EU direktiva nalaže da poduzetnik ima pravo na oprost duga i novu priliku\nNaslovnica Poduzetnik EU direktiva nalaže da poduzetnik ima pravo na oprost duga i novu...\nDirektiva o okvirima za preventivno restrukturiranje i pružanje druge prilike iz 2019. godine u nacionalna zakonodavstva država članica Europske unije trebala bi biti implementirana do sredine ove godine\n02.06.2021 u 13:28\nSvaki bi poduzetnik tijekom svog poduzetničkog vijeka trebao imati jednu priliku da mu se oproste dugovi i omogući neometano bavljenje poslom. To propisuje europska Direktiva o okvirima za preventivno restrukturiranje i pružanje druge prilike iz 2019. godine, koju države članice EU trebaju unijeti u svoje zakonodavstvo do sredine ove godine, odnosno za mjesec dana, piše Ljubica Gatarić u Večernjem listu.\nTrenutačno je u Hrvatskoj oko 16 tisuća blokiranih poduzetnika, njih oko osam tisuća su tvrtke, a druga polovica su obrtnici i drugi poduzetnici koji vode poslovne knjige. Ukupni dug svih poduzetnika kreće se oko šest milijardi kuna.\n16 tisuća blokiranih poduzetnika\nSpomenuta EU Direktiva ne bavi se izravno dugom građana, no u njoj se sugerira državama da isti princip za oprost duga koji će primijeniti na poduzetnike prenese i na prezadužene građane. Svatko bi, po slovu i duhu Direktive, trebao imati mogućnost da mu se izbriše dug u postupku koji ne bi trebao trajati dulje od tri godine.\nEuropska unija ovim propisom pokušava ujednačiti praksu po državama članicama jer su uočili da među njima postoje razlike kad je riječ o odnosu prema dužnicima u financijskim poteškoćama. Kažu da neke države imaju “ograničen raspon postupaka koji omogućuje restrukturiranje poduzeća samo u relativno kasnoj fazi”, a negdje je, kao u Hrvatskoj kroz predstečajne nagodbe, to moguće i ranije. U Bruxellesu naglašavaju da “dostupni postupci nisu toliko učinkoviti koliko bi mogli biti ili su vrlo formalni, posebno što se njima ograničava izvansudska nagodba”.\nEU novim propisom stavlja naglasak na preventivno djelovanje, no ističe da tvrtke koje se ne mogu spasiti, bilo u cijelosti bilo neke njihove jedinice, treba brzo likvidirati. Ključni elementi novih pravila su rano upozoravanje, pristup okviru za preventivno restrukturiranje kako bi se spriječila nesolventnost pa lakše pregovaranje o preventivnom restrukturiranju, zastoj pojedinačnih ovrha do četiri mjeseca te kao krajnja mjera – oprost duga.\n“Prezaduženi poduzetnici imat će pristup barem jednom postupku koji može dovesti do potpunog otpusta njihova duga nakon razdoblja od najviše tri godine”, navodi se u Direktivi.\nRano upozoravanje moglo bi uslijediti već nakon što dužnik prvi put ne plati porez ili socijalne doprinose. Države članice trebale bi informacije o alatima ranog upozoravanja objaviti na internetu.\nDirektiva o okvirima za preventivno restrukturiranje i pružanje druge prilike\nPrethodni članakAktivnost industrije hrane u 2020. pala za 1,5 posto\nSljedeći članakDruštvena mreža koju liječnici vole sprema se na burzu


Uranak (30. novembar – crtica) →\nMeštani Ušća i Skele protestuju kod Obrenovca zbog namere države da tu privremeno smesti nekoliko desetina azijskih i afričkih azilanata. Oni se plaše za svoju bezbednost, pošto ne veruju da im od azilanata ne preti baš nikakva opasnost. Jedan čovek kaže da ako bi zaista bili smešteni u barakama blizu Termoelektrane Nikola Tesla B, postoji mogućnost da naprave neku diverziju ili postave bombu, a druga meštanka se brine, šta ako njeno dete vidi crnca u po noći.\nTo ne šalje sliku svetu, ali dakako, šalje kada, kako kaže predsednk opštine Obrenovac, vide strani investitori za šta koristimo barake termoelektrane koja treba da se dovrši.\nSimpatične reportaže o Afrikancu koji vozi trolejbus ili o Romu koji radi kao asistent na hemijskom fakultetu rado čitamo, ali je zato „Cigani marš iz kraja“, ispisano na ulazu u zgradu gde je Svratište za decu ulice, koje je kasnije zbog silnih neprijatnosti i tenzija sa komšilukom i zatvoreno. A izbeglice iz arfičkih zemalja, iz Pakistana i Avganistana su, tom logikom, krajnje nepoželjni.\nOvo zapravo dokazuje da smo baš kao i ostatak sveta. Sirotinja nikom ne treba. Tradicionalno srpsko gostoprimstvo? Samo kada dolazi bogati šeik ili holandski investitor. Sigurna sam da bi i u nekom gradiću u SAD još bučnije protestovali meštani u čijoj blizini bi trebalo da se privremeno smeste oni koji su možda teroristi, ili u čijem porodičnom stablu je neko terorista.\nOne koje niko ne želi, naravno da ne želimo ni mi. Ali, ruku na srce, makar ljudi ovih prostora znaju kako je kada bežiš, sklanjaš se, tragaš za boljim životom, tragaš za ikakvim životom.\nI mi smo u nekoj drugoj državi azilanti. I nas negde, isto tako, neće. I mi, ovde, imamo problema i malo para. Šačicu ljudi u autobusu nadomak Obrenovca vidimo i odmah se okupimo, a slona u dnevnoj sobi, koji „radi na rešavanju problema“ već decenijama, zaobilazimo. Ovi potencijalni teroristi će napustiti Srbiju, i neko će verovatno da profitira od toga. Broj izbelgica će se smanjiti sa 500.700, na pola miliona. Kupiće nam strani investitori veću dnevnu sobu, da stanu svi naši slonovi.\nOvaj unos je objavljen pod 05 Emisije na Radio Beogradu 202, Ustanak i označen sa azilanti, beograd 202, crtica, kruna pintarić, Obrenovac, radio 202, radio beograd 202, ustanak, ustanak 202. Zabeležite stalnu vezu.


Nemiri u Hong Kongu pokušaj uvođenja "arapskog proleća" u Kinu | Vestinet.rs\nPočetna POGLEDI\tNemiri u Hong Kongu pokušaj uvođenja „arapskog proleća“ u Kinu\nNemiri u Hong Kongu pokušaj uvođenja „arapskog proleća“ u Kinu\nProtesti “Occupy Central” u Hong Kongu se nastavljaju, destabilizujući malo južno kinesko ostrvo poznato kao međunarodni čvor za interese korporativnih finansija i ranije po kolonijalnim ambicijama Britanskog carstva. Interesi za odvajanje ostrva od Pekinga su deo zavera već godinama još otkad je krajem devedesetih godina ono pripojeno Kini.\nIza ovih „prodemokratski“ maskiranih protesta nalazi se duboka, mreža strane finansijske, političke i medijske podrške, od kojih najveću ulogu ima Stejt department, kao i Nacionalni doprinos demokratiji (NED) i njihova filijala, Nacionalni demokratski institut (NDI).\nSada Bela kuća otvoreno priznaje svoje saučesništvo u mrežama protesta u Hong Kongu. Rojters je u svom članku naveo:\nBela kuća posmatra proteste za demokratiju u Hong Kongu pažljivo i podržava „težnje naroda Hong Konga“, rekao je u ponedeljak portparol Bele kuće, Džoš Ernest. „Amerika podržava univerzalno pravo glasa u Hong Kongu u skladu sa osnovnim zakonom“.\nTrenutni predsedavajući Hong Konga je odabran nedemokratskim komitetom. Prema rečima osnovnog zakona, „univerzalno pravo glasa“ je „konačni cilj“. I dok je „univerzalno pravo glasa“ nedefinisano zakonom, stanovnici Hong Konga su ga interpretirali kao pravu demokratiju. Termin „univerzalno pravo glasa“ i njegova interpretacija kao „prave demokratije“ jasno je izložen na veb sajtu NDI:\nEsencijalno je sprečiti Peking da proverava kandidate koji se kandiduju za kancelarije u Hong Kongu, otvarajući tako vrata političarima koje otvoreno podržava Stejt department.\nOd 1997. godine, NDI je sproveo niz misija zarad razvitka „postreversnog“ okvira biranja, statusa autonomije, vladavine zakona i civlnih sloboda pod suverenitetom Kine, koji se protivi demokratizaciji.\nNDI je 2005. godine započeo šestomesečni program mladih političkih lidera koji je usredsređen na treniranje političke grupe i usavršavanje političkih komunikacionih veština.\nNDI je takođe radio na tome da ujedini političke partije, lidere vlade i aktere građanskog društva u javne forume gde bi se raspravljalo o razvoju političkih partija i njihovoj ulozi u Hong Kongu i političkim reformama.\nNDI takođe priznaje da je stvarao, finansirao i podržavao druge organizacije u Hong Kongu koje teže ostvarivanju ciljeva Stejt departmenta.\nInstitut je 2007. godine radio na programu koji bi povećao učešće žena u procesu politike.\nNa posebnoj strani NDI opisuje programe koje koristi za ostvarivanje svojih ciljeva:\nCentar za komparativni i javni zakon (CCPL) na Univerzitetu u Hong Kongu uz podršku NDI, radi na tome da se poveća učešće stanovnika u glasanju kreiranjem veb sajta www.designdemocracy.hk koji daje stanovnicima priliku da raspravljaju o izbornom sistemu u Hong Kongu.\nNaravno da za čitaoce onda nije iznenađenje da je svaki lider pokreta „Okupirajte središte“ direktno ili indirektno povezan sa Stejt departmentom, NED-om ili sa NDI.\nPredsedavajuća Građanske partije, Odri O Jet-mi, zajedno sa Benijem Tajem, profesorom prava sa Univerziteta u Hong Kongu, upletena je u sve moguće događaje koje finansiraju Stejt department, NED i NDI. Ona se danas vodi kao jedna od istaknutih figura pokreta „Okupirajte središte“. Još jedna od istaknutih figura koje se pojavljuju kao podrška pokretu „Okupirajte središte“ je Martin Li, predsedavajući demokratske partije Hong Konga.\nOno što je naročito interesantno je ilegalni referendum koji je pokret „Okupirajte središte“ sproveo početkom godine u pokušaju da opravda planirani haos na ulicama Hong Konga, a čiji je cilj da se implementira „univerzalno pravo glasa“.\nAko se demokratija karakteriše kao vladavina građana, onda pokret „Okupirajte središte“ , čiji su podržavaoci vezani za strani novac, podršku i strane propise nema nikakve veze sa demokratijom.\nPokret koji tvrdi da se zalaže za „demokratiju“, nije najbolje prihvaćen među stnovništvom Hong Konga i sada dolazi do remećenja delova ostrva, a iza svega stoje SAD, Stejt epartment, NED i NDI.\nSve to dokazuje da iscenirani, ilegalni referendum pokreta „Okupirajte središte“ nema potporu ni naroda Hong Konga ni Kine.\nBitno je razotkriti ovaj neiskreni pokret, kao i ispitati sve ostale pokrete koji se pojavljuju širom sveta. Potrebno je otkriti njihove prave namere i prave interese, pre nego što nastane haos i uništenje poput onih na Bliskom istoku ili u Ukrajini.\nAleksandar Vučić izrazio najdublje sučešće narodu Austrije: Srbija uz Austriju u ovim teškim trenucima!\nBela kućademokratskifinansijskeHong kongkancelarijekandidatekolonijaOtporpodrškaprogramprotesti u Hong KonguStejt departmentsuverenitet


