Jevrejska groblja u Beogradu [DVD]\nJewish cemeteries in Belgrade [DVD]\nDajući opšti uvod o potrebi svake jevrejske zajednice u svetu da organizuje prostor za svoj društveni život, kao i mesto za molitvu - sinagogu, film nas upoznaje i sa esencijalnom potrebom svake jevrejske zajednice da organizuje i mesto za sahrane, odnosno jevrejsko groblje. Prateći posebno period od 1521. godine kada je prisustvo Jevreja u Beogradu postalo vidljivo i dokumentovano, film prikazuje nastanak i prvih jevrejskih grobalja u Beogradu. Prvo na Savskoj padini, a potom u 17. veku i na Dorćolu - Jaliji, (takozvanoj „dunavskoj strani”), a onda i na Paliluli. 1888. godine Jevrejska crkveno verska opština otkupljuje plac na prostoru današnje Ruzveltove ulice, gde se uređuje novo jevrejsko groblje, poznato kao Sefardsko, a naspram njega je manja parcela Aškenaskog groblja, uređenog još ranije, 1876. godine. Film nas zatim upoznaje sa vrednim spomenicima i delovima današnjeg jevrejskog groblja. To su monumentalni spomenik Jevrejima učesnicima Balkanskih i Prvog svetskog rata, spomen...ik žrtvama Drugog svetskog rata, delo poznatog arhitekte i bivšeg gradonačelnika Beograda, Bogdana Bogdanovića, spomenik žrtvama „Kladovskog transporta”, spomenik Hugi Buliju, čoveku koji je doneo prvu fudbalsku loptu u Srbiju i Beograd, i inicijatoru i organizatoru prvog „fudbalskog kluba” u Beogradu - Loptačke sekcije pri Beogradskom gimnastičkom društvu „Soko”. U filmu se posebno govori i o „Genizi”- grobu gde se „sahranjuju” oštećene svete jevrejske knjige.\nGiving a general introduction to the need of every Jewish community in the world to organize a space for their social life, as well as a place for prayer - a synagogue, the film introduces us to the essential need of every Jewish community to organize a place for burial, i.e. a Jewish cemetery. Following especially the period from 1521, when the presence of Jews in Belgrade became visible and documented, the film shows the origin of the first Jewish cemeteries in Belgrade. First on the Savska padina (Sava slope), and then in the 17th century on Dorćol - Jalija, (the so-called "Danube side"), and then Palilula. 1888 the Jewish church-religious community bought the plot on the area of today's Roosevelt Street, where a new Jewish cemetery, known as the Sephardic one, is being arranged, and opposite it is a smaller plot of the Ashkenazi cemetery, arranged earlier, in 1876. The film also introduces us to the valuable monuments and parts of today's Jewish cemetery. These are the monument to ...the Jews who participated in the Balkans and the First World War, the monument to the victims of the Second World War, the work of the famous architect and former mayor of Belgrade, Bogdan Bogdanović, the monument to the victims of "Kladovo Transport", the monument to Hugo Buli, the man who brought the first football to Serbia - Belgrade, and the initiator and organizer of the first "football club" in Belgrade - the Ball Section at the Belgrade Gymnastics Association "Soko". The film also talks about "Geniza" - a grave where damaged "holy Jewish books" are "buried".\nJevrejska groblja - Beograd / Jewish cementeries - Belgrade / Jevreji - Beograd / Jews - Belgrade\nBeograd : Hevra Kadiša JO Beograd\nTrajanje 24:09 minuta (duration 24:09 minutes).\nUR  - https://www.jevrejskadigitalnabiblioteka.rs/handle/123456789/1263\nAB  - Dajući opšti uvod o potrebi svake jevrejske zajednice u svetu da organizuje prostor za svoj  društveni život, kao i mesto za molitvu - sinagogu, film nas upoznaje i sa esencijalnom potrebom svake jevrejske zajednice da organizuje i mesto za sahrane, odnosno jevrejsko groblje. Prateći posebno period od 1521. godine kada je prisustvo Jevreja u Beogradu postalo vidljivo i dokumentovano, film prikazuje nastanak i prvih jevrejskih grobalja u Beogradu. Prvo na Savskoj padini, a potom u 17. veku i na Dorćolu - Jaliji, (takozvanoj „dunavskoj strani”), a onda i na Paliluli. 