa Covid-19, Švedska je zauzela jedan potpuno drugačiji i opušteniji pristup, u odnosu na većinu zemalja pogođenih koronom.\nHans Bergstrom, bivši glavni i odgovorni urednik Dagens niheterma, vodećeg švedskog dnevnog lista, profesor političkih nauka na Univerzitetu u Geteborgu i član Kraljevske švedske akademije inženjerskih nauka napisao je tekst za portal Project Syndicate u kom se kritički osvrnuo na švedski model borbe sa koronom.\nOn je konstatovao da su u ranim fazama pandemije vlasti i kritičari ponosno usvajali „švedski model“, tvrdeći da je on izgrađen na jedinstvenom velikom „poverenju“ Šveđana u institucije i jednih u druge.\nPremijer Stefan Loven je apelovao na Šveđane da budu samodisciplinovani, očekujući da se ponašaju odgovorno bez potrebe da vlasti izdaju naredbe.\nPrema studiji o svetskim vrednostima, Šveđani imaju tendenciju da pokazuju jedinstvenu kombinaciju poverenja u državne institucije i ekstremnog individualizma. Kako je rekao sociolog Lars Tragardh, svaki Šveđanin ima svog policajca na ramenu.\nAli hajde da ne postavljamo uzročno-posledičnu povezanost naopako, kaže Bergstrom.\nVlada nije svesno osmislila švedski model za borbu protiv pandemije na osnovu poverenja u ukorenjeni osećaj građanske odgovornosti stanovnika. Pre će biti da su inicijative odredile birokrate, a onda se naknadno stalo u njihovu odbranu kao u odbranu svedočanstva o švedskoj vrlini.\nU praksi je suštinski zadatak upravljanja epidemijom pao na jednog čoveka – državnog epidemiologa Andersa Tegnela s Nacionalnog instituta za javno zdravlje. Tegnel je krizi pristupio sopstvenim snažnim ubeđenjima o virusu, verujući da se on neće raširiti iz Kine i da će kasnije biti dovoljno da se prate pojedinačni slučajevi koji dolaze iz inostranstva.\nZato je hiljadama švedskih porodica koje su se krajem februara vratile sa skijanja na italijanskim Alpima savetovano da se vrate na posao i u školu ako nisu vidljivo bolesni, čak i ako su članovi porodice inficirani.\nTegnel je tvrdio da u Švedskoj nema znakova transmisije u okviru zajednice, te da zato nema potrebe za generalnijim merama za ublažavanje epidemije. Uprkos iskustvu Italije, švedska ski odmarališta su i dalje bila otvorena za građane Stokholma koji su hteli da partijaju i odu na odmor.\nČitano između redova, Tegnel je nagovestio da će se izbegavanjem drakonskih mera za sprečavanje širenja virusa Šveđanima omogućiti da postepeno stiču imunitet krda. Ta strategija, naglasio je, biće održivija za društvo.\nŠvedska vlada je za sve to vreme ostala pasivna, smatra Bergstrom. To delimično odražava jedinstveno obeležje političkog sistema zemlje – strogo razdvajanje ovlašćenja između ministarstava i nezavisnih agencija. A u situaciji potpune nepoznanice Lovenu je i bilo zgodno da dopusti da Tegnelova agencija preuzme odgovornost. Njeno prividno samopouzdanje u vezi sa onim što je radila je Vladi omogućilo da se tokom nedelja neizvesnosti oslobodi odgovornosti. Štaviše, Loven je najverovatnije hteo da pokaže svoje poverenje u „nauku i činjenice“, tako što neće osporavati stručnjake, kao što to čini predsednik SAD Donald Tramp.\nIpak, kako navodi autor teksta, treba ukazati da su nezavisni stručnjaci u Švedskoj žestoko kritikovali izbor mera državnog epidemiologa. Dvadeset dvoje najistaknutijih profesora zaraznih bolesti i epidemiologije u zemlji je objavilo komentar u Dagens niheteru u kojem je apelovalo na Tegnela da da ostavku, a na Vladu da zauzme drugačiji kurs.\nDo sredine marta, nakon priličnog širenja virusa u okviru zajednice, Loven je bio primoran da preuzme aktivniju ulogu. Vlada od tada pokušava da sustigne ostale. Od 29. marta su zabranjena javna okupljanja više od 50 ljudi, što je znatno smanjeni broj u odnosu na prethodnih 500, i uvedene su nove sankcije za nepoštovanje odredbe. Onda, od 1. aprila su zabranjene posete staračkim domovima pošto je postalo jasno da je virus ušao u otprilike polovinu staračkih domova u Stokholmu.\nIspostavilo se da je pristup Švedske pogrešan iz najmanje tri razloga.\nKoliko god Šveđani bili revnosni, u svakom društvu će uvek biti pojedinaca koji rade na svoju ruku, a kada je reč o izuzetno zaraznom oboljenju, nije ih mnogo potrebno da bi napravili veliku štetu. Štaviše, švedske vlasti su tek postepeno postajale svesne mogućnosti asimptomatične transmisije i da su zaraženi pojedinci najzarazniji pre nego što počnu da pokazuju simptome. I treće, promenio se sastav švedskog stanovništva.\nNakon niza godina izuzetno intenzivne imigracije iz Afrike i s Bliskog istoka, 25 odsto švedskog stanovništva – 2,6 miliona od ukupno 10,2 miliona – je novijeg nešvedskog porekla.\nTaj udeo je čak veći u regionu Stokholma. Imigranti iz Somalije, Iraka, Sirije i Avganistana su previše zastupljeni među umrlima od kovida 19. Ovo se delimično pripisuje manjku informacija na jezicima imigranata. Ali izgleda da je važniji faktor gustina naseljenosti u pojedinim predgrađima gde ima dosta imigranata, koji osnažuje veća fizička blizina između generacija.\nPrerano je za predstavljanje potpune procene rezultata „švedskog modela“. Stopa smrtnosti od kovida 19 je devet puta veća nego u Finskoj, gotovo pet puta veća nego u Norveškoj i više od dva puta veća nego u Danskoj.\nTe cifre do izvesne mere možda mogu da predstavljaju odraz mnogo brojnije imigrantske populacije u Švedskoj, ali je ipak njena različitost u odnosu na njene nordijske susede upadljiva. Danska, Norveška i Finska su uvele stroge mere karantina u ranijoj fazi epidemije uz snažno aktivno političko rukovodstvo.\nSada kada kovid 19 hara staračkim domovima i drugim zajednicama, švedska vlada mora da preinači svoj kurs delovanja, smatra autor teksta.\nOstali, koje privlači „švedski model“, treba da shvate da je obeležje koje ga definiše viša stopa smrtnosti, zaključio je Bergstrom.\nSrpski hematolog u Švedskoj otkrio koju terapiju bi sebi propisao da dođe u bolnicu u kritičnom stanju\noznakestopa smrtnosti svedska koronavirus\n25/04/2020 у 16:44\nSamo Stockholm Jos uvijek\nSvaki virus Sto nije poznat je opasan\nAli nisu svi umrli od covid19\nMoje misljenje je pozitivnoo da SE ljudi krecu I da su na radnom mjestu a najmanji problem si kuci\nTako nikad nije pozitivno da ljudi umiru Ali da dobrim pridrzavanjem\nVeca sansa a hoce li Corona virusu nestati to je nemoguce Corona virusi su Tu stalno Samo zavisi Kako mutiraju