Oslobođeni svi taoci na Filipinima\nOslobođeni svi taoci na Filipinima 10.Dec.2009, 11:15, Izvor: Večernje novosti\nNaoružani napadači, koji su danas, u napadu na jednu osnovnu školu na jugu Filipina, oteli 75 ljudi, među kojima je bilo najviše dece, oslobodili su sve taoce.\nNastavak na Večernje novosti... | Pročitaj ovu vest iz drugih izvora 0 0\nNapomena: Ova vest je automatizovano (softverski) preuzeta sa sajta Večernje novosti. Nije preneta ručno, niti proverena od strane uredništva ovog sajta, već je preneta automatski, računajući na savesnost i dobru nameru sajta Večernje novosti. Ukoliko vest (članak) sadrži netačne navode, vređa nekog, ili krši nečija autorska prava - molimo Vas da nas o tome ODMAH obavestite kako bi uklonili sporni sadržaj.\n17:47: Vukan Savićević: Mladost nije opravdanje…17:47: Oland poziva na mirovni samit17:47: Ruski mediji o Nikolićevoj poseti17:46: Ružić: Nisam bio nekulturan prema čelnicima Zvezde17:46: Banda Panda u KC Gradu17:46: Još jedna krađa dijamanata u Kanu17:46: DS: SNS Zemun vodi na nestručan način17:45: Kan: Nikad više kandidata za "Palmu"17:45: Vukovi obezbedili učešće u regionalnom finalu pobedom nad bran...17:45: Nica: Montanjes podigao trofej17:44: Titovi poštovaoci u Kumrovcu17:44: U školi su svi gledali u njene grudi17:44: Đoković i Sinkler ponovo zavrteli ploče pred početak Rolan Ga...17:43: Udovica islamskih ekstremista izvela napad u Dagestanu17:43: SAMOODBRANA: Zadavio medveda golim rukama17:43: Apple 1 prodat za pola miliona evra17:43: Pogledajte: Drama na prajdovima u Moskvi i Kijevu (FOTO) (VIDEO)17:43: DSS: Uvek uz svoj narod17:42: Aleksandra Bursać se smuvala sa voditeljem!17:42: Ubica sačekao vlasnika restorana "Hacijenda" ispred kuće i puca...17:42: Sukob Sunita i Alavita, 28 mrtvih17:42: Branio se Blažo i zadavio međeda17:41: Vukov sabor u znaku nauke i jezičke kulture17:41: Otvorena letnja sezona na bazenima “Olimp”17:40: Reis-ul-ulema Kavazović i muftija Zukorlić na izložbi ‘Dah p...17:40: "Majske nagrade" Mandićevoj, Prlainoviću, Kolašincu, Džajiću...17:40: Azra tribute „zapalio“ Juridicum17:40: VN MONAKA: Rozbergu pol pozicija17:40: Pogledajte pesničenje navijača Borusije i Bajerna17:40: Ružić: Nisam bio nekulturan prema čelnicima Zvezde17:39: Amanda Sejfrid: Nedostaju mi velike grudi17:39: Maraji Keri pukla haljina tokom nastupa (VIDEO)17:39: NEOBJAŠNJIVA NESREĆA: Džordž Majkl pokušao da se ubije? 17:39: Viljeda: Zvezda hoće da kupi Garida, ali nema para!17:39: Lepe slike iz Londona: Invazija Nemaca u crvenom i žutom! 17:39: Reisu-l-ulema posjetio Kozarac, Banjaluku i Prnjavor17:39: Incident u nuklearoj laboratoriji17:39: Nastavlja se Ring Ring 201317:38: Marko Stefanović: Priželjkujem srpsko finale na Banjici17:37: RG: Prvog dana na terenu Ana i Viktor17:37: Kasni terapija za decu obolelu od Gošeove bolesti17:36: Kruševljani uklonili divlje deponije17:36: Montenegro berza: Nedeljni pregled 20.05.2013. - 24.05.2013.17:35: Sosijedad bi preko Reala do LŠ17:34: "Roditeljske" patrole na ulicama Stokholma zbog nereda17:33: Fascinirani prizorom, uslikali je lepšu nego ikada: Trudna glumi...17:32: Pronađeno telo policajca u Mladenovcu17:32: 'Đavoli' šalju ponudu za Felainija17:32: Džulijen Mur: Nisam ni primetila da su mi prsti ispali iz sandal...17:32: Dve članice Pusi Rajota otkazale nastup, kriju se u Finskoj17:32: Inspirativni stil Miroslave Dume17:32: Stefanović: Dunavska saradnja ključna za privredu17:32: Nejmar se pozdravio sa saigračima, doneo odluku o ponudama Reala...17:32: Farmeri ne rade sami, tu je i bakica?17:31: Majska Moda za poneti - 24, 25. i 26. maj od 17 do 22h17:31: Nije ljubav stvar: Takmičenje za najbolju obradu pesme Željka J...17:31: Epidemija klostridijom u čačanskoj bolnici17:30: RG: Ana i Viktor prvi od Srba17:30: Nevreme u Velikoj Ivanči: Grad veličine šljive naneo štetu us...17:30: Sarajlije Duško i Marko mudžahedini u Siriji\nZbog kiše poplava u Novom PazaruNeizvestan koncert u Kruševcu: Bina za Zdravka Čolića ugrožava avione?Nikolić na specijalnom Samitu Afričke unijePutin: Rusija podržava Srbiju u pregovorima sa PrištinomRade Bulatović postao ambasador\nUdovica islamskih ekstremista izvela napad u Dagestanu\nPogledajte: Drama na prajdovima u Moskvi i Kijevu (FOTO) (VIDEO)\n"Roditeljske" patrole na ulicama Stokholma zbog nereda\nDve decenije Haškog tribunala\nDuhovi opsedaju rezidenciju japanskog premijera?\nZADNJE VREME: Prostitutke nemaju posla pa daju popust!\nMakedonci vide Srbiju kao najvećeg prijatelja u regionu!\n10.Dec.200910.Dec.2009: Svet10.Dec.2009: Večernje novostiDan pre: 09.Dec.2009Dan pre: SvetDan pre: Večernje novostiDan posle: 11.Dec.2009Dan posle: SvetDan posle: Večernje novosti


Dogovor oko Ukrajine: Razoružanje, oslobađanje zgrada, amnestija... - Vijesti.me\nDogovor oko Ukrajine: Razoružanje, oslobađanje zgrada, amnestija...\nLavrov je pozvao sve ilegalne naoružane grupe da spuste oružje Edit\nVijesti online 17. april 2014, 19:55 ažurirano 18. februar 2019, 23:58\nMinistar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov i njegov američki kolega Džon Keri su kazali da su se sve strane dogovorile oko koraka koji bi trebalo da smire situaciju u Ukrajini.\nNa četvorostranom susretu o Ukrajini u Ženevi šefova diplomatije Rusije, Ukrajine, SAD i Evropske unije, usvojen je dokument o deeskalaciji u kojem je upućen poziv na neodložni početak širokog nacionalnog dijaloga a strane pozvane da se uzdržavaju od svakog nasilja\nKeri je naveo da neće biti dovoljne riječi, već da treba dogovoreno i sprovesti u praksi. On je upozorio da će uvesti ozbiljnije sankcije ukoliko ne bude uočen napredak.\nLavrov je pozvao sve ilegalne naoružane grupe da spuste oružje, ali nije još uvijek u potpunosti jasno na koje je sve grupe mislio.\nTakođe je poručio i da sve okupirane administrativne zgrade moraju biti oslobođene, a kazao je i da krizu moraju riješiti sami Ukrajinci, i da rješenje mora biti prihvatljivo za sve građane Ukrajine.\nLavrov je naveo da nije u interesu Rusije da šalje trupe na istok Ukrajine i da je to suprotno sa njihovim "fundamentalnim interesima".\nRuski ministar je pozvao i na amnestiju za demonstrante, osim za one koji su počinili ozbljne zločine.\nMinistri spoljnih poslova SAD, EU, Ukrajine i Rusije su u Ženevi radili da dođu do zajedničke pozicije o krizi u Ukrajini, izjavila je portparolka ruskog ministarstva spoljnih poslova. Ona je ranije za agenciju Asošiejtid pres rekla da šefovi diplomatija rade na "važnoj" izjavi koju će javno predstaviti u Ženevi.\nRazgovori su probili rok određen za obraćanje novinarima.\nPoslije nekoliko bilateralnih susreta jutros, Sergej Lavrov (Rusija), Ketrin Ešton (EU), Džon Keri (SAD) i Andrij Deščica (Ukrajina) su najavili da se sastaju u podne, na radnom ručku, a zatim će se obratiti novinarima oko 15.00 po centralnoevropskom vremenu, prije no što se raziđu.\nDržavni sekretar SAD Džon Keri stigao je sinoć u Ženevu za današnje razgovore. On je rekao da želi da pomogne da se uspostavi pravi dijalog između Rusije i Ukrajine. Cilj Vašingtona je da Rusija prestane da podržava i ohrabruje separatiste u Ukrajini i da povuče trupe sa granice s Ukrajinom, rekao je Keri.\nUkrajinski ministar spoljnih poslovva Andrij Deščica kazao je ranije da smatra da je diplomatsko rješenje još moguće, i da je to jedini način da se stabilizuje situacija. On je po dolasku u Ženevu rekao da je spreman na dijalog s Rusijom, ali je isključio mogućnost razgovora o federalizaciji Ukrajine što traže Moskva i proruski pobunjenici.\nOland: Moguće je da pooštrimo sankcije\nFrancuski predsjednik Fransoa Oland upozorio je danas da bi Evropska unija mogla da pooštri sankcije Rusiji ako na današnjem sastanku u Ženevi ne bude postignut napredak.\n"Mogli bismo da podignemo nivo sankcija ako se u Ženevi ne dođe do rješenja, ali to nije naša želja", rekao je Oland na zajedničkoj konferenciji sa češkim premijerom Bohuslavom Sobotkom u Parizu.\nFrancuski predsjednik vidi rješenje krize u "poštovanju političke agende" u Ukrajini, uključujući održavanje predsjedničkih izbora 25. maja, prenosi AFP.\n"Ovi izbori moraju da se održe u cijeloj zemlji i u uslovima transparentnosti i potpune slobode", dodao je on.\nOdluka o pooštravanju sankcija mogla bi, prema njegovim riječima, da bude doneta na samitu EU u Briselu sljedeće nedjelje.\nObama: Nove sankcije Rusiji\nPredsjednik Sjedinjenih Američki Država Barak Obama rekao je da Rusija može da očekuje nove sankcije ako pojača podršku separatistima na istoku Ukrajine.\n"Dosljedno sam govorio da će Rusija svaki put kada preduzme ovakve korake sa ciljem da destabilizuje Ukrajinu i povrijedi njenu suverenost, snositi posljedice", rekao je Obama u razgovoru za televiziju CBS.\nOn je za krizu u Ukrajini otvoreno optužio Moskvu, uoči susreta u Ženevi na kojemu će Rusija, Ukrajina, SAD i Evropska unija pokušati da razriješe sadašnju pat-poziciju, prenosi Rojters.\nAmerički zvaničnici su saopštili da su spremni da uvedu Rusiji nove sankcije ako sastanak u Ženevi ne donese napredak.\nObama je rekao da vjeruje da Rusija nije zainteresovana za vojni sukob sa SAD-om koji je vojno nadmoćniji.\n"Ne želimo rat", rekao je.\nPrihvaćena nadležnost Haškog suda\nMeđunarodni krivični sud u Hagu objavio je danas da je Ukrajina prihvatila nadležnost tog suda čime je otvorila put ka mogućoj istrazi o nasilju vlade bivšeg ukrajinskog predsjednika Viktora Janukoviča nad demonstrantima u toj zemlji.\nUkrajina je prihvatila nadležnost tog suda za period od 21. novembra 2013. do 22. februara 2014, navodeći da je usljed napada Janukovičevih snaga bilo više od stotinu mrtvih demonstranata u Kijevu i drugim gradovima, navodi se u saopštenju suda.\nU saopštenju ukrajinskog parlamenta navedeno je da su ukrajinske agencije za sprovođenje zakona "nezakonito primijenile fizičku silu, specijalna sredstva i oružje na učesnike mirnih aktivnosti" u Kijevu i drugim mjestima "po naređenju visokih državnih zvaničnika".\nU saoštenju se dodaje da je u napadima ubijeno više od stotinu ljudi, a povrijeđeno više od dvije hiljade. Takođe se navodi da je Janukovičeva vlada otela, mučila i čak ubila nekoliko disidenata.\nMeđunarodni krivični sud istakao je da će njegovi tužioci sada odlučivati o tome da li da otvore istragu.\nAko se to bude dogodilo, tužioci će potom, na osnovu dokaza, odlučiti da li da traže od sudija tog suda da izdaju naloge za hapšenje ili sudske pozive za ljude koji budu osumnjičeni za zločine.


Zanimljivosti dana : Pepeo svojih roditelja nosiće na Mesec\nPepeo svojih roditelja nosiće na Mesec\nObjavljeno 04 avgust 2016 | Autor Zanimljivosti dana\nVlasti u SAD-a, prvi put su izdale dozvolu privatnoj kompaniji za svemirske letove iz Floride da lansira letelicu i sleti na Mesec.Na prvom "privatnom letu" za Mesec, biće i muškarac koji će poneti kako planira, pepeo svojih roditelja...\nOn je najavio da je lansiranje letelice planirano je za kraj sledeće godine, najverovatnije iz Novog Zelanda.\nIzgleda da postoji 9 planeta u Sunčevom Sistemu!\nAstronomi skoro stopostotno veruju da u sunčevom sistemu zaista…\nSamohrana majka Kelsey Zachow (24) iz Detroita zbog nedostatka novca…\nNASA saopštila da na četiri egzoplanete postoji voda!\nAmerička svemirska agencija (NASA ) je izdala saopštenje za svetsku…\nU Meksiku proizvode toaletni papir ''Tramp''\nNezadovoljni preduzetnik iz Meksika Antonio Batalja , razočaran…


Vučić najavio obračun sa mlađim kriminalnim grupama - "Izbrojani su vam dani na slobodi!" - NTV Arena\nVučić najavio obračun sa mlađim kriminalnim grupama – “Izbrojani su vam dani na slobodi!”\nNakon završene Sjednice Savjeta za nacionalnu bezbjednost predsjednik Srbije Aleksandar Vučić je govorio o borbi protiv organizovanog kriminala.\nSrbija je uspjela da se obračuna sa nekoliko važnih grupa.\n– Postoje mlađe grupe koje su mislile da su zauzele prostor svojih prethodnika i da mogu da nastave – započeo je predsjednik.\n– Želim da vam najavim da ćete uskoro završiti iza rešetaka! – rekao je Vučić.\n– Kažem vam, izbrojani su vam dani na slobodi, kao što sam rekao i prije nekoliko mjeseca – naglasio je Vučić.\n– Naš odgovor će po pitanju organizovanog kriminala bićše nemilosrdan – zaključio je on.\nNakon Sjednice Savjeta za nacionalnu bezbjednost pokazane su fotografije uznemirujućeg sadržaja.\nNa ovim fotografijama uznemirujućeg sadržaja prikazani su monstruozni zločini, koje su, kako se sumnja, počinili Veljko Belivuk i pripadnici njegovog kriminalnog klana, a borba protiv organizovanog kriminala jedna je od ključnih tema sjednice.\nTags: aleksandar vucic, kriminal, region, savjet za nacionalnu bezbjednost, srbija\nEkolozi pitaju: Kako je grad koji nije industrijski toliko zagađen? /VIDEO/\nPretežno sunčano i toplije nakon hladnog jutra


hayat | Tuzlanski.ba | Page 2\nPAŽNJA: Objavljene lažne informacije o dječaku Ajdinu i njegovom dedi (VIDEO)\nPriču o malom Ajdinu sada već svi znaju. Osmogodišnji dječak digao je naciju na noge, ujedinio sve narode i narodnosti u humanoj misji a da nije ni zaplakao. Mali Ajdin je sretan, sretan sa svojim…\nKamera Slučajeva X boravila je sa policijskom jedinicom MUP-a TK (VIDEO)\nEkipa Hayat TV-a zadužena za snimanje emisije Slučajevi X koja se emituje svakog utorka, proteklog vikenda boravila je u Tuzlanskom kantonu. Obzirom da je u subotu na stadionu Tušanj odigrana utakmica između Slobode i Sarajeva…\nPolicijska kontrola u Zenici: Nisam kriminalac, nisam nikog ubila, samo sam popila (VIDEO)\nU prošlim epizodama Slučajeva X, imali ste priliku vidjeti kako se metodom alkotestiranja pojedinim vozačima utvrdilo prisustvo alkohola u krvi i preko 2 promila. Takve vozače policija je isključivala iz saobraćaja. Nisu im dozvolili da…\nHasan Suljić iz Tuzle pola svog života provodi iza rešetaka, samo ga je Ćelo našamarao (VIDEO)\nEkipa “Slučajeva-X” TV Hayat-a posjetila je zatvor u Kozlovcu kod Tuzle. U njemu kazne izdržavaju osuđenici za različita krivična djela od ubistava do zločinačkih organizacija. 281 zatvorenik, 281 različita priča. Svi osuđenici imaju različuite sudbine…\nEkipa “Vijesti u 7” u policijskoj patroli, evo kako se vrši zapljena vozila (VIDEO)\nSarajevska policija gotovo svakodnevno oduzima automobile za čijim se volanom nalaze „višestruki povratnici u vršenju teških saobraćajnih prekršaja“. U posljednjih mjesec dana oduzeto ih je blizu 60. Ekipa “Vijesti u 7” proteklog vikenda, u noćnoj…\nMusemić za Hayat: “Želimo se titulom odužiti Azmiru Husiću” (VIDEO)\nHusref Musemić bio je jedan od igrača zlatne generacije Fudbalskog kluba “Sarajevo”, koja je osvojila titulu prvaka ’84./’85. godine. ”Generacija je to u kojoj je bilo zadovoljstvo igrati, veliki naboj, pritisak u smislu da ipak…\nTV Hayat posjetio fudbalere Slobode tokom mini priprema u Bijeljini (VIDEO)\nFudbaleri tuzlanske Slobode proteklih nekoliko dana boravili su na mini priprema u Bijeljini gdje su koristili reprezentativnu pauzu kako bi se što bolje spremili za nastavak PL BIH i narednu utakmicu s Veležom u Mostaru. Iako je Velež…\nUpozorenje iz Hayat-a: Prevaranti skupljaju novac za pomoć ljudima iz emisije “Ispuni mi želju” (VIDEO)\nRedakciji Hayat-a javio se gledatelj kojem su na vrata pokucale dvije osobe i tražile novac za pomoć ljudima iz emisije ove TV kuće “Ispuni mi želju.” Iz Hayat-a naglađavaju da je riječ o prevari, te da…\nIvica Osim: “Fudbal je post’o toliko skup, ne znam više gdje štampaju tolike pare” (VIDEO)\nLegenda bh. fudbala Ivica Osim gostovao je u emisiji “Aktuelno” na Hayat televiziji. Osim je govorio o svom zdravlju, fudbalu, reprezentaciji, Japanu, nogometnom savezu BiH, Edinu Džeki, ali i o tome da je stadion u…