1888. godine Jevrejska crkveno verska opština otkupljuje plac na prostoru današnje Ruzveltove ulice, gde se uređuje novo jevrejsko groblje, poznato kao Sefardsko, a naspram njega je manja parcela Aškenaskog groblja, uređenog još ranije, 1876. godine. Film nas zatim upoznaje sa vrednim spomenicima i delovima današnjeg jevrejskog groblja. To su monumentalni spomenik Jevrejima učesnicima Balkanskih i Prvog svetskog rata, spomenik žrtvama Drugog svetskog rata, delo poznatog arhitekte i bivšeg gradonačelnika Beograda, Bogdana Bogdanovića, spomenik žrtvama „Kladovskog transporta”, spomenik Hugi Buliju, čoveku koji je doneo prvu fudbalsku loptu u Srbiju i Beograd, i inicijatoru i organizatoru prvog „fudbalskog kluba” u Beogradu - Loptačke sekcije pri Beogradskom gimnastičkom društvu „Soko”.  U filmu se posebno govori i o „Genizi”- grobu gde se „sahranjuju” oštećene svete jevrejske knjige.\nAB  - Giving a general introduction to the need of every Jewish community in the world to organize a space for their social life, as well as a place for prayer - a synagogue, the film introduces us to the essential need of every Jewish community to organize a place for burial, i.e. a Jewish cemetery. Following especially the period from 1521, when the presence of Jews in Belgrade became visible and documented, the film shows the origin of the first Jewish cemeteries in Belgrade. First on the Savska padina (Sava slope), and then in the 17th century on Dorćol - Jalija, (the so-called "Danube side"), and then Palilula. 1888 the Jewish church-religious community bought the plot on the area of today's Roosevelt Street, where a new Jewish cemetery, known as the Sephardic one, is being arranged, and opposite it is a smaller plot of the Ashkenazi cemetery, arranged earlier, in 1876. The film also introduces us to the valuable monuments and parts of today's Jewish cemetery. These are the monument to the Jews who participated in the Balkans and the First World War, the monument to the victims of the Second World War, the work of the famous architect and former mayor of Belgrade, Bogdan Bogdanović, the monument to the victims of "Kladovo Transport", the monument to Hugo Buli, the man who brought the first football to Serbia - Belgrade, and the initiator and organizer of the first "football club" in Belgrade - the Ball Section at the Belgrade Gymnastics Association "Soko". The film also talks about "Geniza" - a grave where damaged "holy Jewish books" are "buried".\nPB  - Beograd : Hevra Kadiša JO Beograd\nT1  - Jevrejska groblja u Beogradu [DVD]\nT1  - Jewish cemeteries in Belgrade [DVD]\nauthor = "Raković, Jovan and Mentović, Mento and Pantelić, Zoran",\nabstract = "Dajući opšti uvod o potrebi svake jevrejske zajednice u svetu da organizuje prostor za svoj  društveni život, kao i mesto za molitvu - sinagogu, film nas upoznaje i sa esencijalnom potrebom svake jevrejske zajednice da organizuje i mesto za sahrane, odnosno jevrejsko groblje. Prateći posebno period od 1521. godine kada je prisustvo Jevreja u Beogradu postalo vidljivo i dokumentovano, film prikazuje nastanak i prvih jevrejskih grobalja u Beogradu. Prvo na Savskoj padini, a potom u 17. veku i na Dorćolu - Jaliji, (takozvanoj „dunavskoj strani”), a onda i na Paliluli. 1888. godine Jevrejska crkveno verska opština otkupljuje plac na prostoru današnje Ruzveltove ulice, gde se uređuje novo jevrejsko groblje, poznato kao Sefardsko, a naspram njega je manja parcela Aškenaskog groblja, uređenog još ranije, 1876. godine. Film nas zatim upoznaje sa vrednim spomenicima i delovima današnjeg jevrejskog groblja. To su monumentalni spomenik Jevrejima učesnicima Balkanskih i Prvog svetskog rata, spomenik žrtvama Drugog svetskog rata, delo poznatog arhitekte i bivšeg gradonačelnika Beograda, Bogdana Bogdanovića, spomenik žrtvama „Kladovskog transporta”, spomenik Hugi Buliju, čoveku koji je doneo prvu fudbalsku loptu u Srbiju i Beograd, i inicijatoru i organizatoru prvog „fudbalskog kluba” u Beogradu - Loptačke sekcije pri Beogradskom gimnastičkom društvu „Soko”.  