vDinar - vDinar Viki\nIz vDinar Viki\nvDinar ili virtualni Dinar je kriptovaluta iz prostora bivše Jugoslavije objavljena 1. februara 2018. vDinar je zasnovan na varijaciji postojećeg algoritma Scrypt:N, vKript, i na posebnoj strukturi lanca blokova koja dijeli 2% proizvoda svakog bloka adresi za lokalne donacije.\nCilj projekta je da se međunarodne kriptovalute odvajaju od lokalnih onako da bi i jedne i druge bile pristupačnije korisnicima bez prevelikih lanaca blokova. vDinar se razvija na određenom prostoru no njegov kod može biti iskorišteno u sličnim lokalnim projektima u ostalim dijelovima svijeta.\n1.1 Istorija mreže\n1.2 Istorija rudarenja\n1.3 Istorija mjenjačnica\n2.1 vKript algoritam/protokol\n2.2 Sistem lokalnih donacija\nPrva javna skica o radu sa virtualnim Dinarom je postavljena na forumu BitcoinTalk 12. augusta 2017. Tad se također odredio datum službenog objavljivanja gotovog novčanika javnošću, to jest 1. februar 2018. Ideja projekta je ipak ranije nastala: javni kanal na komunikacijskoj aplikaciji Telegram je napravljen već 7. jula 2017, a tada su već bila vršena prva testiranja sa temeljnim kodovima. 6. januara je također postavljena vijest na BitcoinTalk sa ažuriranom skicom projekta i izvještajem o nastavku rada.\nPrvi blok lanca – blok 0 – proizveden je 27. januara 2018. u 0:00 sati, dok je sljedeći blok proizveden u 2:18 sati istog dana, što dokazuje da je do tada kod mreže već bio spreman. 5 dana poslije prvog bloka verzija 1.0 novčanika je objavljena prvi put javnošću – kao po javljenom planu dana 1. februara 2018. – kao izvorni kod na GitHub za Linuks operativne sisteme. Vijest o objavljivanju novčanika je opet postavljena na BitcoinTalk tog istog dana. Poteškoće sa mrežom su dokazale malu grešku u kodu procesa provjeravanja blokova, te je sljedećeg dana hitno objavljena verzija 1.0.1 novčanika sa popravljenom greškom koja je omogućavala linearni nastavak lanca.\nRudarenje prije vanjskih rudara se vršilo unutrašnjom konzolom novčanika naredbom za proizvod blokova. Tada postojeći vanjski rudari drugih kriptovaluta nisu bili u stanju da kopaju blokove vKript algoritma/protokola zbog posebne strukture lanca i osnovnih transakcija, pa se iz tog razloga taj prvi način rudarenja očuvao do 13. februara 2018., 12 dana poslije javnog objavljivanja i 17 dana poslije prvog bloka, kada je objavljen prvi vanjski rudar Svarog.\nSvarog rudar je omogućavao optimizirano rudarenje centralnim procesorom računara i osiguravao mrežu novom jačinom proizvoda. Rudar je prvo bio dostupan samo Linuks operativnim sistemima, bez kompilirane verzije za Windows, te je naknadno dodan kompiliran program GitHub distribuciji verzije 1.0.\n18. februara 2018. je otvoren Svarog rudnik za zajedničko kopanje virtualnih Dinara i vKript algoritma/protokola, dijeljenjem rada i profita proizvoda blokova.\nPrvi rudar za grafičke procesore je objavljen tek 25. marta 2018. za procesore kompanije Nvidia rudarom Veles. Rudar za procesore kompanije AMD Triglav rudar je još kasnije objavljen, 23. maja 2018. gotovom verzijom 1.0, nakon poteškoća sa nedovršenim kodom verzije 0.9.\nNa početku se virtualni Dinar mogao razmijeniti samo među korisnicima bez glavnih centralnih mjenjačnica koje bi taj proces osiguravale.\nNakon nekoliko pokušaja odnosa sa neslužbenim mjenjačnicama pod tuđom kontrolom, korisnici virtualnog Dinara su došli do odluke da se pravi nova službena mjenjačnica za razmjenu virtualnih Dinara sa drugim sredstvima. 16. juna 2018. je objavljena Voda Mjenjačnica, prva službena mjenjačnica virtualnog Dinara, gdje su se na početku novčići mogli razmijeniti samo sa Bitcoin-ima.\nNovčanik je glavna uloga mreže: program koji je pokrenut na računaru korisnika i omogućava mu provjeru svih dolazećih informacija. Novčanici ulaze u odnose s time što su sačinjeni istim pravilima mreže – novčanici sa različitim pravilima bi stvarali vlastiti lanac blokova.\nvKript je algoritam/protokol zasnovan na varijaciji postojećeg algoritma Scrypt:N. Samo jezgro vKripta je jednako prethodnoj verziji Scrypt:N, no su značajne razlike u strukturi lanca blokova koje onemogućavaju rudarenje istim programima i postavkama dovele do vlastitog naziva ovog protokola.\nZa razliku od postojećih implementacija algoritma Scrypt:N, vKript određuje vrijednost N multiplikatora na osnovi visine svakog bloka umjesto prethodno odabranih datuma.\nStruktura bloka očekuje dvije osnovne transakcije umjesto jedne:\nprva osnovna transakcija od vrijednosti 49 virtualnih Dinara neodređenoj adresi;\ndruga osnovna transakcija od vrijednosti 1 virtualnog Dinara adresi za donacije.\nOva značajna razlika u strukturi čini nemogućim rad sa postojećim programima ili uslugama za rudarenje algoritma Scrypt:N.\nSistem lokalnih donacija[uredi]\nU svakom bloku, po pravilu novčanika, druga osnovna transakcija mora slati 2% proizvedenih virtualnih Dinara adresi za lokalne donacije. Adresa u pitanju je DG1KpSsSXd3uitgwHaA1i6T1Bj1hWEwAxB i njen cilj je da se fund koristi samo za ljude u potrebi iz prostora bivše Jugoslavije.\nPostojanje pravila vezan za prostor čini jezgro lokalizacije kriptovalute, onako da je zadnja korisnija ljudima iz tog prostora i više vezana za njih i ograničava korištenje virtualnog Dinara izvan izabranog teritorija. Lokalizacija nije sačinjena nikakvim pravim ograničenjima već idealnoj vezanosti u odnosu na postojanje prethodno spomenutog pravila.\nDobavljeno iz "https://www.vdinar.info/viki/index.php?title=vDinar&oldid=43"\nOva stranica je posljednji put izmijenjena 7 april 2019, 21:14.\nO projektu vDinar Viki


Milanko Mihajlica za godinu dana naplatio 50.000 KM!\nPočetna / Milanko Mihajlica za godinu dana od stranke naplatio 50.000 KM!\nMilanko Mihajlica za godinu dana od stranke naplatio 50.000 KM!\n26. Septembra 2015. 20:33\nBANJA LUKA – Lider radikala Milanko Mihajlica godine bez poslaničke plate proveo je na platnom spisku Srpske radikalne stranke. Iz stranačke kase na platu predsjednika potrošena je skoro polovina novca koji su 2013. iz budžeta dobili za finansiranje, piše “Alternativna televizija”.\nBio u vlasti ili ne, uvijek odlično plaćen – Milanko Mihajlica (Foto: Agencije)\nIako je te godine dobio skoro 50 hiljada maraka od stranke, Mihajlica kaže da su stranački organi tako jednoglasno odlučili.\n”Rekao sam da sam funkciju predsjednika stranke obavljao profesionalno, znači nisam imao nikakve druge izvore primanja. Radilo se o plati 1.900 ili 2.100 maraka sa dodacima i tako dalje. Moram da kažem da stranka nije imala sredstava da plati sve obaveze i to je činjenica i ali nažalost u društvu u kojem živimo ako je neko u opoziciji on ne može nigdje dobiti posao”, rekao je Milanko Mihajlica, predjednik Srpske radikalne stranke.\nPodaci CIK-a ipak govore da je lider radikala krizne godine prebrodio i u Savjetu ministara BiH kao savjetnik zamjenice ministra za ljudska prava i izbjeglice gdje je za sedam mjeseci naplatio oko 19 hiljada maraka. Isto toliko dobio je i na ime bijelog hljeba, a godinu dana primao je i odborniču platu u Novom gradu. Na tim privilegijama pozavidjeli bi mu čak i lideri jačih stranka.\nDragan Čavić kaže da o plati u stranci ne može ni da razmišlja, a u PDP-u kukaju da jedva spajaju kraj s krajem.\n”Naša kampanja je koštala 400 hiljada maraka. To su ogromni novci koje mi nemamo i možemo samo sa novcem koji dobijemo u izbornoj i neizbornoj godini da to sve na kraju platimo”, kađe Branislav Borenović, potpredsjednik PDP-a.\n”Mi u stranci nemamo ni jednog funkcionera, niti je bio, niti je sada u radnom odnosu. Mi u stranci imamo tri osobe na određeno vrijeme koje obavljaju administrativno tehničke poslove”, kaže Dragan Čavić, lider NDP-a.\nNi lider SNSD-a Milorad Dodik za rad u stranci ne dobija ni marku kao ni ostali stranački funkcioneri, tvrdi Nikola Špirić. Potpredsjednik SNSD-a žali se da u takvim uslovima nije lako raditi.\n”Mi nemamo profesionalnih političara zaposlenih u stranci, čuo sam da SDP ima 90 zaposleni, to je moćna priča. Mi nažalost to nemamo i možda je to i naš hendikep”, kaže Špirić.\nI u SDS-u tvrde da nemaju zaposlenih funkcionera u stranci, ali po priznanju Miladina Stanića, ni nezaposlenih na Birou za zapošljavanje. Ipak, kažu da im novac koji dobiju iz budžeta nije dovoljan ni za osnovne potrebe, a kamoli za plate stranačkim funkcionerima.\nOznakefinansiranje funkcioneri Milanko Mihajlica ndp pdp sds snsd srs stranke