UNIVERZITET U AUSTRALIJI IZ NASTAVNOG PROCESA UKLONIO SADRŽAJ O GENOCIDU U BIH | Hayat.ba\nInstitut za istraživanje genocida Kanada (IGK) osudio je čin akademskog centra za istraživanje ratnih zločina Univerziteta Victoria u Australiji, jer su iz nastavnog procesa uklonili činjenice o genocidu u Bosni i Hercegovini.\nU pismu koje je potpisao direktor IGK-a Emir Ramić navodi se da su dobili informaciju da je uklonjen sadržaj iz jedne od studentskih klasa u vezi sa genocidom, ratnim zločinima i dehumanizacijom Bošnjaka tokom kampanje agresije i genocida koje su srpske vojne i policijske snage izvršile u Bosni i Hercegovini.\nOvo je usmjereno ne samo protiv žrtava agresije i genocida u Bosni i Hercegovine, već i na nauku o genocidu, ali i vaš akademski status. Kao naučno-istraživačka institucija koja istražuje zločin genocida, zastupa interese žrtava agresije i genocida u BiH i čiji su članovi prošli kroz zločine nacionalističkih agresivno genocidnih režima koji su u BiH ubili više od stotinu hiljada civila, smatramo da vaš potez unosi zabrinutost i ogromno nezadovoljstvo – navodi se u pismu.\nSmatraju da akademske institucije poput te trebaju biti središte istraživanja genocida i ratnih zločina i igrati ključnu ulogu u širenju obrazovanja i svijesti o tim zločinima, kako bi se osigurala istina o njima u cilju sprečavanja da se ne ponove.\n-Bol, patnja, mučenje i zlostavljanje koje su nevini civili pretrpjeli od srpskih vojnih, paravojnih i policijskih snaga je nezamisliva. Sad je još veća kada ste sramno pristali na anticivilizacijske, dehumanizirajuće pritiske srpskih ultranacionalista i uklonili navedeni vrlo edukativan sadržaj o genocidu – istakli su u pismu.\nAkademske ustanove moraju ostati naučno istraživačka mjesta gdje će se učiti o sudskim i naučno istraživačkim činjenicama, saopćeno je iz Instituta za istraživanje genocida Kanada.


21. avgust 2007. | 17:39\nMarija Šarapova je sa 17 godina i 2 meseca osvojila Vimbldon i tako postala, posle Martine Hingis, najmlađa teniserka kojoj je to pošlo za rukom. U polufinalu je savladala Lindzi Devenport sa 2:6, 7:6, 6:1, dok je u borbi za titulu bila bolja od prve nositeljke Serene Vilijams sa 6:1, 6:4. Ruskinja je prvi set uzela za samo 30 minuta, a nije je uplašio ni brejk prednosti koji je Vilijamsova napravila u drugom – fantastičnim lob udarcem oduzela je servis rivalki i stigla do 4:4. U presudnom, devetom gemu, Šarapova je diktirala ritam, ’šetala’ protivnicu s jedne na drugu stranu terena i, uprkos velikom požrtvovanju Amerikanke, došla do novog brejka, a zatim i do trofeja. Pored zadivljujućeg trijumfa na Vimbldonu, Marija je 2004. godine osvojila turnire u Birmingemu, Seulu i Tokiju i tako prvi put završila sezonu u Top 5 WTA liste.\nOdlično je Šarapova igrala i početkom 2005. godine, kada je izgubila u polufinalu Australijen opena od Serene Vilijams sa 2:6, 7:5, 8:6. U još jednoj istorijskoj bici dve fenomenalne teniserke, Amerikanka je uspela da spase tri meč lopte i pobedi, uprkos tome što je Šarapova u svakom setu imala prednost. Ruskinja je nastavila sa sjajnim partijama, osvojila trofeje u Tokiju (pobedila Devenportovu finalu) i Dohi, kada je pobedila Ališu Molik. Igrala je Šarapova u neverovatnom ritmu, ni na jednom turniru nije stigla manje od četvrtfinala, bila je u polufinalu Indijan Velsa i Rima, a u mečevima za titulu poražena je u Majamiju i Birmingemu. Odlična forma rezultirala je liderskom pozicijom na WTA listi 22. avgusta. Na Vimbldonu je izgubila u polufinalu od Venus Vilijams sa 7:6, 6:1, a na istoj stanici zaustavljena je na US openu od Kim Klajsters. To je bio četvrti put da Šarapova na Gren slem turnirima gubi od kasnije šampionke. Počela je sezonu fantastičnim skorom 41-7, ali je povreda uslovila samo 12 pobeda i 5 poraza u nastavku, pa je sezonu završila na 4. mestu na listi.\nNa Australijan openu 2006. godine pobedila je Hantuhovu i Petrovu, ali je bolja u polufinalu bila Žistin Enan – 4:6, 6:1, 6:4. Bio je to jedini meč u godini koji je Šarapova izgubila, a da je prethodno dobila prvi set. Belgijanka je napravila brejk na 2:2 u odlučujućem setu, iako je Marija imala 40:15. Bio je to gem u kom je Ruskinja teško oštećena, jer je na gem lopti pogodila liniju, a sudija je proglasio loptu predugom. Borba se nastavila, a Enan je sjajnim bekhend ’pasing’ udarcem došla do trofeja.\nTrijumfom na turniru u Indijan Velsu Šarapova je započela seriju titula na betonu. Posle je osvojila i San Dijego, Cirih i Linc, a najznačajniji trofej je svakako prošlogodišnji US open. Težak posao imala je sa Golovin u četvrtfinalu (7:6, 7:6), a pobeda nad Moresmo od 6:0, 4:6, 6:0 dala joj je priliku da se revanšira Enanovoj za poraze na AO i u Dubaiju. Ruskinja je nervozno počela finale, gubila sa 2:0, ali je servis fenomenalno služio do kraja i odnela je zasluženu pobedu – 6:4, 6:4. Na Vimbldonu je ispala u polufinalu od Moresmo, a u četvrtoj rundi Rolan Garosa poražena je od Dinare Safine, nakon što je ispustila vođstvo od 5:1 u odlučujućem setu.\nNa ovogodišnjem Otvorenom prvensvu Australije poražena je u finalu od Serene Vilijams sa 6:1, 6:2, na Rolan Garosu je stigla stepenik niže (poražena od Ane Ivanović), dok je neprijatno iznenadila na Vimbldonu, pošto je već u osmini finala izgubila od buduće pobednice, Venus Vilijams.\nU igri je veoma raznovrsna, mada najviše forsira agresivne udarce sa osnovne linije. Rivalke je često optužuju da je preglasna tokom mečeva i da njeni krici nisu posledica napora, već način da se omete protivnica. Ekstremno je borbena i uvek se maksimalno bori do poslednjeg poena, a nemilosrdna je u situacijama kada već ’načne’ rivalku i treba da je dokrajči. To je čini velikom šampionkom i od nje bi trebalo očekivati još mnogo trofeja na najvećim turnirima.\nNece Marija samo Grand Slamove da osvoji, vec izgleda i naseg Novaka :) Kad ju je kamera uhvatila kako vice "Novak, Novak" odma je prestala da to radi, hmm :-)\n(Sale-G., 10. septembar 2007 01:42)\n(Nena, 8. septembar 2007 11:41)\nMarija je žena - zmaj, a tako i izgleda.\nIzgleda kao milion evra u kešu - fenomenalno...\n(Bagg, 8. septembar 2007 01:04)


Kad god se žena složi sa mnom ja uvek uradim suprotno. - Činija Citata\n<< Prethodno - Svaki iskreni vernik, bilo koje vere, na pravom je putu, sve dok ne počne da govori o tome kako su drugi na pogrešnom. Svo naše znanje počinje sa osjetilima, onda produži do razumijevanja i završi sa razumom. Ne postoji ništa više od razuma. - Sledeće >>\nČarls bukovskikadgodseženasložimnomjauvekuradimsuprotnokad godgod sese ženažena složisloži sasa mnommnom jaja uvekuvek uradimuradim suprotnokad god segod se ženase žena složižena složi sasloži sa mnomsa mnom jamnom ja uvekja uvek uradimuvek uradim suprotnokad god se ženagod se žena složise žena složi sažena složi sa mnomsloži sa mnom jasa mnom ja uvekmnom ja uvek uradimja uvek uradim suprotnokad god se žena složigod se žena složi sase žena složi sa mnomžena složi sa mnom jasloži sa mnom ja uveksa mnom ja uvek uradimmnom ja uvek uradim suprotno


Ljajić: 'Sandžak nije moja baza'\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Ljajić: ‘Sandžak nije moja baza’\nLjajić: ‘Sandžak nije moja baza’\nSjeverni Sandžak – Naš dobar rezultat na Voždovcu nije nikakav pokazatelj za republičke izbore, realan sam. Nemamo ni finansijske ni organizacione uslove, kaže Rasim Ljajić.\nLider SDPS-a, rekao je gostujući u “Kažiprstu”, da njegova stranka postaje stranka blizu cenzusa, da su trenutno negde oko 4 odsto, što je realna snaga.\nLjajić je rekao da je za stranku mnogo je veći uspeh u Kosjeriću gde su osvojili 7 odsto, ali se tome ne pridaje veliki značaj zbog male izlaznosti.\n“U Kosjeriću nema Roma, nema manjina tako da se ne može dovesti u pitanje naš rezultat. U kampanji smo permanentno, imamo smo jednu civilizovanu kampanju, nismo rekli nista loše o drugima, nismo išli od vrata do vrata.. Imali smo primerenu kampanju i to je dalo razultata”, rekao je Ljajić.\nOn je rekao da ako republički izbori budu kad i beogradski onda SDPS izlazi sama ili eventualno sa nekom još manjom strankom ili možda sa nekim iz koalicije na republičkom nivou.\n“Možemo da razgovaramo sa LDP za beogradske izbore, imali bismo interes kao i oni. Mada, to je samo jedna mogućnost, mozda i PUPS, to je partner koji bi nam odgovarao, sigurno bismo presli cenzus, tako bismo imali šansu i za vlastitu promociju, ali nema ozbiljnih razgovora dok se ne zna da li će biti izbora”, rekao je Ljajić.\nKomentarišući odnose sa Demokratskom strankom, Ljajić je rekao da će razgovarati sa svima, ali pre svega sa SNS i SPS. Dodao je da je u korektnim odnosima sa većinom ljudi, ali da trpi napade od zamenika predsednika DS Bojana Pajtića I da to smanjuje šanse za saradnju, dok sa Đilasom ima normalnu komunikaciju.\nKada je reč o vanrednim izborima, potpredsednik Vlade kaže da on nije adresa za tako nešto već da može samo da se tračari da li je dobro da ih bude ili ne.\n“Ta odluka je na SNS, oni odlučuju, ostali mogu da kažu da li im se to sviđa ili ne i to je sve. Oni imaju legitiman motiv da raspišu te izbore. Stranka je na vrhuncu, nema tu neke tajne i matematike. Drugi su razlozi da li je to dobro za zemlju zbog reformi I evrointegracija, ali za stranku je dobro”, rekao je on i dodao da Vlada dobro funkcioniše, ali da u budućnosti svaka stranka koja ima i jedan vise od neke druge, treba da daje premijera.\nOn je rekao da se konsultuje i sa Dačićem i Vučićem, u zavisnosti šta je tema i dodao da Vlada korektno funkcioniše kao i da su sve doluke na Vladi donate jednoglasno i da nije bilo preglasavanja.\nPredsednik SDPS-a rekao je da Sandžak nije glavna baza njegove stranke, vec samo manji deo.\n“Svakako da računamo na te glasove, ali manje nego što je to bilo ranije, sada nema dela zamlje gde nemamo svoje odbore”.\nPovodom pretnji koje su mu upućene od vehabija, on kaže da su potpuno očekivane.\n“Imamo sve više vehabija, razni ekstremisti nameću svoje stavove, ima ih sve vise. Oni postaju bezbednosna pretnja. Ili to da sankcionišemo ili kao Autrija, oni su rekli ko se priključi vojnim ili paravojnim formacijama, automatski gubi državljanstvo – to je rešenje ovog problema. Verujem da ćemo imati podršku, Bosna ima još veći problem, više ih ide nego iz Srbije, trebalo bi sprečiti odlazak ljudi u ratove van Srbije”navodi Ljajić i kaže da je cilj ljudi koji prete publicitet.\nNa prosečni račun u maloprodaji koji je 360 dinara I na povećanje PDV koje nas očekuje, Ljajić kaže:\n“Ja mogu da se angažujem koliko hoću, ali nema tu mnogo prostora. Ne bežim od odgvornosti, ali moramo shvatiti gde živimo. Cene na tržistu se formiraju slobodno, zavisno od ponude i tražnje”.\nSituaciju sa Šešeljem u Hagu opisao je kao skandaloznu što je on tamo 11 godina bez presude i dodao da postoji komunikacija sa Tribunalom.\n&%¦!"±:/*μ,¶¶#¤@ 29. Decembra 2013. At 18:55\nSvaka cast Tutinac\nReko si isto sto bi i ja reko\nz.S. 28. Decembra 2013. At 09:54\ncujte ,,gospodina,, sSandzak nije njegova baza.bila je kada si ga iz baze Sandzak birali,kada Sandzaku zadaje muke,kada Sandzaku krade,laze,izmislja,stopira gradjane da odlaze u rat I sl.odaberi svoju bazu u kojoj ces krepavati jadnice.i okani se BAZE SANDZAK zauvek.\nBego H Bego 29. Decembra 2013. At 10:08\nOVO JE JEDINSTVENA PRILIKA DA SE -SKINE SA SANDZACKOG -a K..CA!!!!\nTutinac 27. Decembra 2013. At 23:38\nDa li ovaj narod u opste vidi da je ovom covjeku bitna samo funkcija. On sada kaze da hoce sa svima samo da predje census i ostane na nekoj funkciji. Upamtite dobro,ako budu trazili od njega da promijeni ime on ce to uciniti jer je vjeru odavno promijenio. Bosna je dala Emira Kosturicu a Sandzak je dao Rasima Ljaica. Oooooo.. Narode moj bosnjacki,da li se pitate sta ce biti sa nasom djecom!!!!! Ako se sada ne rijesi nacionalno pitanje bosnjackog naroda nestacemo kao nacija. Zapamtite da ce sutra Evropa reci,pa vi ste imali vase predstavnike u Vladi,zasto oni nisu rijesili vas status. Zasto je uzeo Nikolic Rasima i Sulejmana u Vladu a zna da su javno podrzali Tadica,pa upravo da bi sutjeli,uzmi ih u Beograd oni ce sutjeti,niko nece nista traziti i necemo imati uslove u pregovorima sa EU oko Sandzaka. Da li se bosnjacki narod budi kada cita da evropljani objavljuju knjige o Sandzaku,pa oni nam daju doznanje da trazimo autonomiju ali mi to nikada necemo traziti sve dok je Rasim u Vladi jer on to ne da,to je njemu uslov da bude u Vladu. Suti i ne spominji Sandzak,ako neko spomene ti ga napadaj,jer mi ne mozemo zbog Evrope tako mu srbi naredjuju. Probudi se narode Sandzaka,probudi se dok nijesi vjecno zaspao…\nMuradin Rebronja - ugostitelj 28. Decembra 2013. At 13:06\nTaman posla da promeni ime.\nZa one koji ga ne znaju, on gradi imidž “umiljatog”, “tolerantnog” “dobrice” koji samo “dobra dela čini” tako da mu je Vuk Drašković kreirao slogan, “Rasime, spasime!”, i to, demek, “cela” Srbija kliče!\nTipičan mediokritet i školski primer šta sve jedan (ne)čovek može da uradi da bi ostao na vlasti.\nsejo 27. Decembra 2013. At 21:25\nRanda je prije neki dan isao u Hag da obide bolesnog Seselja, ali ovaj ratni zlocinac je odbio da ga primi\nekica 27. Decembra 2013. At 19:51\nNije ni moja baza u smrdiji\nmithat 27. Decembra 2013. At 17:29\nznamo mi to odavno da i svima je jasno Sandzak je za uvazenog muftiju\ndedo 27. Decembra 2013. At 17:11\nKupio Prasim glasove Roma pa mu je Dacic ljut.Bile su to uvijek do sada SPS musterije.\nFaik Gegic 27. Decembra 2013. At 16:49\nDobro bi bilo da Rasim Ljajic, posjeti Seselja, u vrijeme bozicnih praznika ili srpske nove godine. To bi mu bio najveci poklon od brata Prasima, i to bi ga najvise obradovalo.\nBosnjak s Kosova 4. Januara 2014. At 19:56\nPrasim je htio da posjeti Seselja ali je ovaj odbio da ga primi.