U filmu se posebno govori i o „Genizi”- grobu gde se „sahranjuju” oštećene svete jevrejske knjige., Giving a general introduction to the need of every Jewish community in the world to organize a space for their social life, as well as a place for prayer - a synagogue, the film introduces us to the essential need of every Jewish community to organize a place for burial, i.e. a Jewish cemetery. Following especially the period from 1521, when the presence of Jews in Belgrade became visible and documented, the film shows the origin of the first Jewish cemeteries in Belgrade. First on the Savska padina (Sava slope), and then in the 17th century on Dorćol - Jalija, (the so-called "Danube side"), and then Palilula. 1888 the Jewish church-religious community bought the plot on the area of today's Roosevelt Street, where a new Jewish cemetery, known as the Sephardic one, is being arranged, and opposite it is a smaller plot of the Ashkenazi cemetery, arranged earlier, in 1876. The film also introduces us to the valuable monuments and parts of today's Jewish cemetery. These are the monument to the Jews who participated in the Balkans and the First World War, the monument to the victims of the Second World War, the work of the famous architect and former mayor of Belgrade, Bogdan Bogdanović, the monument to the victims of "Kladovo Transport", the monument to Hugo Buli, the man who brought the first football to Serbia - Belgrade, and the initiator and organizer of the first "football club" in Belgrade - the Ball Section at the Belgrade Gymnastics Association "Soko". The film also talks about "Geniza" - a grave where damaged "holy Jewish books" are "buried".",\npublisher = "Beograd : Hevra Kadiša JO Beograd",\ntitle = "Jevrejska groblja u Beogradu [DVD], Jewish cemeteries in Belgrade [DVD]"\nRaković, J., Mentović, M.,& Pantelić, Z.. (2008). Jevrejska groblja u Beogradu [DVD].\nBeograd : Hevra Kadiša JO Beograd..\nRaković J, Mentović M, Pantelić Z. Jevrejska groblja u Beogradu [DVD]. 2008;..\nRaković, Jovan, Mentović, Mento, Pantelić, Zoran, "Jevrejska groblja u Beogradu [DVD]" (2008).


U OS X-u potražite pretraživanje reflektora\nSpotlight je indeksirana rutina pretraživanja koju Apple uključuje s OS X, koja vam omogućuje brzo pronalaženje dokumenata, mapa i drugih stavki na vašem sustavu po nazivu i relevantnom sadržaju. Iako je pogodan za pronalaženje stavki na računalu, ponekad rezultati pretraživanja mogu biti malo veći.\nDa biste bolje upravljali rezultatima pretraživanja, možete omogućiti ili onemogućiti kategorije u postavkama sustava Spotlight ili ih prerasporediti tako da se oni koji se češće koriste nalaze na pristupačnijoj lokaciji. Primjerice, ako kao pokretač aplikacija koristite značajku Spotlight, premještanje kategorije programa na vrh popisa olakšat će odabir i otvaranje aplikacija koje pretražujete pomoću samo nekoliko pritisaka na tipke.\nIako su takve prilagodbe izvodljive, još uvijek možete naići na vremena kada su rezultati pretraživanja duge i prikazuju se mnoge kategorije stavki. U tom slučaju, možda ćete poželjeti pomicati rezultate nešto brže nego što biste inače učinili.\nApple podržava dvije opcije za bržu navigaciju rezultatima pretraživanja, možete brzo prijeći na različite kategorije ili skočiti na početak ili kraj popisa. Da biste ih koristili, prvo potražite ključne riječi, a zatim učinite sljedeće:\nSkoči između kategorija - držite tipku Command i pritisnite strelice gore ili dolje.\nSkoči na početak ili kraj - Držite tipku Control i pritisnite strelice gore ili dolje (možete koristiti i tipke Home i End, ili Page Up i Page Down) na tipkovnici.\nIako korištenje miša može biti brži način za pristup nekim stavkama u izborniku reflektora, za one koji su brži tipovi i / ili one koji više koriste tipkovnicu, ove opcije mogu ponuditi neke pogodnosti.