Posjet članica Europske mreže Geoparkova - Požeška kronika\n/ Posjet članica Europske mreže Geoparkova\nOCJENJIVANJE STATUSA GEO PARKA ZA PARK PRIRODE PAPUK -\nVELIKA - Park prirode Papuk postao je 2007. godine članom Asocijacije europskih geoparkova.\nČlanice revalidacijske komisije Asocijacije Europske mreže Geoparkova, Viviane Dargery i Martina Paskova su boravile u prostoru Parka prirode Papuk i Geoparka Papuk 26. i 27. lipnja. Razlog njihovog dolaska je bila uobičajna revalidacija statusa Geopark, koju je potrebno provesti svake 2 ili 4 godine za svaki Europski geopark, kako bi se ocijenio napredak u radu u proteklom periodu.\nZa vrijeme dvodnevnog boravka članice komisije su imale priliku upoznati se sa prirodnim vrijednostima Papuka, njegovim prirodnim ljepotama, geološkom raznolikošću te vrijednom kulturno-povijesnom baštinom koja krasi Papuk.\nČlanice su u sklopu revalidacijskog posjeta također, imale priliku upoznati se sa dionicima u prostoru geoparka, odnosno predstavnicima lokalne zajednice, poduzetnicima, kao i predstavnicima udruga s područja Požeško-slavonske i Virovitičko-podravske županije.\nRezultate revalidacijskog posjeta saznati ćemo u rujnu kada će se na 32. sastanku koordinacijskog odbora EGN-a odlučiti da li i dalje Parku prirode Papuk ostaje status Geopark Papuk.\nViše u ovoj kategoriji: « Odobrava sredstva u tri programa\tSkratili autocestu do Ježeva, a cestarina ostala ista »


Od petka se očekuju velike gužve na granici: Ovih 5 stvari posebno će se kontrolisati… | Dnevno24\nOd petka se očekuju velike gužve na granici: Ovih 5 stvari posebno će se kontrolisati…\nOd petka 7. aprila na ulazu i izlazu iz Hrvatske počinje temeljita granična kontrola svih putnika bez obzira na njihovo državljanstvo te njihovih vozila.\nS obzirom na to da počinje primjena nove uredbe EU o jačanju kontrole vanjskih granica i promijenjenog zakonika o schengenskoj granici, na graničnom prijelazu niko više neće biti privilegiran s obzirom na državljanstvo, rečeno nam je u Ravnateljstvu hrvatske policije.\nS obzirom na primjenu novih pravila, na svim graničnim prijelazima očekuju se gužve i zastoji, odnosno kolone. Temeljita granična kontrola obuhvaća kontrolu putnih dokumenata optičkim čitačem kojim će biti provjereni u schengenskom informacijskom sistemu (SIS), Interpolovoj bazi podataka o ukradenim i izgubljenim dokumentima te odgovarajućim zbirkama podataka nacionalne policije. Osim toga, svako vozilo koje prilazi graničnom prijelazu bit će podvrgnuto skeniranju registarskih pločica na daljinu i potom će ih se “provući” kroz bazu podataka.\nNa pojedinim graničnim prijelazima hrvatski i slovenski granični policajci rade jedan do drugoga, ali bez obzira na to svaki od njih će sa svojim uređajem i u svojoj bazi morati pregledati putne dokumente. Ovakva detaljna kontrola primjenjivat će se na svim cestovnim i željezničkim prijelazima te u zračnim i pomorskim lukama. Kako se neslužbeno saznaje, u Ravnateljstvu hrvatske policije se već duže pripremaju za ovaj posao te će na graničnim prijelazima biti angažiran mnogo veći broj policijskih djelatnika i tehnike kako bi se pokušala ostvariti što je veća moguća protočnost saobraćaja. Hrvatska policija usko sarađuje s kolegama iz Slovenije i Mađarske u tom pitanju, no teško je očekivati da će se izbjeći gužve.\nOve mjere pojačane sistemske kontrole vanjske i schengenske granice svih putnika uvedene su kao reakcija na terorističke prijetnje u Evropi u zadnjih godinu-dvije, ali i zbog mogućeg očekivanog povratka džihadističkih boraca koji se bore na strani ISIS-a u Evropu.\nUprava slovenske policije je objavila da raspolažu dovoljnim kadrovskim i tehničkim kapacitetima za obavljanje granične kontrole po novim standardima, ali ne isključuje povremena čekanja i nastanak kolona pri ulasku i izlasku iz Slovenije, posebno u dane vikenda i praznika, kad je saobraćaj najgušći. No, u Policijskom sindikatu Slovenije tvrde kako to nije tačno te da nije osiguran dovoljan broj ljudi ni tehničkih sredstava za ovakav pojačani obim posla. Stoga u sindikatu očekuju da će se na graničnim prijelazima s Hrvatskom stvarati velike kolone i gužve. Pogotovo na takav scenarij upozoravaju u vrijeme praznika i predstojeće turističke sezone. Prvi veliki saobraćajni čepovi na granici, zbog primjene ove uredbe, očekuju se u vrijeme skorašnjih uskrsnih praznika. Da slovenska policija na graničnim prijelazima ne namjerava pojačati broj službenika u vrijeme turističke sezone potvrdili su službeno i u tamošnjoj Generalnoj policijskoj upravi.\nPutnicima se savjetuje da prije odlaska prema graničnom prijelazu provjere status svojih dokumenata, posebno ako su u zadnje dvije godine oni bili otuđeni, izgubljeni ili oštećeni. Ovo je potrebno da bi se uvjerili da su podaci o dokumentima tačno uneseni u državnim i ostalim bazama podataka. Nadalje, da provjere jesu li njihovi putni dokumenti valjani, informiraju se o stanju o stanju na graničnim prijelazima prije polaska na putovanje, izaberu granične prijelaze s manjom frekvencijom saobraćaja ili da kreću na putovanje u dijelovima dana i sedmice kada su gužve uobičajeno manje, izbjegnu putovanje tokom vikenda i, naravno, da budu strpljivi i slijede upute policijskih službenika na graničnim prijelazima i unutar zemlje.\nVelike gužve očekuju se i na granici BiH\nPrema procjenama, velike gužve se mogu očekivati i na ulasku u Hrvatsku iz Srbije i Bosne i Hercegovine. Upozoravaju se putnici da na ulasku u Hrvatsku moraju imati između 35 i 70 eura za svaki dan boravka u zemljama EU, da moraju imati pasoše koje vrijede najmanje tri mjeseca (u nekim državama i šest) od datuma planiranog boravka. Zabranjeno je prenositi meso, pa ni u sendvičima, i mliječne proizvode. Voće, povrće, slatkiši, hrana za bebe i kućne ljubimce su dopušteni, ali u ograničenim količinama.\nŠta će se sve ubuduće kontrolirati prilikom prelaska granice\n– skeniranje registarskih pločica vozila i provjera u bazi podataka\n– skeniranje putnih isprava svih putnika bez obzira na državljanstvo\n– provjera podataka u schengenskom informacijskom sistemu (SIS)\n– provjera podataka u Interpolovoj bazi podataka o ukradenim i izgubljenim dokumentima\n– provjera u bazama nacionalne policije\nKRATKA PRIČA: Čovjek zakopao magarca koji je upao u bunar, ali se dogodilo nešto nevjerovatno......\nLIMUN DIJETA: Očistite organizam i izgubite 10 kg za 14 dana!...\nOVA DJEVOJČICA (5) PROVELA JE SAMO 1 DAN U ŠKOLI I RASPLAKALA JE UČITELJE: Razlog će vas istopiti!...\n(VIDEO) Profesionalna vozačica ISTRAUMIRALA prodavače iz salona automobila...\nONA UMIRE: Provjerite imate li OVO NA TIJELU da i za vas ne bude kasno...\nOvako vozači u Njemačkoj REAGUJU na zvuk hitne pomoći......\nTRAGEDIJA MAJKU ZAVILA U CRNO: Sve je bilo u redu kada je izašao iz bazena, ali onda se par sati kasnije desila...\nTUŽNA ISTINA O BRAKU BEZ LJUBAVI: Evo zašto mnogi ostaju u braku iako NISU sretni - i ne vole se\nFB STATUSOM IZAZVAO EUFORIJU NA FEJSBUKU: Djevojke, izgledate kao komad mesa u vitrinama!\n(VIDEO) GENIJALNO: Uzela je olovku i napravila 7 FRIZURA u nekoliko poteza\nSNIMLJENO NA PUTU PALE - SARAJEVO: Vozeći "mrtav pijan" izazvao direktan sudar (VIDEO)\nUtrljala je KROMPIR ISPOD PAZUHA i samu sebe iznenadila otkrićem! (VIDEO)