Aktivno učešće na Javnoj raspravi o Nacrtu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pripadnosti javnih prihoda u Federaciji BiH, održanoj jučer u Sarajevu, uzela i premijerka Aida Obuća\nAktivno učešće na Javnoj raspravi o Nacrtu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pripadnosti javnih prihoda u Federaciji BiH, održanoj jučer u Sarajevu, ispred Bosansko-podrinjskog kantona Goražde, uzela je premijerka Aida Obuća.\nS obzirom da je navedeni zakon na snazi od 2006. godine, njegovoj izmjeni prethodilo je jako puno inicijativa, jer niti jedan od kantona unutar FBiH nije bio zadovoljan trenutnim rješenjima, odnosno kriterijima na osnovu kojih se vršila raspodjela javnih prihoda. Izmjena Zakona koji je prošao proceduru Doma naroda parlamenta FBiH i Predstavničkog doma ide u smjeru izmjene samo jednog člana koji se odnosi na ponder koji ima trenutno Kanton Sarajevo, a to je ponder dva.\n„U Bosne i Hercegovini, od njenog osnivanja do danas, vršena je neadekvatna i nepravedna raspodjela prihoda. Od 2006. godine, kod raspodjele javnih prihoda uopšte se nisu uzimale u obzir ustavne nadležnosti kantona, različite situacije u pojedinim kantonima, kao ni obaveze koje su za kantone utvrđene federalnim zakonima i drugim propisima. Zakonom o pripadnosti javnih prihoda u Federaciji Bosne i Hercegovine koji je nakon toga donesen, utvrđeni su kriteriji koji su u vezi s nekim od ustavnih nadležnosti kantona, ali su to uglavnom kriteriji koji ne odgovaraju Bosansko-podrinjskom kantonu Goražde. Kriteriji za raspodjelu sredstava, odnosno sama raspodjela bi se trebala odrediti u vezi sa svim nadležnostima kantona koje su utvrđene Ustavom Federacije Bosne i Hercegovine, a ne samo u vezi s nekim od ustavom definisanih nadležnosti kantona, jer bi se na taj način omogućilo kantonima da finansiraju, a samim tim i izvršavaju svoje ustavne nadležnosti“-kazala je premijerka Aida Obuća.\nPrema njenim riječima, Bosansko-podrinjski kanton Goražde je još 2015. godine prema Ministarstvu za finansije FBiH uputio inicijativu za izmjene Zakona o pripadnosti javnih prihoda, uz sveobuhvatnu analizu, smatrajući da je ovo zakonsko rješenje potrebno izmijeniti kako bi se osigurao minimum finansijskih sredstava za izvršavanje ustavnih nadležnosti koje ima svaki kanton, bez obzira na njegovu veličinu.\n„Izostavljanje određenih kriterija koji bi imajući u vidu ustavne nadležnosti kantona trebali obavezno biti kriteriji za raspodjelu je donekle kompezovano uvođenjem pondera u važeći Zakon o pripadnosti javnih prihoda u Federaciji Bosne i Hercegovine jer da nisu utvrđeni ponderi, određeni kantoni koji imaju naprimjer, procentualno veće učešće korisnika socijalne i zdravstvene zaštite po stanovniku ne bi bili u mogućnosti pružiti tu zaštitu svojim stanovnicima na onom nivou na kojem je ista u drugim kantonima, što je svakako neprihvatljivo“-ističe premijerka BPK Goražde.\nIznoseći argumente na javnoj raspravi kada je riječ o kriterijima za raspodjelu sredstava, dodala je da su zdravstvo i socijalna zaštita prema Ustavu Federacije Bosne i Hercegovine u nadležnosti kantona, čije uspostavljanje i finansiranje, u dijelu koji je u nadležnosti kantona, iziskuje velika finansijska sredstva, pogotovo u kantonima u kojima ne postoji mogućnost pružanja tercijalne zdravstvene zaštite. Također, istaknula je nezadovoljstvo postojećim načinom raspodjele, s obzirom da su jedini kriteriji za raspodjelu površina, broj stanovnika i broj učenika.\n„Veći, mnogoljudniji kantoni i kantoni s manjim potrebama zdravstvene i socijalne zaštite su u znatno povoljnijem položaju, što ima za posljedicu da smanjuje učešće u raspodjeli kantona sa većim potrebama u oblasti zdravstveno socijalne zaštite. U Bosansko-podrinjskom kantonu Goražde je broj korisnika socijalne i zdravstvene zaštite znatno veći nego u drugim kantonima, a učešće istog u raspodjeli se u zadnjih nekoliko godina smanjuje, iako su i sredstva koja su i u godini kada je raspodjela bila najpovoljnija za naš Kanton bila nedovoljna. Naprimjer, naknade za civilne žrtve rata su naknade kod kojih su za isti stepen invalidnosti iste naknade u svim kantonima, a analizom je utvrđeno da je broj civilnih žrtava rata veći ili da je stepen njihove invalidnosti u Bosansko-podrinjskom kantonu Goražde veći za 4,278 puta u odnosu na Zeničko- dobojski kanton, odnosno veći za 2,969 puta u odnosu na Tuzlanski kanton, veći za 10,588 puta u odnosu na Zapadno-hercegovački kanton, dok je u odnosu na Kanton Sarajevo koji ima veći ponder broj civilnih žrtava rata ili stepen njihove invalidnosti veći za 1,02 puta“-u prilog tvrdnjama nezadovoljstvu kriterijima kazala je premijerka Obuća.\nKako ističe, navedeno ukazuje da je potrebno uraditi sveobuhvatnu analizu , te donijeti novi Zakon o pripadnosti javnih prihoda u Federaciji BiH koji bi omogućio adekvatnu i pravedniju raspodjelu javnih prihoda.


Kostić: Kapital imam, ali nema pravih meta za preuzimanje | Autonomija\nKostić: Kapital imam, ali nema pravih meta za preuzimanje\nPosted By admin1 On 21. septembra 2013. @ 23:19 In Ekonomija | 6 Comments\nVlasnik MK grupe Miodrag Kostić izjavio je da je ta kompanija „prošla neoštećena“ kroz ekonomsku krizu. On kaže da može da prikupi između 600 i 700 miliona evra za investiranje, ali da nema odgovarajućih prilika za ulaganje u regionu.\nOn je na konfereciji o komunikacijama Weekend Media Festival u Rovinju kazao da je godišnji prihod MK grupe 700 miliona evra, zarada pre oporezivanja kamata i amortizacije 140 miliona evra, a prosečno stanje keša na računu je 120 miliona evra u poslednjih godinu i po.\n„Ako gledate prosečnu zaduženost kompanija, možemo da podignemo kredite za 500-600 miliona evra. Ako se tome doda keš na računu mi imamo za investiranje 600 do 700 miliona evra. To je respektabilna suma za celu Evropu, a nađite mi metu u regionu koja će obezbediti povraćaj kapitala od 15 odsto. Nema je“, kazao je Kostić.\nVlasnik MK grupe sastavljene od 36 kompanija, koje se bave poslovima od proizvodnje šećera do prodaje softvera istakao da je za kompanije u regionu moraju da rastu da bi se zaštitile od preuzimanja i izašle ne globalno tržište.\nOn je kazao da je za izlazak na svetsko tržište potrebno značajno investirati u tehnološki razvoj i da se radi o milijardama evra, ističući da će kompanije u Srbiji i Hrvatskoj biti lokalne, maksimalno regionalne dok se ne porastu kroz udruživanje, spajanje ili preuzimanje.\n„I ja bih sa Klaudijom Šifer, ali žena neće sa mnom. Treba da nađete ovde lokalnu devojku koja vam se sviđa, koja dobro i lepo izgleda, sa kojom imate ista razmišljanja. To bi za mene mogla da bude Podravka“, kazao je Kostić na panelu o udruživanju kompanije pod nazivom Regionalni Beneluks.\nOn je kazao i da Srbija i Hrvatska treba da iskoriste svoje prednosti – Srbija poljoprivrednu proizvodnju, a Hrvatska obalu jedinstvenu u svetu po lepoti i turizam.\nKostić je ponovio i da je zainteresovan za kupovinu hotela na hrvatskom primorju. „Kad budem u mogućnosti da po adekvatnoj ceni kupim hotel, to ću i učiniti“, kazao je on.\nKostić je kazao i da je države u regionu treba da stvore bolje uslove za prvrednike dodajući da je „spreman da trči sa bilo kim“, ali da ne može da bude brži ako mu se „zaveže jedna noga, stavi ruka iza leđa i tuku ga uz put“.\nURL to article: https://www.autonomija.info/kostic-kapital-imam-ali-nema-pravih-meta-za-preuzimanje.html


Brnabić: Priština suspednovala CEFTA, Srbija ide u bilateralne sporazume\nPremijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je u ponedeljak, prilikom otvaranja integrisanog graničnog prelaza Tabanovce-Preševo, da Srbija dok god je CEFTA suspendovana zbog neodgovornog ponašanja Prištine, više neće čekati već će "ići u bilateralne sporazume".\n"Velika zahvalnost Vladi Severne Makedonije što nismo čekali da se CEFTA odblokira već smo išli na međusobnu ratifikaciju svih ovih ovih stvari koje su neophodne za zajednički granični prelaz", rekla je Brnabić, koja je prelaz otvorila zajedno sa premijerom Severne Makedonije Zoranom Zaevim.\nOna je još jednom uputila "molbu Prištini da razmisli da izolacija i samoizolacije donosi bolji život građanima", navodeći da je "umesto populizma neophodna politička odogovornost i politička hrabrost".\n"To je u osnovi uzdrmalo sve regionalne sporazuma zbog čega regionalna saradnja ide nizlaznom putanjom", rekla je Brnabić.\nOna je navela da su projekti, kakav su ostvarili Srbija i Severna Makedonija, osnova, preduslov za ekonomski prosperitet regiona, pozivajući i druge zemlje u regionu da slede takav primer.\n"Pored evropskog tržišta, koje je za sve nas tržište broj jedan, regionalno tržište je tržište broj dva", rekla je Brnabić.


Krojačke usluge Novi Sad | BOSA-ŠTEP\nKrojačke usluge Novi Sad\nDušana Danilovića 16, 21000 Novi Sad\n...... bosilj... Prikaži\nBosa-Štep posluje već 20 godina. Bavimo se popravkom i prepravkom garderobe. Takođe radimo i proizvodnju majica, garderobe i posteljine. Radimo na teritoriji cele Srbije. Radno vreme je radnim danima od 11h do 20h, subotom radimo ceo dan, nedeljom ne radimo.