\nKako prilagoditi aktivne obavijesti na Moto Xu\nKako scrobble na Last.fm iz iTunes, Spotify, i još mnogo toga\nUzmite potpunu kontrolu nad Pebble Time obavijestima na Androidu\nČetiri savjeta za poboljšanje trajanja baterije na Galaxy S5\nPutujte Retroj.am na stazu s memorijom\nNajlakši način za stvaranje i dijeljenje veze na aplikaciju iOS, Mac\nKako telefonirati s Google početnom stranicom\nIstodobno pretražujte više mrežnih računa\nNikada više ne gubite karticu u pregledniku Google Chrome\nKako snimiti vlastite fotografije za putovnicu\n11 načina za poboljšanje trajanja baterije za iPhone pomoću iOS-a 11\nKako napraviti iPhone i Android slike bolje izgledaju\nPet kreativnih projekata za pohlepanog fotografa\n© Copyright 2020. All rights reserved. U OS X-u potražite pretraživanje reflektora


Volonteri opštine Surdulica nastavljaju da pomažu penzionerima - JuGmedia\nKao i u proteklih mesec dana, volonteri opštine Surdulica nastavljaju svoh humanitarni rad, pa će ovih dana svim penzionerima koji budu izlazili u šetnju besplatno deliti maske, rukavice i sredstva za dezinfekciju.\nTakođe, utorkom, petkom i nedeljom tokom trajanja posebnih mera, volonteri opštine Surdulica biće na raspolaganju penzionerima tokom njihovog izlaska, a kao i do sada, svakoga dana za nabavku lekova, hrane i sredstava za higijenu. Kontakt telefoni: 069688707 i 069688055.\n„U želji da našim najstarijim sugrađanima olakšamo najteže mere koje su ih zadesile tokom vanrednog stanja, opština Surdulica će im kao i do sada pružiti punu podršku i omogućiti im da ovu situaciju prebrode što jednostavnije. KVeoma je važno da svi ostanemo odgovorni i disciplinovani kako bismo uskoro mogli da se vratimo našem normalnom životu“, izjavio je Novica Tončev, predsednik Skupštine opštine Surdulica.\nDok se tresemo od korone, pevač iz Vlasotinca pokušava da pobedi karcinom\nCisterne sa natrijum-hiphloritom i po vlasotinačkim selima, pijaca radi od petka


Nova Evropa - Slovensko stanovište - Zabranjeni Masarik - Tomaš Garik Masarik: knjiga | KorisnaKnjiga.com\nNova Evropa - Slovensko stanovište - Zabranjeni Masarik\nNaslovi članaka u knjizi pokazuju izuzetnog analitičara političkih događaja. Njegovo razumevanje nemačke politike, ideja o malim slovenskim narodima koje treba pokoriti jer nisu plave krvi, vidi se već kod njega i to nakon Oktobarske revolucije i Prvog svetskog rata.\nTomas Masarik postavlja pitanja koja se tiču svih slovenskih naroda, njihove beznadežne situacije tokom dva velika rata, tako da se čitaoci preko rada ovog intelektualca mogu upoznati sa istorijom koja se usko ticala i srpskog naroda.


Vlada - Wikipedia\nZa ostala značenja, v. Vlada (razvrstavanje).\nVlada je naziv koji se u užem smislu koristi za najviši organ izvršne vlasti u nekoj državi.\nU širem smislu, i najčešće kolokvijalno, se koristi kao sinonim za sve najviše organe vlasti, uključujući sudsku i zakonodavnu. Tako se npr. pod američkom federalnom vladom podrazumevaju Kongres, Predsednik i federalni organi.\nPod izrazom vlada se ponekad podrazumijeva i kolegijalno telo koje je podređeno drugom organu izvršne vlasti - monarhu u apsolutnim ili ustavnim monarhijama, odnosno predsedniku u predsedničkim ili polupredsedničkim sistemima vlasti.\nKao sinonimi za izraz vlada se ponekad koriste izrazi veće ministara ili kabinet.\nNa čelu vlade se najčešće nalazi jedna osoba koja vrši funkciju šefa vlade u nekoj državi. On ima titulu predsednika vlade ili premijera. Ispod njega se nalazi jedan ili nekoliko potpredsednika vlade, a ispod njih ministri koji mogu upravljati pojedinim resursima (resursni ministri) ili ne (tzv. ministri bez portfelja).\nNajvažniji akti koje donosi vlada jesu uredbe, a mogu se donositi uputstva, pravilnici i drugi podzakonski akti. Vlada takođe ima važnu ulogu kao predlagač državnog budžeta, važnih zakona, kao i za provođenje i utvrđivanje vanjske i unutrašnje politike neke države. U posebnim situacijama vlada može donositi i promene sa zakonskom snagom.\nVlada na Wikimedijinoj ostavi\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 11:57, 16 oktobar 2016.