Kaspersky Lab otkriva Windows nulti dan eksploatisan od strane nedavno otkrivenog aktera pretnji - ATA Stars\nHome/Vesti - ostalo/Kompjuteri i tehnika/Kaspersky Lab otkriva Windows nulti dan eksploatisan od strane nedavno otkrivenog aktera pretnji\nPovezana vest: FINALE COUNTER-STRIKE: GLOBAL OFFENSIVE TURNIRA U CINEPLEXXU\n• Instalirajte Microsoft zakrpu za novu ranjivost što pre moguće.\n• Pobrinite se da redovno ažurirate sav softver koji se koristi u vašoj organizaciji svaki put kada se objavi nova sigurnosna zakrpa. Bezbednosni proizvodi sa mogućnostima procene ranjivosti i upravljanja zakrpama mogu pomoći u automatizaciji ovih procesa.\n• Izaberite dokazano bezbednosno rešenje kao što je Kaspersky Endpoint Security koji je opremljen mogućnostima detekcije zasnovane na ponašanju za efikasnu zaštitu od poznatih i nepoznatih pretnji, uključujući i eksploite.\n• Koristite napredne bezbednosne alate kao što je Kaspersky Anti Targeted Attack Platform (KATA) ukoliko vaša kompanija zahteva veoma sofisticiranu zaštitu.\n• Pobrinite se da vaš bezbednosni tim ima pristup najnovijim informacijama o sajber pretnjama. Personalizovani izveštaji o najnovijim događajima u segmentu pretnji dostupni su korisnicima Kaspersky Intelligence Reporting rešenja. Za više detalja, kontaktirajte: [email protected]\n• Poslednje, ali ne i najmanje važno, osigurajte da vaše osoblje bude obučeno o osnovama sajber-bezbednosne higijene.\nPovezana vest: Kaspersky Lab otkriva: svaki drugi zaposleni krije od šefa svoje aktivnosti na društvenim mrežama\nBy ATA Stars Redakcija| 2019-03-13T19:27:07+00:00 mart 13th, 2019|Kompjuteri i tehnika|0 Comments


POJAVILE SE PRVE FOTOGRAFIJE IRANSKIH RAKETA KOJE SU POGODILE AMERIČKE BAZE U IRAKU | Hayat.ba\nPOJAVILE SE PRVE FOTOGRAFIJE IRANSKIH RAKETA KOJE SU POGODILE AMERIČKE BAZE U IRAKU\nNoćašnji napad iranskih snaga na američke ciljeve u Iraku izveden je raketama tipa Fateh 110, a izvele su ga snage Revolucionarne garde.\nNa Twitteru su se pojavile prve fotografije na kojima se, kako navode neslužbeni izvori, nalaze ostaci raketa koje su pale na bazu u Erbilu.\nAmeričko ministarstvo odbrane potvrdilo je ranije da je napadnuta zračna baza Ain al-Asad u iračkoj provinciji Anbar i baza Erbil na sjeveru Iraka.\nTip rakete (Fateh 110) koje su ispaljene na američke baze u Iraku Tip rakete (Fateh 110) koje su ispaljene na američke baze u Iraku\nNavode kako je Iran lansirao više od 12 balističkih projektila usmjerenih protiv američkih i koalicionih snaga u Iraku.\nRakete Fateh iranske su proizvodnje, a noćas korištena Fateh-110 testirana je u septembru 2002. godine, a nedugo potom počela je i masovna proizvodnja. Rakete imaju domet do 300 kilometara, a ispaljuju se s lansera na teretnom vozilu.\nNa napade je reagovao američki predsjednik Donald Trump kazavši da će tokom dana imati službeno obraćanje, a kako je trenutno stanje dobro.


Uzbunjivač: Ko bajagi popusti sa senior karticom\nPenzioner sam već deset godina i u eri svakodnevnog smanjenja standarda koristim popuste koji su namenjeni penzionerima, među kojima su: 50 odsto popusta na cene karata u pozorištima; 10 odsto popusta na cene u pojedinim supermarketima; 50 odsto popusta na cenu karte za muzeje; 50 odsto popusta na cenu karte za bazen u SC „Milan Gale Muškatirović“.\nKada se pojavila senior kartica, nisam pohrlila da je odmah uzmem jer nisam verovala da ona pruža nešto više od navedenog. Međutim, SNS je tako agresivno krenuo u kampanju deljenja senior kartica, da su i za vikend, rano ujutru, ne birajući da li je praznik ili običan radni dan, uznemiravali, zvonili bahato na vrata nudeći upravo senior kartice. Tako sam i ja dobila svoju „seniorku“, ali kada sam pomoću nje probala da uštedim, evo šta sam otkrila.\n– Popusti za pozorišta su manji od već postojećih od 50 odsto.\n– Sportski centar „Tašmajdan“ nudi samo popust od 10 odsto na mesečne pretplate na fitnes program. Za najtraženiju dnevnu kartu za bazen – popusta nema.\n– Muzeji – popust isti kao i ranije.\n– Već postojećim marketima koji nude popust dodat je lanac „Aroma“. On je, međutim, skuplji od ostalih marketa tako da popust (ponedeljkom 10 odsto i ostalim danima pet odsto) ne znači mnogo.\n– „Apotekarska ustanova Beograd“ daje 10 odsto popusta na svoje proizvode. Ali, na primer, u apoteci u Domu zdravlja Voždovac u Krivolačkoj ulici veoma proizvoljno tumače koji su proizvodi koje pravi apoteka. Ako tražite njihove kapi, onda vam kažu da popust važi za njihove kreme, drugi put kada tražite kreme – opet smisle nešto drugo. Od popusta nemate ništa.\n– U Zoološki vrt ne idem, nemam unuke, a i da imam, išla bih najviše dva puta godišnje.\n– Popusti na zanatske usluge bi možda i bili korisni da lokali koji ih nude nisu locirani u najudaljenijim delovima grada.\n– „Optika Beograd“ daje popust, ali njihovi ramovi za naočare vređaju moj ukus, a ima toliko vansezonskih akcija u optičkim buticima, tako da popust ništa ne znači.\nJedini popust koji je vredan pažnje je onaj od 15 odsto na projekcije u bioskopima „Sinepleks“.\nProjekat „Senior kartice“ počeo je pre tri meseca i gradska vlast je odmah počela da se hvali njegovim uspehom. Za dva meseca je, navodno, podeljeno 100.000 kartica, a stohiljaditom dobitniku svečano je uručena na prijemu u Starom dvoru.\nPiše: Marija Kreča\nOznakebeogradski izbori Naslovna-centar Naslovna-traka penzioneri popusti popusti za penzioneri senior kartica\nPoseta srpske premijerke Ane Brnabić Sloveniji: Promašaj na Brdu kod Kranja


Asad obećao reforme i obračun sa teroristima\nSirijski predsjednik Bašar al Asad pozdravio je danas ideju o uključivanju svih političkih snaga u vlast, ali je obećao da će "čeličnom pesnicom" nastaviti borbu protiv terorista koji, kako je rekao, imaju podršku iz inostranstva.\nAsad je u prvom javnom nastupu od juna prošle godine najavio mogućnost održavanja referenduma o novom ustavu Sirije u martu. "Nema tolerancije za terorizam ili za one koji koriste oružje da bi ubijali", rekao je Asad u govoru na Univerzitetu u Damasku koji je prenosila državna televizija.\nSirijski predsjednik dodao je da "regionalne i međunarodne snage" stoje iza ustanka u zemlji, ali da spoljne sile "nisu uspjele da se ukorijene u revoluciji, kao što su se nadale".\nOn je rekao da Sirija "neće zatvoriti vrata" za prijedloge arapskih zemalja o rješavanju krize, dok se god poštuje sirijski suverenitet i naglasio da ne postoje naređenja o pucanju na građane.Asad je ocijenio da su arapske zemlje koje se protive politici Sirije izložene spoljnom pritisku koji potkopava njihov suverenitet.\nArapska liga poslala je u Siriju posmatračku misiju sa zadatkom da utvrdi da li sirijske vlasti poštuju sporazum o prekidu akcija protiv antirežimskih demonstranata i povlačenju vojske iz gradova. Prema podacima UN, u nasilju u posljednjih deset mjeseci je poginulo više od 5 000 ljudi.\nSirijske vlasti tvrde da je u obračunu sa ustanicima poginulo preko 2 000 pripadnika snaga reda.