ČESI PAMTE TOŠIĆA, PLAŠE SE "GROBARA"! Plzen čeka najneugodnije gostovanje u Evropi! - Informer\nInformer | 11.12.2017. | 14:54\nČESI PAMTE TOŠIĆA, PLAŠE SE "GROBARA"! Plzen čeka najneugodnije gostovanje u Evropi!\nČeški mediji su posle žreba u Nionu zaključili da Plzen može da bude zadovoljan, jer je izbegao sudar sa gigantom u eliminacionoj fazi Lige Evrope, te da je Partizan, bar na papiru, jedan od najlakših rivala koje je Vitkorija mogla da dobije\nČesi apostrofiraju kako je Partizan letos posle osvajanja šampionske titule ostao bez dve najveće zvezde: Leonarda i Uroša Đurđevića. Takođe, napominju da Viktoriji najveća opasnost preti od Tavambe, kao i Zorana Tošića.\nNekadašnjeg igrača CSKA posebno pamte Česi, jer im je u dresu "armejaca" 2013. godine dao gol. Istakli su i značaj Evertona Luiza za ekipu, Bojana Ostojića, Danila Pantića, i Vladimira Stojkovića na golu.\nPosebno su tamošnji mediji pažnju skrenuli na gostovanje Viktorije u Beogradu.\n- Plzen mora da se pripremi za vatrenu atmosferu na stadionu koji prima 33.000 navijača. To je među najneugodnijim stadionima u Evropi. Partizanovi navijači poznati su pod nadimkom "grobari" i klub je zbog njih već dve utakmice ove sezone igrao pred praznim tribinama - navodi "Sport.blesk".\nNije Česima promakla ni činjica da je Partizan zbog finansijskih problema imao problem sa UEFA, ali da je nakon Sportskog suda za arbitražu problem rešen.\nLAKŠE NIJE MOGLO! Crno-beli zadovoljni žrebom za LE!\nŠANSE SU 50-50! Đukić: Partizan nije favorit protiv Viktorije!\nFudbal FK Partizan Liga Evrope viktorija plzen\n(VIDEO) PARTIZAN ISPAO BEZ ISPALJENOG METKA! Očajni crno-beli bez šanse u Plzenu!\n(FOTO) "GROBARI" ODUŠEVILI ČEHE: Poštovanje za navijače Partizana, sjajna atmosfera!\nSTALNO ISTE GREŠKE! Janković: Ne znam kako da nazovem ono...\nSAMO MUŠKI, MOŽE I 1:0! Bivši asovi bodre crno-bele pred Plzen\nJEDAN NAVIJAČ - JEDNA KARTA ZA PLZEN! Partizan zbog velikog interesovanja uveo nove mere!


Naslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Generalni sekretar SBK uputio čestitku predsjedniku Mešihata IZ u Srbiji dr. Mevludu...\nBIH, Novi Pazar – Povodom izbora novog predsjednika Mešihata Islamske zajednice u Srbiji, dr. Mevluda ef. Dudića, generalni sekretar Svjetskog bošnjačkog kongresa je uputio čestitku koju u cijelosti prenosimo:\nersan 6. Januara 2014. At 10:43


Poznate rijeke u aziji - Ekonomičan rabljeni automobil\nPoznate rijeke u aziji\nNajduža reka u Aziji kreće od glečera sa tibetanskog platoa i teče ka istoku kroz. Zbog raznolikog reljefa i klime, kopnene vode Azije su neravnomerno raspoređenje. Veliko prostranstvo Azije, visoke planine u centralnom delu i prostrane nizije u.\n(azija), rijeke rusije (europa)\nNajpoznatije takvo jezero je Mrtvo more čija voda ima salinintet od 286‰ . Poznato je da je reka Jangce najveća u Aziji i treća na planeti, iza Nila i Amazona. Ali ono što je malo poznato je da se ona zapravo tako ne . Jangcekjang je najveća reka u Aziji i četvrta po veličini na svetu.\nNaravno, postoje i manje poznati.\nNa jugu kontinenta, u državi Lesoto, postoje mnoge planinske rijeke. Zemlja se nalazi na visoravni visokoj do 3 hiljade metara . Iako ne pripada grupi najdužih riječnih tokova u Aziji, stanovništvo.\nPrethodni članak 10 najvećih rijeka Balkana! Gobi ili Šamo je pustinja u centralnoj Aziji i sa površinom od 1. SLOBODNE ŽENE BALKANSKE Ljiljana Lašić / izrežiralo se samo u zemlji Srbiji. Erotska masaza požega 42 godine, iz Rijeke, osobni kontakti eu, trazi djevojku za.\nMobilni telefoni katalog azijske kulturne tradicije pratiti broj mobilnog telefona.\nPlaninski lanci u aziji\nKako spojiti dinamo na biciklu\nCity center one radno vrijeme korona\nPdc sistem za parkiranje


Profesor Muris Spahić : Seizmološka karta BiH pokazuje da je područje Hercegovine najugroženije | Kliker.info\nProfesor Muris Spahić : Seizmološka karta BiH pokazuje da je područje Hercegovine najugroženije\nPanika među stanovništvom naše zemlje nakon zemljotresa koji je pogodio BiH s epicentrom u Zenici ne jenjava. Iz Federalne hidrometeorološke stanice Odjela za seizmologiju potvrdili su za naš list da ljudi neprestano zovu s pitanjima hoće li biti novih potresa.\nNezavršeno tlo Stručnjaci koji se bave seizmologijom mogu reći da će sigurno biti potresa, ali kada – to niko i nijedan aparat na svijetu ne može predvidjeti. Muriz Spahić, profesor na Prirodno-matematičkom fakultetu u Sarajevu, za "Avaz" je potvrdio da se naša zemlja nalazi na trusnom tlu i da je za očekivati da će nekada doći do zemljotresa, jer tlo ispod nas nije završeno.– Tamo gdje je površina zemlje "zgužvana", kažemo da je ta oblast nezavršena u tektonskim zonama. Njihova tektonika nije završena pa kažemo „labilna zona zemlje". Ovdje govorimo o dinarsko-erogenoj zoni, koja pripada korijenu alpinida koji su nastali potkraj tercijara i nije završena – kazao je Spahić.On je naglasio da se nijedna prirodna pojava ne može predvidjeti, ali se mogu odrediti zone i stepeni koji bi mogli pogoditi određenu oblast prilikom podrhtavanja tla. Seizmološka karta BiH pokazuje da je najugroženija Hercegovina koju bi mogao potresti zemljotres i veći od osam stepeni po Rihteru. Najsigurniji dio BiH je Krajina. Proces koji se dešava u zemlji kada se pokreću tektonske ploče ili urušava nestabilno tlo ne može niko zaustaviti.\nPrirodni procesi – Vidimo i da je Banja Luka ugroženo područje kao i uža oblast Zenice i Sarajeva. Možda ću zvučati grubo, ali zemljotresi su prirodni procesi koji se moraju odvijati i na koje mi nemamo utjecaj – istakao je Spahić.Od 1900., otkad se u BiH mjere zemljotresi, zabilježeno je 74 čija je jačina bila iznad tri stepena Rihtera i to su zemljotresi koji su izazvali materijalne štete ili su odnijeli ljudske živote. – Ne treba paničiti. Zeničani koji su noć proveli na ulicama morali su znati da je prvi potres uvijek najjači, kasnije dolazi do smirivanja tla. Ako za sat i po nakon prvog podrhtavanja ne bude uopće drugog zemljotresa, više ih neće ni biti taj put – dodao je Spahić.


by Una Ratković · 09/01/2015\nNa tržištu mobilne komunikacije se gotovo svaki dan pojavi neki novi mobilni uređaj. Ekspanzija u oblasti mobilne tehnologije je tolika da čak i u ovom trenutku, dok čitate ovaj tekst, telekomunikacioni stručnjaci smišljaju kakav još pametniji model da vam ponude i tako pojednostave svakodnevicu.\nUređaj sa objedinjenim funkcijama mobilnog telefona i kompjutera, poznatiji kao pametni telefon, je postao sastavni deo našeg života. Sa svojim mogućnostima, prevashodno se misli na dostupnost elektronske pošte u svakom trenutku, postao je i sastavni deo našeg poslovnog života. Baš kao što je napravio pravu revoluciju u životnim navikama pametni telefon je promenio i poslovni svet, jer je velikom broju profesija omogućio drugačiji sistem rada i stvorio nove poslovne navike.\nDiktafoni, fotoaparati, kompjuteri, planeri, rokovnici, imenici i brojne aplikacije se danas nalaze u jednom uređaju i samim tim su se poslovni procesi ubrzali i pojednostavili.\nPredstavljamo vam domaće profesionalce koji ističu da je pametni telefon značajno uticao na obavljanje njihovog posla.\nAleksandra Petrovski – novinar i urednik društvenih mreža portala MONDO i bloger\nMislim da nisam subjektivna ako kažem da su pametni telefoni od svih profesija ponajviše promenili način rada novinara i da se iz dana u dan, napredovanjem njihovih performansi, istovremeno podiže i lestvica za predstavnike medija. Za ono što je nekada bio potreban tim ljudi sada je dovoljan samo jedan čovek i njegov mobilni telefon. Ta spravica nije samo zamenila beležnicu i olovku, enciklopediju, disketu, USB memoriju, kalendar, telefonski imenik, diktafon i fotoaparat, već i satelitska multimedijalna kola. Nisu vam više potrebne skupe mašine i nekoliko kolega da gotovo momentalno na portalu uspostavite uživo prenos sa nekog bitnog ili iznenadnog događaja. To što praktično sami možete da priredite multimedijalnu priču u bilo koje vreme i sa bilo kog mesta, je odličan osećaj, ali istovremeno da biste obavili ceo posao dovoljno kvalitetno potrebno je mnogo koncentracije, energije i različitih znanja.\nMiloje Sekulić – suvlasnik digitalne agencije Homepage www.homepage.rs\nAko uporedimo podatke da, prema najnovijim istraživanjima RZS, 90% domaćinstava u Srbiji koristi mobilni telefon (koji su danas mahom pametni tj. mogu da pristupaju internetu) a u 67,7% slučajeva internet se koristi za pristup društvenim mrežama sa podatkom da oko 80% prihoda agencije čiji sam jedan od osnivača dolazi na neki način sa društvenih mreža zaključak je jasan – pametan telefon je u suštini stvorio moj posao. Hvala mu! Danas im se odužujemo tako što smo daleko u 2014. godini već uveliko sledili pravilo „Mobile-only/Mobile-first will be the rule, not the exception“ koje je navedeno kao prvo u ovom pregledu Top 5 Trends in Digital Media for 2015. Ukratko svaka web stranica mora biti responzivna, jer se sve prebacuje na mobilne uređaje. Bar milijardu ljudi će koristiti mobilni kao jedini način da pristupe internetu u 2015. godini.\nPetar Vojinović – vazduhoplovni novinar\nSmartfon je osnovni deo moje opreme. Sync, cloud, push, kolaboracija…nemoguce je da ne uradim bilo koju online aktivnost a da to nije u trenutku. Novinari, ili uopste profesionalci u bilo kom poslu, ne mogu sebi dozvoliti da u danasnje doba za nesto saznaju sat ili dva kasnije od javnosti ili konkurencije. Da li kao access point preko kojeg preusmeravam Internet kada lap-top nije u Wi-Fi dometu, da li kao moj veoma kvalitetni foto-aparat, diktafon ili alatka kroz koju mogu pretraziti svo moje arhivirano znanje sakupljano preko 10 godina, smartfon je nezamenljivi deo moje dnevne rutine.\nMarko Cvetković – Business developer i bloger\nPojavom ovakvih telefona svakako mi je olaksšalo posao, ali to se nije desilo odmah. Naime, prvi telefoni su pružali mogućnost i određene opcije, ali sami sajtovi, portali, društvene mreže nisu bili instant prilagođeni mobilnim platformama. Zapravo kako je dolazilo do ekspanzije telefonske mobilne industrije tako su i svi navedeni ulagali u svoje kvalitetno prisustvo na pametnim telefonima. Danas, bez ikakvih problema sam u toku sa skoro svim aspektima posla kojim se bavim, pa većinu stvari mogu da obavim i sa telefona. Za neke stvari još uvek treba laptop. Ali one osnovne koje su meni svakodnevne: mail, ažururanje naloga na društvenim mrežama, čitanje vesti, chat, razne aplikacije itd…. su dostupne 24/7. Najveću pogodnost vidim u raznim podsetnicima koji vam nekada mogu spasiti glavu. Tako da sam bez pametnog telefona kao bez ruke.\nZorica Lazarević – novinarka Blica i 24 sata\nNovinarski posao je nekada bio nezamisliv bez pisaće maćine, a danas bez smart telefona. On je u isto vreme diktafon, izvor informacija (internet), a da ne govorimo o visokoj rezoluciji fotografija koje se mogu koristiti čak i za print. Razlika između novinara koji ima dobar telefon i onog koji ga nema nije u kvalitetu izveštaja, ali u brzini svakako jeste. To se najbolje videlo u kriznim situacijama kao sto su bile majske poplave.\nNe treba ignorisati i činjenicu da su pametni telefoni, nudeći mobilnost i pristup Internetu, uticali i na građane da uzmu učešće u menjanju savremenog novinarstva ( tzv. građansko novinarstvo) ili književnosti ( tzv. romani sa mobilnih telefona).\nPametni telefoni odavno ne služe isključivo za zvanje i slanje sms poruka, već su zahvaljujući dobrim performansama mnogo više od toga. Mobilna tehnologija je toliko napredovala, da skoro za svaku našu poslovnu potrebu postoji odgovarajuća aplikacija koja nam omogućava da budemo efikasni u poslu koji obavljamo.\nTags: internetmobilni telefonmt:spametan telefon\n10/01/2015 u 12:09\nČestitke na nekorišćenju engleske reči. Samo, mala ispravka: nije „pametan telefon“ već „pametni telefon“ (određeni pridevski vid) – isto kao što kažemo, na primer, „mobilni i fiksni telefon“, a ne mobilan i fiksan. Pozdrav\n11/01/2015 u 19:25\nDare, hvala na pohvalama. Trudimo se da ne koristimo engleske reči ako već u našem jeziku imamo odgovarajuću reč. Vaša konstatacija je na mestu. Čekamo Vaše komentare i ispod nekih narednih tekstova 🙂\nNext story Novi izdanak serije Sony Xperia\nPrevious story Samsung Galaxy Alpha – prepoznatljiv kvalitet u novom izdanju