Pokušaj reforme bh policije podijelio srbijansku javnost | Politika | DW | 23.05.2005\nPokušaj reforme bh policije podijelio srbijansku javnost\nDržavna zajednica i BiH u poslednje vrijeme često se upoređuju po tome što nijedna ni druga ne mogu računati na konkoretnije približavanje Evropskoj uniji ukoliko ne riješe svoje osnovne probleme.\nU Srbiji su utihnule nekadašnje često pominjane teze da će se Republika Srpska pripojiti Srbiji ukoliko Kosovo proglasi nezavisnost. Denis Hadžović iz sarajevskog Centra za sigurnosne studije, koji je boravio ovih dana u Beogradu, kaže za Radio Dojče vele da je to odraz saznanja da bi eventualno povezivanje ta dva pitanja otvorilo niz drugih kao što je Sandžak, Vojvodina ili jug Srbije. Međutim, postoji i još nešto. Naime, u Srbiji sve više sazrijeva uvjerenje, bar u javnom mnenju, da se ne mogu vječno povezivati domaći problemi sa zemljama u okruženju, jer to je klasično bježanje od stvarnosti.\nDržavna zajednica i BiH u poslednje vrijeme često se upoređuju po tome što nijedna ni druga ne mogu računati na konkoretnije približavanje Evropskoj uniji ukoliko ne riješe svoje osnovne probleme. Pokazalo se da Državna zajednica zbog odnosa Beograda i Podgorice, ne fukcnioniše. Isto tako, BiH ne može da krene naprijed zbog razvodnjene državne uprave i ambicija srpskog entiteta da ima obilježja države. Analitičar za Balkan i jugoistočnu Evropu, Zoran Kusovac, praveći takvo poređenje za BiH kaže:\n«Bosna i Hercegovina, ovakva kakva jeste, ne može da opstane. Mislim da je rešenje u integraciji dvaju entiteta i dubokom razmontiravanju neefikasnih političkih struktura u BiH – od nivoa kantona do nivoa entiteta. Sve su to 'apsurd' države koje su nastale iz potrebe međunarodne zajednice da zamaže oči političarima koji nemaju stvarnu odgovornost već su imali jednu populističku odgovornost da imaju papir kojim će da mašu».\nSa njim se slaže direktor Beogradskog centra za evropske integracije, Jovan Teokarević, ali i mnogi drugi stručnjaci iz društvenih nauka koji sadašnje neraščišćene odnose u Državnoj zajednici navode kao jedan od najlošijih primjera državnog uređenja. To se dobrim dijelom može da odnosi i na BiH. Naravno, pri tome treba imati u vidu da je Dejtonski mirovni sporazum bio odlučujući za obustavljanje oružanih sukoba, ali on sigurno nije dovoljan za približavanje i u dogledno vrijeme i ulazak u Evropsku uniju.\nAnalitičari povremeno ovdje postavljaju pitanje da li najodgovorniji ljudi u dvije susjedne države imaju snage da realno sagledaju situaciju u kojoj se nalaze. Većina uviđa da na Balkanu još uvijek političari čekaju da im određeni težak problem riješe Evropska unija ili SAD, dok se oni sami teško odlučuju da preduzmu određenije korake.


01-06-2020 18:23 Ratni izveštaji Sirija / Irak Izdvojeno Svet Planeta\nPripadnici američke vojske pokušali su da zapale bogato poljoprivredno zemljište na jugu Sirije, prenose lokalni mediji.\nLokalni mediji prenose izjavu jednog sirijskog zvaničnika da je na jugu zemlje pronađen balon, koji je bio napunjen zapaljivim gasom. Ovaj balon je pripadao američkoj vojsci.\nNa snimcima koji su objavljeni na društvenim mrežama tvrdi se da je balon pronađen između sela Sahva Balata i Rasas u oblasti Al-Sveida.\n“Balon je pronađen na poljoprivednom zemljištu u južnom delu Sveide. Ispostavilo se da je američkog porekla i da sadrži gas, koji se koristi za izazivanje požara”, prenose lokalni mediji.\nTakođe, podseća se da se u poslednjih nekoliko dana raširio veliki broj požara u sirijskoj regiji Al-DŽazira. Zapaljeno je bogato poljoprivredno zemljište, a niko nije hteo da preuzme odgovornost.\nSirijska vlada je optužila američku vojsku da je odgovorna za paljenje farmi i zemljišta u provinciji Al-Hasaka. Amerikanci nisu odgovorili na ove optužbe.\nPročitajte OVDE zašto Donald Tramp ima hitan sastanak.


9 neverovatnih mesta na Planeti na koje ljudska noga još uvek nije kročila\nIZVOR: brightside.me | PONEDELJAK, 15.02.2021 | 13:53\nČesto nismo svesni da na Zemlji postoje mesta na koja ljudska noga još uvek nije kročila i koja najverovatnije, još uvek u potpunosti pripadaju divljim životinjama.\nMnoga od ovih mesta su toliko udaljena i nepristupačna da bi nam bilo potrebno puno vremena i napora da bismo ih dosegli. Ipak, ona o kojima smo čuli i koje za sada gledamo samo na slikama, često zapanjuju svojom lepotom.\nUpravo zato što su ova mesta još uvek pošteđena uplitanja ljudske ruke, ona uspevaju da ostanu tako zadivljujuća i netaknuta u svojoj lepoti.\nDanas vam donosimo neke od najzanimljivijih i najintrigantnijih. Da li biste i vi seli na prvi avion i izgubili se u ovakvoj lepoti?\n1. Jezero u šumi, Rusija\nNiko ne zna gde se tačno nalazi ovo misteriozno jezero. Prema nekim tvrdnjama moglo bi da bude u ruskoj regiji Tjumen. A kako je došlo do toga da jezero završi ovako toplo ušuškano duboko u šumi? To još uvek nije otkriveno.\n2. Honokohau vodopad, Maui\nHonokohau Falls, Maui from r/pics\nOvo zabačeno mesto preplavljeno je zelenilom. Sam pogled na njega daje vam osećaj izuzetne lepote, veličanstvenosti i tajnovitosti prirodnog sveta. Zamislite da se stvarno nalazite tamo!\n3. Tepui, Venecuela\nThe Tepuis in the Venezuelan Amazon from r/pics\nReč "Tepui" znači "dom bogova" na jeziku autohtonog naroda Gran Sabana gde se nalaze ove neverovatne tvorevine prirode.\n4. Prašume Amazona\nOvo neverovatno, neizmerno prostranstvo pruža se u devet različitih zemalja Južne Amerike: Brazil, Peru, Kolumbija, Venezuela, Ekvador, Bolivija, Gvajana, Surinam i Francuska Gvajana.\nPrašume Amazona su toliko ogromne da se čovečanstvo ne može nadati da će ikada uspeti u potpunosti da ih istraži i sazna šta sve one kriju.\n5. Stenovita šuma, Madagaskar\nThe Stone Forest in Madagascar from r/pics\nOve stenovite izbočine i kanjoni nastali su tokom dugog perioda od milion godina, i to uglavnom pod zemljom u obliku ogromnih pećina.\nTokom godina, monsunske kiše ispirale su metar po metar krečnjaka i debele slojeve sedimenta, stvarajući ovaj sistem jedinstvenih, tajanstvenih prirodnih mostova, tornjeva i klisura koji mogu doseći i do 120 metara dubine.\n6. Stenovita ostrva, Palau\nZa modernu ljudsku civilizaciju, ova stenovita ostrva su samo jedno zabačeno mesto, od kojeg zapravo nemamo ništa. Iako je ono danas nenaseljeno i netaknuto, tokom proteklih nekoliko hiljada godina arheolozi su sigurni da su ljudi boravili na njima.\nTo znamo zbog dokaza koji su pronašli o takozvanim "sitnim ljudima" - ljudskoj vrsti koja je tamo živela i imala veoma usporen rast.\n7. Dalol, Etiopija\nU blizini vulkana Dalol, postoji nalazište soli, koje se vadi različitim tehnikama, tako da ovo podrulje nije u potpunosti netaknuto. Ipak, neposredno područje vulkana je naravno nenastanjivo.\nZanimljivo je da naučnici veruju da ovaj neobičan pejzaž vulkana ima neverovatnu sličnost sa površinom pod nazivom "Lo" koja se nalazi na planeti Jupiter.\n8. Ganghar Puensum, Butan\nOvo je najviša planina na svetu čije vrhove ljudi još uvek nisu osvojili. Nalazi se na spornoj teritoriji između Butana i Kine na visini od 7.570 metara.\n9. Palmira Atol\nVeruje se da je ovo netaknutno ostrvo povezano sa misterioznim, magičnim silama. Ono se nalazi se u ekvatorijalnoj zoni Pacifika, južno od Havaja.


Urnebesno! Andrija Milošević kao "prenapumpana" žena, a od ranog jutra na feniranju - Telegraf.rs\n23/06/22 | 13:12\nUrnebesno! Andrija Milošević kao "prenapumpana" žena, a od ranog jutra na feniranju\nMilošević je iskoristio priliku da spoji lepo i korisno, pa se našalio na svoj račun\nPopularni glumac Andrija Milošević hit snimkom u "izdanju žene" i ženskih problema od ranog jutra, nasmejao je mnoge do suza.\nNaime, Milošević se snimao sa filterom sa Instagrama, pa su mu prenaglašene usne i jagodice u prvom planu, a zli jezici bi rekli da je "prenapumpan".\nGlumac se snimao dok ga je u jutarnjim časovima fenirala frizerka, očigledno za potrebe neke uloge, a Milošević je iskoristio priliku da spoji lepo i korisno, pa se našalio na svoj račun.\n- Od ranog jutra svaki mačo treba da se fenira. Je l' tako tigre? O Bože... - rekao je Andija na snimku.\n"Plačem od smeha", "Prava žena", "Andrija nas konačno razume", "Andrija, ulepšao si mi dan", "Koji si ti kralj", "Ne mogu da prestanem da se smejem", "Čovek sve pretvara u humor", "Čudo Aleksandri ne priča vic", neki su od komentara.\nPodsetimo, Andrija i njegova partnerka, glumica Aleksandra Tomić nedavno su dobili sina Relju, a u nedavnom intervjuu za Telegraf.rs istakao je da uživa u ulozi oca, menja pelene i obavlja sve "slatke" obaveze oko naslednika.\n- Menjam pelene, tata sam, tata koji radi sve što tate treba da rade. Sve znam i radim, Sandra i ja zajedno. Daleko sam od onog tipa kao sad "majka sve radi, a ti ništa". Ne, mislim da sve treba da bude pola pola, da se pomogne, da to bude prava priča, drgačije ne priznajem - rekao je Andrija ranije.\nAndriju Miloševića kao ženu, na feniranju, pogledajte u videu na početku teksta.\nHit najava zajedničkog koncerta Cece, Karleuše, Seke i Maje: "Istina je da smo kraljice"\n"Niko mi se ne udvara": Prelepa voditeljka "Dnevnika" šokirala priznanjem, pa otkrila nepoznate detalje o sebi


BiH prvi put od Dejtona do danas bez predstavnika u Skupštini Vijeća Evrope – Predsjednica PACE: Iskreno žalim što nećemo imati članove iz Bosne i Hercegovine! – nick\nBosna i Hercegovina će ove godine biti bez predstavnika u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope (PACE), saopćila je danas predsjednica PACE Liliane Maury Pasquier tokom uvodnog izlaganja na zasjedanju u Strazburu, prenosi Nezavisni istraživački centar NICK.\nSa žaljenjem konstatiram da do kraja 2019. godine BiH neće imati predstavnike u PACE – rekla je Liliane Maury Pasquier.


Sušić pred Argentinu : “Neću eksperimentisati – ne smijemo se obrukati!” | Kliker.info\nSušić pred Argentinu : “Neću eksperimentisati – ne smijemo se obrukati!”\nSafet Sušić, selektor fudbalske reprezentacije Bosne i Hercegovine pozvao je za prijateljsku utakmicu sa Argentinom 18. novembra u St. Louisu 18 igrača.Pozive je, kako kaže, uputio „samo igračima koji igraju u svojim klubovima“.\nNije siguran da li će u duelu sa Lionelom Messijem i društvom moći računati na Senada Lulića iz Lazija.\n„Vjerovatno, protiv super jake Argentine igrat ćemo malo drugačije nego inače. Možda ću jednog igrača iz sredine terena žrtvovati, kako bismo pazili više na Messija. Velemajstora poput njega pustiti slobodno bilo bi ravno samoubistvu. Sigurno je i da mu neću staviti klasični ‘flaster’, da ga striktno čuva 90 minuta, pa da ga taj naš igrač sanja 15 dana poslije.\nNa spisak reprezentativaca BiH za meč sa Argentinom Sušić je uvrstio sljedeće igrače: Asmir Begović, Jasmin Fejzić – golmani; Ermin Bičakčić, Emir Spahić, Toni Šunjić, Senad Lulić, Sejad Salihović, Adnan Zahirović, Haris Medunjanin, Senijad Ibričić, Miralem Pjanić, Izet Hajrović, Avdija Vršajević, Zvjezdan Misimović, Edin Višća, Zoran Kvržić, Vedad Ibišević i Edin Džeko.Utakmica Argentina – BiH u St. Louisu počet će u 19:30 sati po lokalnom vremenu, tj. u 1:30 po srednjoevropskom u noći sa 18. na 19. novembra.Prvi i posljednji susret sa najboljom selekcijom Argentine BiH je igrala 14. maja sada već davne 1998. godine u Cordobi, kada su popularni ”Gaučosi” slavili sa visokih 5:0. (Kliker.info-AA)


"KLJUČA U SELU OD UZNEMIRENOSTI, A MI DRHTIMO OD STRAHA" Obljubio devojčicu kod Bogatića, sud ga posle šest meseci pustio na slobodu | Najnovije vesti - Srbija danas\n22.01.2022. • 19:48 Srbija Danas/Telegraf\nMuškarac je bio zaposlen u radnji devojčicinog oca i poznavao ju je od rođenja\nOvaj sud je prvobitno 11. januara doneo rešenje o produženju pritvora za 30 dana, ali je Aleksandar I. uložio žalbu Apelacionom sudu u Novom Sadu. Razmatrajući žalbu, sudsko veće je zaključilo "da je nejasno na osnovu čega prvostepeni sud zaključuje da su i nakon proteka vremena od šest meseci od događaja sećanja na isti i dalje sveža i da je uznemirenje javnosti takvog intenziteta da ugrožava nesmetano i pravično vođenje krivičnog postupka".\nOdluka o prihvatanju žalbe i vraćanju predmet u Šabac na ponovno odlučivanje u Apelacionom sudu je doneta 17. januara.\nU rešenju Višeg suda od 22. januara, posle kojeg je Aleksandar I. izašao na slobodu, navodi se da je "po logici stvari odnos javnosti prema navedenom događaju svakako izgubio na intenzitetu", njime se već mesecima ne bave mediji pa se ne može očekivati "bilo kakva reakcija javnosti u slučaju da se okrivljeni nađe na slobodi".\nVidno uzbuđen, Vladan Ć, otac devojčice, priznaje da se ne razume najbolje u pravne stvari, ali ne može da se sakrije koliko je razočaran i odlukom suda da čovek koji je obljubio njegovu ćerku izađe iz zatvora uz obrazloženje da mediji nisu u međuvremenu pisali o ovom slučaju.\nKaže da osim reči skandal ne može da pronađe ni jednu drugu za odluku suda, nadajući se da može da se ispravi.\n- Selo je malo i juče se brzo pročulo da je izašao iz zatvora. Verujte, ključa u selu od uznemirenosti, a mi drhtimo od straha i pod velikim smo stresom. Sada je cela moja porodica u zatvoru od njega. Ne znam kako u ponedeljak da pustim dete da ide u školu. Otkud ja znam šta je on još spreman da uradi, šta će mu pasti na pamet. Brinem se i za drugo dvoje dece, starijeg sina koji ima 17 i drugu ćerku koja je napunila 12 godina - kaže otac Vladan Ć.\nKoliko je iznenađen odlukom Višeg suda u Šapcu, otac se nada da je učinjena greška i da je "po automatizmu" sastavljeno rešenje prema obrazloženju rešenja Apelacionog suda kojim je ukinuto rešenje suda u Šapcu.\nU junu prošle godine, Aleksandar I. je sa devojčicom i njenim ocem bio na slavlju u jednoj svečanoj sali u Bogatiću. U jednom trenutku je izveo devojčicu napolje da prošetaju i u mraku je napastvovao. Posle nekog vremena je pustio devojčicu koja se vratila na slavlje i ocu ispričala šta je doživela. Policija u Bogatiću je Aleksandra I. uhapsila iste noći posle intenzivne potrage i od tada je bio u pritvoru.\nBogatić suđenje pedofilija obljuba devojčice pritvor ukinut pritvor