VOICE: RTV dodelio ugovor agenciji koja nije smela da učestvuje na tenderu | Autonomija\nUgovor dodeljen agenciji koja je pravosnažno osuđena zbog zapošljavanja radnika na crno\nAgencija „Optimum MV-NS“, koja više godina posreduje u zapošljavanju više od 200 ljudi na Radio-televiziji Vojvodina, kažnjena je u postupku pred Prekršajnim sudom u Novom Sadu jer je utvrđeno da je tokom prošle godine angažovala određen broj ljudi bez ugovora o radu.\nTo praktično znači da agencija nije ispunila propisane uslove za učešće na tenderu za angažovanje osoba posredstvom agencije za zapošljavanje, koji je Radio-televizija Vojvodine okončala 10. decembra kada je dodeljen ugovor tročlanom konzorcijumu u kom je učestvovala i agencija Optimum!\nUgovor za posao vredan 200 miliona dinara RTV je dodelio konzorcijumu čiji nosilac je bila firma „Montop HRS“ iz Novog Sada, a činila ga je i beogradska agencija „Sequester employment“. Ovaj konzorcijum je ujedno bio jedini učesnik u javnoj nabavci.\nKako je potvrđeno Vojvođanskom istraživačko-analitičkom centru u Prekršajnom sudu, presuda je doneta u oktobru ove godine protiv Agencije „Optimum MV-NS“, odnosno odgovornog lica u toj agenciji, direktora Predraga Rosića.\nKako se navodi u odgovoru suda, oni su proglašeni krivim zbog prekršaja iz člana 273. (stav 1) Zakona o radu presudom od 2. oktobra ove godine, koja je postala pravosnažna 25. oktobra.\nAgencija Optimum kažnjena je novčanom kaznom u iznosu od 100.000 dinara i obavezana je da plati troškove postupka u iznosu od 1.000 dinara. Predrag Rosić kažnjen je novčanom kaznom u iznosu od 50.000 dinara i obavezan je da plati troškove postupka u iznosu od 1.000 dinara. Obe kazne su uplaćene.\nZakon o radu predvideo je novčanu kaznu za preduzetnika u iznosu od 300.000 do 500.000 dinara, dok je za pravno lice zaprećena kazna od 50.000 do 150.000 dinara.\nZakon o javnim nabavkama (čl. 75. st. 2.) propisuje da je naručilac dužan da od ponuđača ili kandidata zahteva da pri sastavljanju svojih ponuda izričito navedu da su poštovali obaveze koje proizlaze iz važećih propisa o zaštiti na radu, zapošljavanju i uslovima rada, zaštiti životne sredine, kao i da nemaju zabranu obavljanja delatnosti koja je na snazi u vreme podnošenja ponude.\nOptimum je osuđen za prekršaj iz člana 273. (stav 1) Zakona o radu zbog toga što sa licem koje radi nije zaključio ugovor o radu. Zbog toga Optimum ne ispunjava uslov da je poštovao obaveze koje proizlaze iz važećih propisa o zapošljavanju i uslovima rada jer je zaključenje ugovora sa zaposlenim jedna od osnovnih obaveza poslodavca.\nPostupak protiv agencije Optimum pokrenuo je Sindikat „Nezavisnost JMU RTV“ koji je Inspekciji rada maja prošle godine prijavio da je određen broj ljudi bio angažovan bez ugovora o radu na poslovima koje su inače redovno obavljali u Radio-televiziji Vojvodina.\nU RTV-u 1.200 zaposlenih i 120 honoraraca\nU Radio-televiziji Vojvodine zbog zabrane zapošljavanja broj zaposlenih na određeno ili neodređeno vreme više od četiri godine održava se na cifri od oko 1.200. Oni kojima je u međuvremenu isteklo dvogodišnje zaposlenje na određeno vreme prebačeni su na agenciju Optimum, a njihova mesta su popunjavale osobe koje do tada nisu bile radno angažovane u RTV-u.\nTo praktično znači da je broj osoba koje na ovaj ili onaj način rade u RTV-u od novembra 2014. porastao za oko 250 ljudi. Osobe angažovane preko agencija televiziju dodatno koštaju zbog provizije koje te agencije dobijaju.\nAli to nije sve. Na RTV-u je angažovano i oko 120 honoraraca (zakonski maksimum), određen broj ljudi radi preko ugovora o delu, dok nekoliko desetina njih preko ugovora o privremeno-povremenim poslovima. Ova poslednja kategorija je posebno zanimljiva jer obuhvata više od 30 radnika RTV-a koji su u međuvremenu otišli u penziju, ali su nastavili da obavljaju poslove u pokrajinskom javnom medijskom servisu. Svakako najpoznatije lice je doskorašnji direktor informativnog programa Budimir Marković, poznat iz vremena uredničke čistke u maju mesecu 2016. godine.\nAgencija Optimum bila je prethodno izabrana na tenderu za lizing agenciju za zapošljavanje radnika u RTV, a Inspekcija rada izvršila je inspekcijski nadzor po prijavi sindikata “Nezavisnost” u RTV-u.\nU prijavi sindikata navodi se da je povod za podnošenje prijave bilo obaveštenje poslodavca da će zaključno sa 30. aprilom 2017. godine, svim radnicima koji rade u RTV-u preko agencije, sporazumno prestati radni odnos u beogradskoj agenciji „Kadar plus“, a da će od 1. maja svi ponovo biti prijavljeni u agenciji „Optimum MV-NS“.\nU istom obaveštenju bilo je navedeno i „da će Ugovore o radu svi moći da potpišu tek od 5. maja 2017. godine, što odgovorna lica u RTV-u ne treba da sprečava da planiraju njihovo angažovanje u periodu od 1. do 5. maja 2017. godine“.\nVlasnik agencije „Optimum MV-NS“ Predrag Rosić priznao je u Prekršajnom sudu da je nekoliko radnika te agencije bilo angažovano u Radio-televiziji Vojvodina bez ugovora o radu.\nRosić je rekao da je problem nastao „zbog toga što se nekoliko radnika nije odazvalo na njegov telefonski poziv da dođe u agenciju Optimum da pre 1. maja zaključi sa njima ugovor o radu, pa su oni potpisali ugovor retroaktivno“.\nKako se na suđenju moglo čuti, Inspekcija rada je utvrdila da su četiri radnika agencije Optimum bila angažovana tokom maja u RTV-u bez ugovora. Dvoje njih radilo je na crno dva dana, jedna osoba bila je na radnom zadatku bez ugovora četiri dana, dok je jedna osoba radila na crno šest dana.


Kostreš: NIS prodat Rusima za vrednost dva Kopernikusa | Novinska agencija Beta\nEKONOMIJA | 24.12.2018 13:40\nGeneralni sekretar Lige socijaldemokrata Vojvodine (LSV) Bojan Kostreš podsetio je da je pre deset godina, na današnji dan, Naftna industrija Srbije (NIS) prodata ruskom Gaspromnjeftu.\nKostreš je poručio da LSV neće odustati od borbe da Vojvodina bude obeštećena zbog tog štetnog ugovora, s obzirom da je najveći deo NIS-a nastao iz vojvodjanskog Naftagasa.\n"I danas, kao i čitave decenije, pozivamo vlast u Srbiji da prestane da štiti ruske interese umesto interesa svojih gradjana i da barem preispita Energetski sporazum sa Ruskom Federacijom, ako je suviše komplikovano da se on raskine, kao i da obešteti Vojvodinu zbog prodaje NIS-a", naveo je Kostreš u saopštenju.\nPodsetio je da je vrednost NIS-a bila procenjena na 2,2 milijarde evra, a prodat je za 400 miliona evra, sa svom imovinom, bezinskim pumpama i rezervama nafte i gasa vrednim oko sedam milijardi evra, uz obećanje da Kosovo neće biti nezavisno i da će Srbija biti deo gasovoda "Južni tok".\n"Obećanja sa ruske strane nisu ispunjena, a koliko je nacionalna naftna kompanija data u bescenje, možda najbolje ilustruje podatak da je kompanija Delta tri godine kasnije prodala lanac prodavnica Maksi za 932,5 miliona evra. Ili, današnjim aršinima, NIS je prodat za dve televizije Kopernikus", naveo je Kostreš.


Dan online - Moj doktor: Nevoljno oticanje urina problem ženske populacije - 2020-02-25\nMoj doktor URINARNA INKONTINENCIJA MOŽE BITI POVREMENA ILI STALNA I OBIČNO JE PROGRESIVNA\ndr Almir Rebronja Nevoljno oticanje urina problem ženske populacije PIŠE: dr Almir Rebronja, specijalista urologije, sa klinike za urologiju Kliničkog centra Crne Gore\nUrinarna inkontinencija predstavlja nevoljni gubitak, odnosno nevoljno oticanje urina. To je pretežno problem ženske populacije sa prevalencom u prosjeku od oko 40 odsto, rastući sa 20-30 odsto kod mlađih na oko 50-60 kod starijih osoba. Može biti prolazna, odnosno povremena ili stalna. Prolazna može nastati npr. nakon porođaja ili u toku akutnih infekcija donjeg urinarnog trakta i obično se spontano povlači. Hronična, odnosno stalna inkontinencija može biti rezultat brojnih uzroka i obično je progresivna, odnosno napredujuća.\nIz funkcionalne i anatomske perspektive, donji urinarni trakt razdvajamo na dva dijela: mokraćna bešika kao rezervoar i, otvor ili izlaz iz mokraćne bešike kao sfinkterski mehanizam. Poremećaj bilo kojeg od ova dva dijela može biti uzrok inkontinencije.\nRazlikujemo nekoliko tipova inkontinencije:\n- Stres urinarna inkontinencija (SUI), ona koja nastaje pri fizičkom naporu, naprezanju, kijanju, kašlju, odnosno bilo kojim aktivnostima koje dovode do porasta pritiska u samom trbuhu;\n-Urgentna urinarna inkontinencija (UUI), ona koja nastaje kao posledica iz nekog razloga naglo nastale kontrakcije mokraćne bešike, a ti razlozi mogu biti brojni;\n-Miješana urinarna inkontinencija (MUI) je kao što joj i samo ime kaže kombinacija prethodna dva tipa inkontinencije sa različitim odnosom zastupljenosti;\n- Inkontinencija prelivanja odnosno „overflow” (OI) koja je još i nazvana paradoksalna inkontinencija jer nastaje kao pojava prelivanja urina iz prepunjene mokraćne bešike, a osnovni uzrok je opstrukcija oticanja urina iz mokraćne bešike, ili sa druge strane neki od poremećaja koji dovode do stanja koje se zove „mlitava” bešika.\nKod muškaraca poseban oblik stres urinarna inkontinencija predstavlja ona koja nastaje nakon operativne intervencije (npr. radikalnog otklanjanja prostate) ili nakon traumatskog oštećenja vrata mokraćne bešike /sfinktera uretre.\nVećinom stres urinarna inkontinencija se javlja kod žena nakon srednjeg životnog doba i tada je ona obično posledica slabosti i/ili oštećenja mišića karličnog dna.\nFaktori rizika za nastanak urinarne inkontinencije kod žena su:\n- trudnoća (razvoj urinarne inkontinencije u toku trudnoće se odražava povećanom vjerovatnoćom razvoja UI kasnije u životu) i\n- period nakon porođaja (vaginalni porođaj nosi veći rizik od kasnijeg razvoja UI),\n- rađanje krupnije djece,\n- broj porođaja (npr.5 porođaja nosi duplo veći rizik od nastanka urinarne inkontinencije kasnije u životu),\n- bijele žene imaju veću učestalost UI nego crnkinje ili azijatkinje,\n- oralni estrogeni preparati, sa ili bez progesterona povećavaju rizik,\n- gojaznost (BMI veći od 30 više nego duplira rizik od UI),\n- pušenje ima jasnu vezu sa povećanim rizikom od UI,\n- kofein u nekim studijama ima uticaj na češću pojavu urgentne urinarne inkontinencije dok se uticaj kofeina na stres urinarnu inkontinenciju ne primjećuje,\n- određena medicinska stanja (npr. DM, depresija,...),\n- prolaps karličnih organa je takođe jako bitan uzrok UI.\nKod muškaraca je urgentna urinarna inkontinencija najčešća forma UI. SUI je u vezi sa prethodnom radikalnom operacijom prostate (8-60%) ili postojećim neurogenim oboljenjem.\nStopa remisije, odnosno pojave povlačenja simptoma urinarne inkontinencije je kod muškaraca puno veća nego kod žena.\nUrinarna inkontinencija ima veliki uticaj na funkcionisanje osobe, i to kroz izrazito veliki uticaj na sami psihosocijalni aspekt osobe, a u smislu ograničenja rekreativnih aktivnosti, remećenja seksualnog života, poremećaja sna, uticaja na radnu sposobnost, i tako dalje, što sveukupno dovodi do izrazitog poremećaja kvaliteta života osobe.\nDijagnoza urinarne inkontinencije se postavlja na osnovu:\n- Anamneze odnosno sveobuhvatnih informacija o tegobama pacijentkinje/a, podataka o dosadašnjem ličnom kao i porodičnom zdravstvenom stanju, i socioepidemiološkom stanju,\n- fizičkog pregleda,\n- sertifikovanih upitnika,\n- dnevnika mokrenja,\n- analize urina,\n- određivanja postmikcionog rezidualnog urina,\n- testa sa uloškom.\nNakon sprovedenog dijagnostičkog algoritma ulazimo u razmatranje opcija tretmana. Ukoliko postoje stanja kao što su hematurija, bol, ponavljajuće infekcije urinarnog trakta, prethodna zračna terapija u karlici, zatim kod žena prolaps karličnih organa trećeg stepena ili bilo kojeg stepena ako je simptomatski, prethodna hirurška terapija zbog UI, postojanje određenih tumorskih promjena u karlici, sumnje na fistulu, kao i kod muškaraca abnormalan nalaz digitorektalnog pregleda, kao i nalaz sumnjiv na disfuknkciju mokrenja, neophodna su dalja ispitivanja i detaljna specijalistička obrada.\nTretman urinarne inkontinencije može biti konzervativni, medikamentozni i hirurški.\nKonzervativni tretman je svaki tretman koji ne uključuje operativno liječenje.\nPodrazumijeva liječenje postojećeg zdravstvenog problema koje može biti u vezi sa urinarnom inkontinencijom kao što su srčana oboljenja, hronična bubrežna slabost, šećerna bolest, hronična opstruktivna bolest pluća, neurološka oboljenja uključujući šlog i multiplu sklerozu, opšti kognitivni poremećaji, poremećaji sna, depresija, metabolički sindrom. Takođe, neophodno je u potpunosti sagledavanje terapije koju pacijent koristi, kao i tretman opstipacije ukoliko postoji. Korišćenja higijenskih uložaka je takođe od značaja i preporučuje se.\nPromjena stila života ima takođe značajno mjesto u tretmanu, i ona uključuje tretman gojaznosti, prestanak pušenja, usklađivanje nivoa fizičke aktivnosti i higijensko dijetetski režim.\nZa one sa kognitivnim oštećenjima može se primijeniti mokrenje na zahtjev staratelja.\nTrening bešike se koristi kao prva linija terapije onima sa UUI i MUI, dok se vježbe mišića karličnog dna ili tzv. Kegelove vježbe, najmanje tri mjeseca, koriste kao prva linija terapije za žene sa SUI ili MUI uključujnući i starije žene i stanja posle porođaja, kao i za muškarce nakon radikalne prostatektomije.\nUkoliko osoba ima MUI neophodno je prvo tretirati najizraženiji simptom, odnosno komponentu urinarne inkontinencije koja je najzastupljenija.\nMedikamentozni tretman podrazumijeva korišćenje antimuskarinika ili Î˛3-adrenergičkih agonista za one sa UUI. Duloxetin se koristi za one sa SUI kod kojih je hirurško liječenje kontraindikovano. Primjenjujemo i preparate vaginalnog estrogena za postmenopauzalne žene sa inkontinencijom urina i vulvovaginalnom atrofijom.\nDesmopresin je lijek koji se može koristiti za kratkoročnu kontrolu urinarne inkontinencije i nikako ne bi ga trebalo koristiti za njenu dugoročnu kontrolu, i u toku njegove primjene obavezno je kontrolisati nivo Na u serumu.\nâHirurške procedure sa manje rizika\nHirurški tretman se preporučuje kod žena sa nekomplikovanom SUI (bez prethodne hirurgije, bez neurogene disfunkcije donjeg urinarnog trakta, bez udruženog genitourinarnog prolapsa, i ukoliko ne planiraju trudnoću. Tretman se svodi na ugradnju tzv.traka odnosno ugradnja „Mid-urethral sling“, zatim kolposuspenzija ili autologni fascijalni sling. Takođe mogu se koristiti i tzv. „bulking“ agensi ali su oni manje efikasni, neophodno je ponavljanje tretmana i koriste se kod onih koji zahtijevaju proceduru sa manje rizika.\nKod žena sa komplikovanim SUI hirurško liječenje je neophodno sprovoditi u ekspertskim centrima i njihov tretman je uglavnom individualizovan.\nŽenama sa udruženim SUI i prolapsom pelvičnih organa treba ponuditi simultano hirurško liječenje i jednog i drugog stanja.\nMuškarcima sa SUI nakon radikalne prostatektomije mogu se ponuditi mogućnosti hirurškog liječenja kao što su „sling procedure“ ili tzv. trake, kao i ugradnja arteficijelnog sfinktera.\nPacijenti sa inkontinencijom urina koja je posledica refraktorne hiperaktivnosti detrusora mogu biti tretirani intravezikalnim injekcijama Botulin toksina A, zatim stimulacijom (neuromodulacija) sakralnog nerva, kao i cistoplastikom.\nI kada je hirurško liječenje MUI u pitanju važi isto da je neophodno prvo tretirati najizraženiji simptom, odnosno komponentu urinarne inkontinencije koja je najzastupljenija.\n”Promjena stila života ima takođe značajno mjesto u tretmanu, i ona uključuje tretman gojaznosti, prestanak pušenja, usklađivanje nivoa fizičke aktivnosti i higijensko dijetetski režim\nAlkohol povećava vrijednosti triglicerida