(VIDEO) HOROR NA NOVOM BEOGRADU! Devojka krenula da izađe iz lifta, on pomahnitao i nije se zaustavljao do 20. sprata! - Informer\ntelegraf.rs/informer.rs | 10. 06. 2019.\n(VIDEO) HOROR NA NOVOM BEOGRADU! Devojka krenula da izađe iz lifta, on pomahnitao i nije se zaustavljao do 20. sprata!\nPogledali smo tvit koji je postavila jedna Novobeograđanka, sa video zapisom bezbednosne kamere. Dok se vozila sa nekog višeg sprata solitera do prizemlja sve je delovalo u redu. U stvari, delovalo je u redu koliko može da bude sa našim liftovima\nStara kabina, sivkasta slika kamere prekida, mlađa žena namešta kosu i gleda se u ogledalu. Prava uvertira za horor film koji će tek uslediti.\nLift stiže u prizemlje, žena izlazi iz njega i u istom deluću sekunde lift kreće ponovo nagore, dok se njena figura još vidi na kameri, dok drži otvorena vrata u prizemlju.\nDa je izlazila malo sporije, teško da bi shvatila šta se događa i da bi mogla da reaguje.\n- U trenutku kad sam izlazila sam mislila da mi se zavrtelo u glavi jer ništa nisam jela, da sam umislila da se pomera lift, a onda sam se okrenula i bila šokirana blago rečeno... - napisala je ova žena.\nLift se verovatno ne bi pokrenuo sve dok nije izašla i oslobodila gazište, ali mogla je tako da joj strada noga, da ostane smrvljena između dva sprata u iskoraku, a kako je i sama rekla, mogla je da bude i neka majka s detetom!\nVerovatno je da je na ovom liftu bio pokvaren kontakt na spoljnim vratima, pa se kabina pokrenula čim je žena iskoračila, odnosno oslobodila gazište, iako su spoljna vrata bila otvorena.\nZa malo da izginem danas. Novobeogradski liftovi su potpuno "bezbedni". Srećom pa sam bila ja a ne neka majka sa detetom. pic.twitter.com/jzHAsHboZC — I am your OG (@LaReezy) 09. јун 2019.\nNauk za sve majke sa decom zbog ovakvih situacija je sledeći: prvo pustite dete da izađe napolje, a onda i vi za njim. Jer, težina nije dovoljna da lift uopšte "detektuje" da je osoba u njemu.\nNauk za sve upravnije zgrada je: redovno kontrolišite liftove!\n(VIDEO) EVO ZAŠTO NA TITOVOM GROBU NEMA PETOKRAKE! Razrešena NAJVEĆA MISTERIJA bivše JUGOSLAVIJE!\nAli, horor se nastavlja, na svu sreću, sada bez putnika u liftu. Pošto je žena izašla iz njega i izbegla nesreću može samo da zahvali bogu što nije u njemu ostala!\nLift je krenuo ka 20 spratu, bez zaustavljanja, sve većom i većom brzinom. Umesto da stane na poslednjem spratu on je nastavio još više od metra pa svom silimom i udario u plafon. Sve se zatreslo, odvalio se malter, a domar koji je čuo prasak odmah je istrčao da vidi šta se dogodilo i pogledao jezivi video snimak.\nTviteraši u šoku\nKomentari u slučaju ovog lifta su poprilično burni.\n- Au! Pa ako je ovo moguće, neverovatna je sreća da neko tu nije već poginuo. Lift pod hitno treba staviti van upotrebe dok se to ne reši - napisao je jedan od korisnika.\n(VIDEO) VUČIĆ I PALMER O KOSOVU I METOHIJI: Slažemo se oko jedne stvari, bez kompromisa nema rešenja!\nDa stvar bude gora, žena sa snimka tvrdi da je lift relativno nov i da se redovno pregleda!\n- Poginuo je čovek 90-tih... Ovo su relativno novi liftovi, nemaju više od 10 godina... Navodno svakog meseca ima servis liftova, po domarovim rečima, serviseri dođu, zvrljnu papir i odu bez da su išta i pregledali... -napisala je ona.\nlift Novi Beograd devojka horor trauma pokvaren


O Plitvičkim jezerima - Plitvice Travel\nPlitvice Travel Plitvice Travel\nPlitvička su jezera podijeljena na Gornja i Donja jezera. Gornja su od Prošćanskog jezera do Kozjaka u blago položenim proširenjima dolomitne podloge, dok su Donja u vapnenačkom kanjonu, koji se dalje ispod Sastavaka nastavlja kao kanjonski tok rijeke Korane - duge do svog ušća 134 km\nMilino jezero - prema legendi je dobilo ime po Mili Miriću iz Mirić Štropine koji se utopio u ovom jezeru. Nalazi se na nadmorskoj visini od 564 m, dubina mu je 1 m, a površina samo 0,001 km2. Vodu dobiva nizom niskih slapova iz jezeraGalovac.\nSedra ili Travertin\nza ovaj specifičan i složen proces stvaranja sedre su modrozelene alge (Cyanobacteria), alge kremenjašice (Diatomeae), razne bakterije, Protozoa (jednostanični organizmi) i višestanični organizmi mikroskopske veličine. Ti organizmi predstavljaju životnu zajednicu koja se razvija na kamenju, biljkama (mahovinama) i predmetima uronjenim u vodu. Mikrokristali kalcita lijepe se na mukopolisaharidnu tvar koju izlučuju alge i bakterije. Ovako zalijepljeni kristalići predstavljaju mjesta kristalizacije oko kojih će se nastaviti taložiti kalcijev karbonat iz vode, tvoreći dobro nam poznate sedrene barijere. Najčešća mahovina, koja prekriva strme i okomite sedrene barijere, a sudjeluje u stvaranju sedre je Cratoneuron comutatum. Ona brzo “okamenjuje”, a izgled mahovine ostaje dobro očuvan u sedri. Na mirnijim mjestima, vodena mahovina, Bryum pseudotriquetrum stvara sedru “brijumskog tip”. Proces stvaranja sedre seže u daleku geološku prošlost, ali samo u uvjetima tople i vlažne klime, slične današnjoj. Starost aktivnih sedrenih barijera procjenjuje se između 6.000 i 7.000 godina, što odgovara njihovom nastanku nakon zadnjeg ledenog doba. Rast i razvoj sedrenih barijera ugrožen je ukoliko dođe do poremećaja fizičko-kemijskih i bioloških čimbenika koji sudjeluju u procesu osedravanja.\nIX Gardijske brigade 13 , Korenica\nOIB : 29279711702\nmob: +385 (0) 98 624 678\nCopyright © 2019 Plitvice Travel


HAZARSKI REČNIK – POZORIŠNI SPEKTAKL U POLJSKOJ - Милорад Павић\nHAZARSKI REČNIK – POZORIŠNI SPEKTAKL U POLJSKOJ\n„Hazarska predanja izašli iz pera jednog Srbina, Milorada Pavića, oživljena u teatru od strane Poljaka“\nTrosatna predstava-spektakl Hazarski rečnik. Deca snova (Słownik Chazarski. Dzieci Snów) po romanu Milorada Pavića imala je premijeru u Poljskoj sredinom februara. Teatar „Jana Kohanovskog” u gradu Opole na jugu Poljske, poznat kao središte međunarodnih pozorišnih festivala, izveo je u režiji Pavela Pasinija, spektakl na tri scene simultano i sa tri vrste publike. Prilikom kupovine karata gledaoci su se odlučivali da li će izabrati „mušku”, „žensku” ili verziju predstave „lovaca na snove”. Ove grupe gledalaca su imale svoje „vodiče” i susretale su se na nekim od čvornih mesta dramatizacije.\nKritike na predstavu odišu egzaltiranošću, oniričkom omamljenošću tekstom, svetlom, scenografijom, kostimima, muzikom… „Ovako nešto teatarska publika još nije videla… svemirska opera… opčinjavajuća fantazmagorija za sva čula… teatar koji omogućava da zaboravite sve izvan njega…”. Nesumnjivo da se reditelj Pasini odlučio za složeni i skup pozorišni projekat mešajući eksperiment i odlike klasičnog teatra. Hor, multidimenzionalnost vremena, političke implikacije, raskošni kostimi, sadejstvo glumaca i publike, scena pod centrifugom – sve su to elementi od kojih je sazidana predstava koja očigledno prekoračuje granice u pozorištu, kao što je to činio i Pavić u svojim književnim delima.\n„Ovo je višeslojna priča o čovečanstvu, o multikulturalnosti, o svetu mašte, koliko i o svetu realnosti.” Publika je dvadesetominutnim ovacijama pozdravila brojni ansambl koji je u osam slika i na tri scene izveo Pavićev Hazarski rečnik na poljskom jeziku u prevodu Danute Ćirlić. Do sada je knjiga Hazarski rečnik imala dva izdanja u Poljskoj (1993, 2004), a na poljski jezik su prevedena i ostala dela ovog autora: Sedam smrtnih grehova, Drugo telo, Pozorište od hartije, kao i dečiji roman Nevidljivo ogledalo za koji je Pavić u Varšavi dobio nagradu „Misija zdravlja” 2005. godine.\nBilo bi lepo videti ovu predstavu u Beogradu makar i na poljskom jeziku, s obzirom na to da Hazarski rečnik nikada nije igran na srpskim scenama, jer je dramatizacija ovog romana od strane Tomaža Pandura predstavljala regionalnu koprodukciju. Književno-pozorišna sudbina Milorada Pavića je zanimljiva, pošto se nastavlja i posthumno u istom pravcu: širom sveta izvedeno je 15 dramatizacija Pavićevih dela, dok smo u Beogradu mogli da pogledamo samo jednu, komediju Svadba u kupatilu, koju je 2007. izvelo Pozorište na Terazijama. Od Pavićeve smrti, pak, izvedene su četiri predstave (Moskva, Bukurešt, Republika Srpska – Prijedor, Poljska), dok u Srbiji nije bilo – nijedne. Ista situacija je i sa knjigama – posthumno je prevedeno 25 naslova dok se u Srbiji pojavilo tokom ove dve i po godine jedino reizdanje Kratke istorije Beograda.