avantguarde metal |Plejer - Blog o muzici - Part 2\navantguarde metalStranica 2\n“Ovaj album je naš doprinos borbi protiv post-modernog tumačenja muzike kao sadržaja koji zauzima prostor na vašem hard disku. Ovo je album za one koji veruju da muzika može više.” Tako piše\nŠvedski metalci su svoj osmi album opisali kao “najraznovrsnije i verovatno najjače sranje sakupljeno na jednom albumu”. Ekstremni skeptici imali su razloga za brigu već prilikom objavljivanja idejnog rešenja za omot ovog albuma: sasvim prosečan rad, znatno ispod nivoa na koji nas\n“Ovaj album je naš doprinos borbi protiv post-modernog tumačenja muzike kao sadržaja koji zauzima prostor na vašem hard disku. Ovo je album za one koji veruju da muzika može više.” Tako piše na omotu Precambriana. A ova muzika ne da može više nego može (i nudi) nepojmljivo mnogo. Pokušajte da zamislite album koji kombinuje uticaje Gojire, A Life Once Losta,


Pozitivna diskriminacija, da ili ne?\nDa li ste pobornik pozitivne diskriminacije prema nacionalnim manjinama u društvenim zajednicama?\nNovembar 2, 2011 3:47 pm\nlicno mislim da im treba ukinuti nastavu u skolama na maternjem jeziku. na nastavu na srpskom jeziku svi.\nNovembar 2, 2011 4:04 pm\nAjd prvo za nas neuke definicija Pozitivne diskriminacije, ok?\nNovembar 2, 2011 4:10 pm\nNisam bas samo na to mislio...\nNovembar 2, 2011 4:15 pm\nČekaj ako su u srbiji srpski im je maternji :?\nNovembar 2, 2011 4:19 pm\nNe,vec bosnjacki,madjarski......manjine govore sve jezike osim srpskog 8)\nNovembar 2, 2011 4:20 pm\nAfirmativna akcija (pozitivna diskriminacija) je mjera koju preduzima vlada ili privatna firma kako bi se iskupila za diskriminaciju u prošlosti na području obrazovanja, rada ili usmjeravanja protiv žena, pripadnika određenih rasa, etničkih skupina, religija ili individualnosti.\nJa bih ovom dodao i ophodjenje pojedinaca pripadnika vecinske grupe prema navedenim manjinskim grupama u svakodnevnom suzivotu...\nNovembar 2, 2011 4:22 pm\nNe,vec bosnjacki ili bosanski 8)\nJako je glupo i nekorektno nazivati bosanskim ili bosnjackim jezik kojim se govori, na primjer, u Novom Pazaru. No, bas me briga, ionako je sve to dio politickih smicalica i malverzacija. A i off topic je...\nNovembar 2, 2011 4:37 pm\nPa onda su svi oni glupi,em tupi...svi se izjasnjavaju da tako govore!!!\nNovembar 2, 2011 4:39 pm\npa, recimo ovde kod mene, madjari se izjasnjavaju da im je maternji jezik madjarski. nemam nista protiv toga, ali imam nesto protiv kada mi neko ko je pripadnik manjine a rodjen je u srbiji i ovde je odrastao kaze nem irtem tj ne razumem kada mu se obratim na srpskom. smatram da je to sramota pre svega za roditelje a onda i za osobu samu. mada to i nije tacno, vec prosto nece da pricaju srpski.\nNovembar 2, 2011 4:43 pm\nznam, ali moze da udje u temu jer si se ogranicio na pripadnike nacionalnih manjina\nNovembar 2, 2011 4:45 pm\nDiskriminacija, bilo koja je za svaku osudu i nije u skladu s demokratskim nacelima.\nNa zalost zadnjih godina ima je bas svuda: obdaniste, skola, posao….\nSvatko, bez obzira gde ziveo, ako je clan bilo koje nacionalne manjine ima pravo govoriti svojim jezikom, ali isto tako i jezikom zemlje u kojoj je rodjen i gde zivi, skoluje se i radi, bilo to vecini pravo ili ne. Nitko ne moze osporiti jednom romu, madjaru, bosnjaku da govori svojim jezikom.\nU skolama gde postoje osim jezika primarne zemlje, jezici i drugih manjina, svakako treba dopustiti da se nastava odrzava i na jeziku iste.\nZapitajte se samo kako bi se vi osecali da vam netko zabrani rumunski, a vi ste poreklom rumunj.\nI jos nesto: materinji jezik nije jezik zemlje u kojoj smo rodjeni i gde zivimo, vec prvi jezik koji neka osoba nauci u svojoj obitelji.\nStrucnjaci tvrde da je znanje materinjeg jezika vrlo vazno pri formiranju misljenja, a istrazivanja pokazuju da osoba koja nije svladala svoj materinji jezik ima problema s ucenjem ne samo drugih jezika vec i s ucenjem uopste.\nNovembar 2, 2011 5:49 pm\nja nisam demokrata.\na, sto se tice jezika, bas me briga, pricaj kineski ako hoces ili nemusti ako ti je lakse, ali ja kao vecina se osecam diskriminisano jer ne mogu da nadjem posao ako ne govorim jezik manjine .\nu SVOJOJ kuci sa svojim prijateljima, porodicom i td. pricaj kako hoces.\na, samo kao primer cu dati bilo koju Evropsku zemlju, gde ti mozes da ides u nemackoj u skolu na hrvatskom npr. ili turskom ili nebitno? oces, al' juce. evo bec npr. gde je ogromna srpska zajednica, mislis da deca idu na maternjem jeziku u skolu? aham.\nhocu da kazem da je kod nas sve kontra, u drugim zemljama ne mozes da se sporazumes ako ne govoris jezik zemlje a kod nas ako ne govoris jezik manjine\nNovembar 2, 2011 6:07 pm\nForumaši, čuvajte se....... konjić nas je opet izveo na led bez klizaljki.....\nOvo su osetljive teme gde se strasti lako uzburkaju.....\nLično, mislim da je danas u modi teror manjina svih vrsta nad većinom....\nNeko je zaboravio osnovne principe demokratije i nametnuo stav da se demokratija meri stepenom (ne)razumevanja prema svim vrstama manjina......\nNovembar 2, 2011 6:23 pm\nako je 20 manjinaca i jedan srbin u firmi, za poziciju sefa obavezno pozitivno diskriminisati srbina. (to je inace ustaljena praksa...)\nNovembar 2, 2011 6:48 pm


Raskošni western za sladokusce - XXZ Portal\nRaskošni western za sladokusce\n03.04.2019. - 13:13\nFilm "The Sisters Brothers" (2018)\nKoliko je publika naviknuta na instant-zabavu spremna da prateći bazičnu i linearnu priču napregne vijuge ne bi li ubrala reference na današnji svet? Očito, film je namenjen filmofilima najrazličitijih profila koji znaju ceniti kada im neko podastre monumentalnu filmčinu kakve uglavnom više ne snimaju. Razlog više da se ovakav film poštuje\nscenario: Jacques Audiard, Thomas Bidegain (prema romanu Patricka DeWitta)\nuloge: John C. Riley, Joaquin Phoenix, Jake Gyllenhaal, Riz Ahmed, Rutger Hauer, Rebecca Root, Allison Tolman\nKladim se da bi na pitanje šta bi radili kada bi mogli da snime film po svom izboru većina evropskih autora čija je karijera započela u prošlom veku odgovorila: "Western". To je kulturološka stvar jer ništa ne vrišti "Sloboda!", "Nada!" i "Novi početak!" kao western. Ergo, ništa ne može biti američkije i "amerikanskije" (jer Amerika i Americana nisu uvek jedno te isto) od westerna. Na stranu što je makar taj komadić američkog (filmskog) sna bilo itekako moguće ostvariti u Evropi, o čemu svedoče "spaghetti westerni", gde je Sergio Leone najpoznatiji, ali ne i jedini autor, te brojni westerni snimljeni u Španiji, pa čak i one nemačke ekranizacije Karla Maya snimane po bivšoj Jugoslaviji. Zanimljivo je primetiti i da se western u Evropi održao bolje nego u Americi, da je čak i evoluirao u umetnički izraz čiji se motivi uklapaju u lokalnu geografiju, istoriju i folklor, a ne obratno, pokušavajući da evropsku ili inu okolinu prilagode američkoj priči.\nNisam siguran da stvari stoje tako sa autorima mlađih generacija koji ne pamte Hladni rat, pa im Amerika ne znači ništa osim možda primamljivog prostora za rad. Nisam siguran po pitanju westerna ni kod rođenih Amerikanaca ima li iste etičke konotacije kao kod starijih generacija. Jedno je jasno: western je kao filmski i pop-kulturni žanr nakon barem veka suštinskih metamorfoza temeljno ispao iz mode, pa se sveo na poligon za dokazivanje starim asovima (koji, za razliku od mladih, još znaju da uzjašu konja), uglavnom glumcima koji se sporadično hvataju režije, ili, u još gorem slučaju, kao okolina koju se ironizira i okolina za ogorčene ironizacije, što je slučaj sa nepočinstvom poput prošlogodišnjeg berlinskog naslova Damsel u režiji hipsterske braće Zellner. U takvom svetu onda postmodernisti i apsurdisti poput Tarantina, braće Coen ili Johna Macleana i njegovog prvenca Slow West dođu kao melem na ranu.\nSa druge strane, Jacques Audiard daleko je od neiskusnog autora. Karijeru je započeo 90-ih godina prošlog veka (See How They Fall, Self-Made Hero), ali se u globalnu prvu ligu plasirao tokom prve i druge decenije novog milenijuma radeći sporovozne, ali izrazito detaljne i precizne karakterne studije, pritom ne bežeći ni od žanrovskog pristupa u izvedbi, što se naročito vidi u poslednja tri filma, zatvorskoj triler-drami Prophet (nagrada žirija u Cannesu, nominacija za Oscara za najbolji strani film), romantičnoj melodrami Rust and Bone koja je dostigla status prilične senzacije na vrlo zahtevnom i za strane filmove zatvorenom američkom tržištu i možda najkontroverznijem canneskom pobedniku u poslednje vreme, filmu Dheepan koji je većim delom trajanja tipična migrantska drama na koju je nakalemljena ultra-nasilna završnica u stilu Sama Peckinpaha. Za autora tako širokog spektra, dakle, posve je logično da izabere western za debi na engleskom jeziku.\nRadnja filma je donekle bazična: naslovni junaci, braća Eli (Riley) i Charlie (Phoenix) Sisters, su lovci na glave različitih senzibiliteta u službi oregonskog beskrupuloznog moćnika Komodora (Hauer) koje on šalje na misiju da ubiju drskog lopova Hermanna Warma (Ahmed) koji mu je ukrao nešto vredno, prethodno poslavši skauta Johna Morrisa (Gyllenhaal) da ga locira i zadrži. Warm je, međutim, čovek prijatne naravi i toplog senzibiliteta i, kako se ispostavlja, naučnik koji je otkrio formulu za otkrivanje zlata u vodi, a novac koji zaradi želi uložiti u utopističku komunu. Takav će prvo obrlatiti Morrisa, a ni braća neće ostati imuna na njegov šarm, pre svega usled toga što Eli želi da se povuče iz posla dok je još živ i relativno u snazi, što je unekoliko suprotno Charliejevim željama za slavom i gadnom temperamentu koji ga tera u pijane eskapade, hvalisanje i sukobe...\nNa taj kostur od zapleta su vešto nakačene opservacije posejane po najrazličitijim mestima u scenariju: u kadru, u dijalozima uz logorsku vatru, u naraciji iz dnevničkih beleški... Stvari koje se tiču napretka, dinamike moći i sveta koji se večito menja, što se najbolje vidi na teritoriji na koju dolaze pioniri, kolonisti i avanturisti i koju možemo smatrati graničnim područjem civilizovanog sveta. Ništa od toga ne predstavlja neku naročitu novinu u žanru pogodnom za tumačenje od mitološkog do realističkog, ali je makar vešto utkano i kompaktno.\nAudiard je suviše veliki reditelj da bi slepo sledio tuđe trendove. Umesto toga, on zadate žanrovske okvire promišlja i prilagođava ih sebi bliskoj poetici gde su intimni momenti uslikani u srednjim planovima i dvoplanima jednako važni kao i raskošni pejzaži ili krvavi, skoro pa naturalistički revolveraški obračuni. Francuski reditelj je trendova i nasleđa, sa druge strane, potpuno svestan, pa ne beži od nonšalantnog humora kako u smislu odnosa do ubistava, tako i u smislu odnosa među likovima, pre svega naslovnom braćom, ali i u smislu opservacija o tada čudima modernog sveta poput paste za zube ili klozeta sa tekućom vodom.\nU produkcijskom smislu je film prilično raskošan, uglavnom zahvaljujući znatnom budžetu od 38 miliona dolara koji su svojim integritetom pribavili Audiard kao reditelj uz pomoć svojih kolega braće Dardenne i Cristiana Mungiua u svojstvu producenata. Film je snimljen na pažljivo odabranim lokacijama u Španiji i Rumuniji koje dovoljno uverljivo imitiraju američku zapadnu obalu, a izbor glumaca i ekipe se može opisati epitetom "all star".\nJoaquin Phoenix je utišan za nijansu, Jake Gyllenhaal pomaknut u pozadinu zajedno sa Rizom Ahmedom (njih dvojica su zajedno igrali u izuzetnom filmu Nightcrawler), a i pojedine epizode su izuzetno pamtljive. Glumački je ovo ipak ponajviše podređeno Johnu C. Rileyu, inače poslovičnom epizodisti i vrsnom komičaru, čiji je lik Elija najdetaljnije i najživotnije napisan. Odgovarajuća, a nenametljiva muzika Alexandrea Desplata i upečatljiva fotografija Benoita Debiea svakako čine ovaj western izuzetno ugodnim gledalačkim iskustvom.\nPostavlja se, međutim, pitanje kome je, odnosno kakvoj publici, ovaj film namenjen. Jer reč je o revizionističkom westernu starog kova vrlo nalik na lirskiji deo opusa Sama Peckinpaha (The Ballad of Cable Hogue, Pat Garret and Billy the Kid) i na western-izlete Roberta Altmana (McCabe and Mrs. Miller) čija je osnovna humanistička crta data kroz promišljanje o posledicama divljeg kapitalizma kakav je na Divljem Zapadu vladao na ljudskost i moral. Koliko je publika naviknuta na instant-zabavu spremna da prateći bazičnu i linearnu priču napregne vijuge ne bi li ubrala reference na današnji svet? Očito, film je namenjen filmofilima najrazličitijih profila koji znaju ceniti kada im neko podastre monumentalnu filmčinu kakve uglavnom više ne snimaju. Razlog više da se ovakav film poštuje.\nNevidljivi neprijatelj nikada ne spava\nMonumentalna priroda i ljudska niskost\nPlemenite namere nisu uvek dovoljne\nŽivot na dnu