Broj pregleda: 3418\nEhej, stan’te paše! Dokle vašeg zuluma da trpi Srbin izvježban na vreloj svinjetini, čvarcima, pršutu i srpskoj salati??? Zar mislite da je dovoljno samo vikendom pojesti par kilograma svinjetine i da se na klepama, japracima i svemu ostalom preżivi do narednog vikenda. Neće moći, zlotvori kulinarski!\nadmin | Bosna i Hercegovina, Kolumne, Slider, Vijesti, Zabava | Oktobar 17, 2016 22:45


NIN: Branko Stefanović napustio zajedničku firmu sa vlasnikom GIM-a | N1 Srbija\n20.11.2019. |15.21 >15.23 |\nNakon izbijanja afere sa trgovinom minobacačke municije iz valjevskog "Krušika" otac ministra unutrašnjih poslova Branko Stefanović izašao je iz vlasništva u jednoj zajedničkoj firmi koju je imao sa Goranom Todorovićem, vlasnikom GIM-a, saznaje nedeljnik NIN.\n"Osim Junajteda BG, Todorović i Branko Stefanović su u januaru 2018. osnovali još jednu zajedničku firmu, Vorldvajd konstrakšn end inženjering kompani, koju su registrovali za 'kupovinu i prodaju vlastitih nekretnina'. Pre nešto više od mesec dana, kada je afera 'Krušik' u prvi plan izbacila sumnjive poslove GIM-a, u koje je bio uključen i otac ministra policije, u APR-u je brže-bolje promenjena vlasnička struktura ove firme i sada je njen jedini vlasnik Goran Todorović", naveo je nedeljnik NIN u novom broju.\nU tekstu koji će biti objavljen u izdanju od četvrtka, navodi se da je Branko Stefanović uoči penzionisanja otvorio još nekoliko firmi - Junajted BG vorldvajld kompani 28. septembra 2017, a posle nepunih godinu dana, 25. juna 2018. i Seven stars kompani.\n"Kada se javnost počela interesovati za njegove poslove, 26. septembra ove godine promenio je ime prve firme u Junajted Bg konsalting. U medjuvremenu deo Seven stars kompani postala su i dva restorana - najpre 'Maksim' u Ulici Đure Daničića, a potom, 25. februara ove godine, kao ogranak Seven starsa u APR je upisana i pivnica 'Maksim 2' u Ulici Đure Jakšića 1", piše NIN.\nTaj nedeljnik je dodao da čak "ni ministar policije verovatno ne zna kako se širi poslovna imperija njegovog oca", s obzirom na to da su mu sve tri firme, u kojima je jedini vlasnik i jedna u kojoj je ortak, 2018. završile u minusu od oko 155.000 evra.\nBranko Stefanović trgovina oružjem GIM Goran Todorović\nNIN: Novi dokazi o sumnjivoj trgovini oružjem, dramatičan pad izvoza Jugoimporta 08.01.2020.\nGospodine Branko odrekli ste se firme GIM,možete se sada odreći i sina Nebojše, nevredi kasno je.Sina a i firme ste se trebali odreći pre 7 god.\nŠta će tuga, željan svega.\nНека ради, али може само по закону ...


Još jedna ozbiljna alergijska reakcija na Fajzerovu vakcinu - Sputnjik Srbija\n17:31 17.12.2020 Preuzmite kraći link\nJoš jedan zdravstveni radnik loše je odreagovao na Fajzerovu vakcinu protiv korona virusa, pošto je došlo do alergijske reakcije koja je zahtevala hitnu intervenciju lekara, i to u istoj bolnici na Aljasci gde je u utorak zabeležena prva alergijska reakcija na vakcinu.\nPrema pisanju Si-bi-es Njuza, dvoje medicinara koji su imali reakciju su stabilno, s tim da je žena srednjih godina gore prošla od kolege.\n„Vakcinu je primila u utorak, a deset minuta kasnije pokazala je znake anafilaktičke reakcije, sa ubrzanim pulsom, kratkim dahom i osipom i crvenilom po koži“, rekla je Lindi Džons, iz službe za hitne slučajeve bolice Bartlet.\nNjene kolege su brzo reagovale i dale joj anti-alergijski lek, prenosi Tanjug.\n„Dobila je epinefrin i benadril, primljena je na odeljenje i dobila infuziju. Njena reakcija je bila ozbiljna, ali nije bila životno ugrožena. Uprkos problemu, delovala je entuzijastično zbog toga što je dobila vakcinu i govorila je da će ohrabrivati kolege da se i oni vakcinišu“, dodala je Džons.\nAmerika, Fajzer/Biontek, alergije, vakcina


Novi Subaru Forester e-Boxer stigao u Srbiju! | AutoBild.rs\n27. November. 2021\nHomeVestiNovi Subaru Forester e-Boxer stigao u Srbiju!\nNovi Subaru Forester e-Boxer stigao u Srbiju!\n1.52K views February 21, 2020\nNovi Subaruov model, Forester e-BOXER, predstavljen je u novom prodajno-servisnom centru u Beogradu, pred brojnim predstavnicima medija, uglednim zvanicama i ljubiteljima marke Subaru. Bazu ovog vozila čine simetrični pogon na svim točkovima i bokser motor, kao i pogonska asistencija, koja nije nova u automobilskoj industriji, ali je izrađena na Subaru način – jedinstveno, specijalno i kroz drugačiji spoj vrhunskih performansi, električne energije i ekologije.\n„Zvanično smo započeli sa aktivnostima na novoj lokaciji 1. juna prošle godine, ali došao je savršen trenutak da održimo otvaranje novog Subaru centra istog dana sa prezentacijom novog Forestera e-BOXER – imajući u vidu našu lokaciju, na kojoj smo okruženi prirodom. Osim toga, danas lansiramo i novu tehnologiju koja označava put u budućnost Subarua. Veoma smo uzbuđeni zbog svega što sledi, a mi u Subaruu u Srbiji imamo cilj da doprinesemo zaštiti životne sredine na svaki mogući način“, izjavila je na svečanosti Meletia Mihaelidu, direktorka marketinga i PR u Subaru Srbija.\nOznaka e-BOXER je zaštitno ime za sve hibridne automobile koje će Subaru da proizvodi u budućnosti. Ovaj sistem obezbeđuje snagu, performanse, bezbednost, energetsku efikasnost i besprekorne vozne karakteristike u svim uslovima i na svim tipovima podloge.\nSubaru Forester e-BOXER pokreće kompaktni i snažni 2,0-litarski benzinski agregat sa 150 KS smešten u samoj blizini centra gravitacije automobila. Subaruova globalna platforma na kojoj je izrađen i ovaj model, prilagođena je svim elementima električnog pogona, pa su litijum-jonska baterija i ostale komponente svoje mesto našle iznad zadnje osovine, dok se asinhroni elektro-motor snage 12,3 kW skrio u prostoru kod menjačke kutije. Model sa oznakom e-BOXER ima čak i bolje izbalansiran raspored mase i pruža bolje vozne karakteristike, posebno kad je reč o upravljanju i bezbednosti.\nNajbolja potvrda je nedavno osvojeno priznanje za najbolji automobil u klasi malih “off-roudera” na testu EuroNCAP, a izuzetan rezultat je ostvaren zahvaljujući Foresterovim naprednim sistemima zaštite putnika i pešaka, kao i sistema asistencije u vožnji. Velike zasluge idu i dobro poznatom EyeSight sistemu asistencije, koji se nalazi u svim Foresterima, bez obzira o kom nivou opreme se radi.\nSa više detalja o modelu Subaru Forester e-BOXER, ali i ostalim modelima u ponudi, zainteresovani mogu da se upoznaju ukoliko posete salon koji se nalazi na adresi Auto-put za Zagreb 32.\nTags:SubaruSubaru ForesterSubaru Forester e-Boxer\n(VIDEO) Noviteti VW Golfa u 2020.\nPeugeot predstavio novog terenca Landtrek