Vitomirica - Wikipedia\n42°41′42″N 20°20′19″E / 42.6950°N 20.3386°E / 42.6950; 20.3386\nVitomirica na karti Srbije\nKoordinate: 42° 41′ 42" SGŠ, 20° 20′ 19" IGD Vitomirica (alb. Vitomiricë/Vitomirushë/Arbnia) je naselje u opštini Peć, Kosovo i Metohija, Republika Kosovo.\nPo narodnom predanju, selo je osnovao neki slovenski knez Vitomir čije su dvore i imanja potopile vode nastale od jezera nabujalog Belog Drima i Bistrice. Selo je podignuto na šikarama i močvarama, posle oslobođenja u I svetskom ratu. U njemu se naselilo oko 750 srpskih i crnogorskih domova koji su ga za dvadesetak godina pretvorili u jedno od najlepših sela Metohijske kotline.\nKada su 1941. Nemci okupirali Jugoslaviju i stvorili „Veliku Albaniju“, albanski fašisti su popalili i raselili sva srpska i crnogorska sela u Metohiji. Jedan deo Vitomirice je odoleo toj najezdi i postao utočiište mnogim porodicama čije su kuće popaljene, a to je postalo i središte borbe protiv okupatora. Danas u selu skoro da više i nema srpskih i crnogorskih kuća, demografska struktura se naglo menja od 1945. godine, na štetu pravoslavnog stanovništva. Preostalo stanovništvo (120-150 srpskih i crnogorskih kuća) je raseljeno u Srbiju i Crnu Goru pred naletom novih okupatora (NATO) i opet istih njihovih pomagača. U toku je organizovanje povratka onih koji to mogu i žele. Formiran je Odbor za obnovu crkve, uređenje groblja i izgradnju parohijskog doma.\nU selu je podignuta nova i lepa crkva u obliku trikonhosa sa kubetom. Zidana je od banjskog mermera i posvećena Sv. apostolu Luki jer su na Lučindan 1912. jedinice tadašnje crnogorske vojske oslobodile ovaj kraj od robovanja pod Turcima i njihovim mesnim izmećarima. Pored crkve je i lepo uređeno seosko groblje.\npopis stanovništva 1948. godine: 1632\npopis stanovništva 1953. godine: 1930\npopis stanovništva 1961. godine: 2968\npopis stanovništva 1971. godine: 4248\npopis stanovništva 1981. godine: 5797\npopis stanovništva 1991. godine: 6384\nDobavljeno iz "https://sh.wikipedia.org/w/index.php?title=Vitomirica&oldid=40811225"\nPoslednja izmjena na dan 20 mart 2018, u 16:19 č.\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 16:19, 20 mart 2018.


Polovni Metsjö poljoprivreda oglasi za prodaju - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Poljoprivreda > Metsjö\nPolovna Metsjö poljoprivreda na prodaju\nOvde se nalazi lista oglasa u kategoriji polovnih Metsjö poljoprivreda mašina za prodaju. Možete sortirati polovne Metsjö poljoprivreda po ceni, godini proizvodnje ili zemlji. Koristite navigaciju na levoj strani da biste suzili pretragu.\nTakođe možete pročitati više o Metsjö poljoprivreda u odeljku Brendovi.\nMetsjö Grönfoderflak till MetaQ 75Opšte stanje (1-5): 4, Broj prethodnih vlasnika: 1, Zemlja proizvodnje: SE, Maksimalni teret za podizanje: 4.7e+007\nMetsjö METAX 14/16TOpšte stanje (1-5): 5\nMetsjö 15 m3 MetamidOpšte stanje (1-5): 5, Broj prethodnih vlasnika: 1, Profili prednjih guma: 100%, Maksimalni teret za podizanje: 1.5e+007, Profil zadnjih guma: 100%\nMetsjö 12 TON M GRÄSURTUSTNINGOpšte stanje (1-5): 4, Profili prednjih guma: RearTyreCondition%\nMetsjö HACKENHET 1360Opšte stanje (1-5): 4, Profil zadnjih guma: Accessories%, : OtherInformation\nMetsjö RULLFLAK 6 KBMOpšte stanje (1-5): 5\nMetsjö METAFLEX 16 TON LASTVIKTOpšte stanje (1-5): 3, Profili prednjih guma: RearTyreCondition%\nMetsjö METADUMP 5.2 SCHAKTOpšte stanje (1-5): 3, Profili prednjih guma: RearTyreCondition%\nMetsjö METAFLEXOpšte stanje (1-5): 2, Profili prednjih guma: RearTyreCondition%\nMetsjö METAXOpšte stanje (1-5): 5, Profili prednjih guma: RearTyreCondition%\nMetsjö RULLFLAK 4165 SCHAKTFLAOpšte stanje (1-5): 4, Profili prednjih guma: RearTyreCondition%\nMetsjö METANO USE SCHAKTFLAK 6Opšte stanje (1-5): 3, Profili prednjih guma: RearTyreCondition%\nMetsjö METAFLEX 50-60 STYRAXELOpšte stanje (1-5): 3, Profili prednjih guma: RearTyreCondition%\nMetsjö METAX MED PALFINGER KRAN PK20002Opšte stanje (1-5): 3\nOvde je kompletna lista polovnih Metsjö poljoprivreda za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Metsjö poljoprivreda koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.\nNe zaboravite da redovno koristite Mascus, jer se svakodnevno dodaju nove kategorije i opcije vezane za polovne Metsjö poljoprivreda i drugu polovnu opremu u poljoprivredi. Najpopularnije podkategorije su: traktori, kombajni, prikolice, ATV i mašine za seno i stočnu hranu


Zbog pogoršane epidemiološke situacije,gradjanima upućen apel za poštovanje mjera – Radio Srbac\nZbog pogoršane epidemiološke situacije,gradjanima upućen apel za poštovanje mjera\nŠtab za vanredne situacije opštine Srbac upućuje apel građanima da strogo poštuju mjere i preporuke nadležnih institucija jer je u posljednjih nekoliko dana naglo pogoršana epidemiološka situacija u Republici Srpskoj, što se odrazilo i na porast zaraženih virusom korona u našoj opštini.Imajući u vidu da je nastupila sezona respiratornih oboljenja i da se građani uglavnom kreću u zatvorenom prostoru, takve okolnosti pogoduju širenju pandemije zbog čega se skreće pažnja građanima da u zatvorenim prostorima obavezno nose zaštitnu masku, a preporučuje se da se koristi i na otvorenom u slučaju kontakata sa većim brojem lica.\nTakođe je neophodno da se poštuje distanca između drugih lica u rastojanju od najmanje dva metra i da se tokom dana često peru ruke sapunom i vodom ili koriste dezinfekciona sredstva za suvo pranje ruku. Naročito su dužni da se ovih mjera pridržavaju radnici u trgovinskim i ugostiteljskim objektima i građani koji koriste njihove usluge, kao i radnici zaposleni u privrednim subjektima zbog veće mogućnosti međusobnog kontakta.\nVećina građana ponaša se savjesno i odgovorno, naročito starija populacija, ali je evidentno da određen broj građana zanemaruje postojanje virusa. Lična neodgovornost predstavlja najveći problem i glavni je uzrok širenja zaraze.Nagli porast broja oboljelih u gotovo svim opštinama i gradovima Srpske veoma je zabrinjavajući o čemu svjedoči veliki broj lica sa teškim simptomima koji se nalaze na bolničkom liječenju i priključeni su na respirator, a svakodnevno jedan broj njih gubi životnu bitku sa ovom bolešću.Među najugroženijima su građani starije životne dobi i osobe koje boluju od raznih hroničnih oboljenja, a svjedoci smo da su sve više životno ugroženi i građani srednje i mlađe životne dobi koji obolijevaju u sve većem broju. Virus je sve više prisutan među djecom i mladima koji mogu potencijalno zaraziti neke od svojih ukućana ili sugrađana koji su u rizičnoj grupi i time ugroziti njihov život.\nU skladu sa zaključkom Republičkog štaba i naredbom koju je donio načelnik opštine i komandant opštinskog štaba, i dalje su zabranjena sva javna okupljanja u grupama većim od 50 lica, što uključuje i svadbe, sahrane i slična organizovana okupljanja.Apeluje se svim trgovinskim, ugostiteljskim i drugim objektima da su obavezni da se pridržavaju važećih naredbi o radnom vremenu koje su propisane od strane republičkog i opštinskog kriznog štaba.Samo odgovornim i savjesnim ponašanjem, uz poštovanje svih propisanih mjera, možemo dobiti bitku sa ovom pošasti koja je zahvatila cijeli svijet i sačuvati zdravlje i živote svojih najmilijih!


Urban BUG :: Magazin :: Urban Beatz :: Jay Lumen pokrenuo više od 3000 Green Lover-a na SPENSu\n7. oktobra na Green Love festivalu uz Jay Lumena, Iliju Đokovića, Bokee-ja, Goyu i Mladena Ivića đuskalo je preko 3000 ljudi! Do sada neviđena rasveta i produkcija učinila je atmosferu pretposlednje Green Love žurke u ovoj sezoni još boljom, a do ranih jutarnjih časova partijaneri su đuskali uz omiljene techno trake.\nFoto: Slobodan Junior Anđelković\nSezona još nije gotova! Kada saberemo utiske, već 2. decembra očekuje nas nova Green Love žurka i zatvaranje ovogodišnje sezone. Zbog izuzetnog interesovanja, ogromne želje Green Love fanova, velikog broja poruka, zahteva i molbi, GREEN LOVE i METODI HRISTOV ponovo šire zelenu magiju 2. decembra na SPENSU!


Novi vodič za ECTS bodove\nNa ministarskoj konferenciji održanoj u Erevanu, u svibnju ove godine, usvojena je nova verzija vodiča za ECTS bodove.\nNa novoj verziji vodiča radili su stručnjaci iz različitih europskih zemalja uz koordinaciju Europske komisije. Revizija vodiča u obzir je uzela procese kao što je obrazovanje usmjereno na studenta, ishode učenja, cjeloživotno učenje, razvoj novog modela učenja i podučavanja. Ove će upute biti korisne studentima, akademskim i administrativnim djelatnicima u visokoobrazovnim institucijama i drugim dionicima.


Dječija stepenasta štednja – Universal Capital Bank AD Podgorica\nDječija stepenasta štednja\nHome / Dječija stepenasta štednja\nDječja stepenasta štednja u EURO valuti je oblik je oblik oročene štednje koji omogućava više sukscesivnih uplata tokom perioda oročenja.Dječija stepenasta štednja namijenjena je populaciji uzrasta od 0-18 godina.\nŠtedni račun otvaraju roditelji ili zakonski zastupnici ili staratelji, a nosilac računa mora biti dijete mlađe od 18 godina, uz kopiju izvoda iz matične knige rođenih lista i ličnu kartu roditelja ili staratelja.\nUgovor o stepenastoj štednji zaključuje se na jedinstveni period od 12 do 36 mjeseci.\nPočetni ulog, kao i svi budući pojedinačni ulozi, dospijevaju istekom roka predvidjenog u članu 1 stav b osnovnog Ugovora, i ne mogu biti manji od 20 € (slovima: dvadeset eura). Maksimalni iznos pojedinačnog uloga, odnosno maksimalna suma svih uloga, ne može biti veća od 25,000.00 € (slovima: dvadesetpethiljada eura).\nKamatna stopa za iznose do 25,000 EUR\n12 mjeseci 1.50%\n24 mjeseci 2.00%\n36 mjeseci 2.50%\nIsplata prije isteka ugovorenog roka je moguća na zahtjev roditelja ili staratelja i Banka će obračunati i platiti Deponentu kamatu koja je jednaka nominalnog kamatnoj stopi, a zaključno sa danom razročenja sredstava.