Aktuelne teme u ovom forumu: OPEL FRONTERA - problem sa instrument .. Centriranje trapa zamena guma gde šta.. Nova Škoda Octavia, nastavljač tradi.. Aditiv za DPF EOLYS zeleni ili plavi Problemi sa Volkswagen Golf 2 Peglica (FIAT 126p) Potreban program AUTO DATA 3.40 Nije falš ali je fabrički falš: She.. Peugeot 307 2.0 hdi dimi Auto (motor) sa najlepšim zvukom Tesla automobili - budućnost je danas Porodični automobil (veći C i D segm.. C segment - najbolja kupovina Kolika vam je potrošnja goriva? Test amortizera - tumacenje testa\n[ Pregleda: 388187 | Odgovora: 1399 ] > FB > Twit\nRe: Propast auto industrije... revisited :) 17.08.2014. u 21:13 - pre 71 meseci\nNije to bas tako jednostavno, i VW i Opel su otpustali desetine hiljada radnika, pa se nije povezivalo sa "zanimljivoscu" vozila.\nRusija je prakticno u ratnom stanju. Recimo da je trziste Kanade zatvoreno, a ono je ipak znacajno.\nRe: Propast auto industrije... revisited :) 17.08.2014. u 23:55 - pre 71 meseci\nNekoliko puta sam napominjao da je Hyundai-ju nakon uspeha prve generacije i modela voda ušla u uši, i da su van svojih mogućnosti raširili paletu vozila ulazeći u klase za koje nisu sposobni.\nVrlo brzo se to pokazalo kao tačno, jer par modela iz te grupe zbog nemogućnosti da se nosi sa moćnijom i (mnogo) iskusnijom konkurencijom je već otišlo u istoriju.\nSledeći u tom nizu je model Genesis Coupe:\nRe: Propast auto industrije... revisited :) 18.08.2014. u 08:00 - pre 71 meseci\nDa, ne moze se od konkurencije kraduckati detalj po detalj, pa umisiti da se moze uspeti bez koncepta.\nDa su ga prodavali kao jeftino vozilo za momke, mozda bi bolje prosli\nRe: Propast auto industrije... revisited :) 18.08.2014. u 16:37 - pre 71 meseci\nNe zna svako ni da ukrade. Evo na primer, spomenuti Rusi (bivsi SSSR). Oni ne zarezuju nikakve zapadne (a ni svoje ako ih uopste imaju) patentne institucije i kradja je takoreci legalna stvar, ali i pored toga, normalan automobil u poslednjih 50 godina nisu napravili, a po svoj prilici ni nece.\nRe: Propast auto industrije... revisited :) 18.08.2014. u 17:46 - pre 71 meseci\nKoliko ja znam, NIKO nije napravio normalan auto. Ili je dobro napravljen i nenormalno kosta, ili je lose napravljen, pa ima jedino normalnu cenu.\nRe: Propast auto industrije... revisited :) 19.08.2014. u 12:20 - pre 71 meseci\nNe postoji ni covek 100% normalan, ali to ne znaci da je normalno koristiti sapuriku ako postoji WC papir.\nRe: Propast auto industrije... revisited :) 21.08.2014. u 17:31 - pre 71 meseci\nvladd: Nije to bas tako jednostavno, i VW i Opel su otpustali desetine hiljada radnika, pa se nije povezivalo sa "zanimljivoscu" vozila.\nNe znam za Opel, ali VW je vec neko vreme u otvorenom konkursu za prijem radnika. Mesta od 6000 trazenih radnika u novootvorenom pogonu u Neckarsulmu jos nisu popunjena, a koliko vidim ni u drugim poslovnicama nije mnogo drugacije.\nKadrovski direktor firme Horst Nojman kaže da ta kompanija trenutno u svetu zapošljava oko 400.000 ljudi.\nVolkswagen je najveći proizvođač automobila u Evropi, a do 2018. godina planira da postane broj jedan i u svetu.\nFirma predviđa da će prodaja tokom cele 2010. godine prvi put premašiti sedam miliona vozila. Najkasnije do 2018. godine godišnja prodaja bi trebalo da bude veća od deset miliona automobila.\nVolkswagen je u novembru saopštio da tokom narednih pet godina namerava da uloži 51,6 milijardi evra. Više od polovine te sume biće usmereno u Nemačku. U matičnoj zemlji, firma bi, prema Nojmanu, do 2015. godine trebalo da otvori 5.000 do 6.000 novih radnih mesta.\nFrankfurt -- Folksvagen Grupa će do 2018. godine povećati broj zaposlenih sa 550.000 na 600.000 radnika.\nPrimanje novih radnika je deo strategije da Folksvagen postane najveći proizvođač automobila na svetu, izjavio je za nemačke novine predsednik radničkog saveta Bernd Osterloh.\nBUDIMPEŠTA - Audi Motor Hungaria kontaktirao je predstavnike Nokije nakon što je Microsoft odlučio otpustiti 1.800 zaposlenika u mađarskom pogonu Komarom.\nŠkoda prima još 800 radnika za novu "fabiju"\nRe: Propast auto industrije... revisited :) 22.08.2014. u 09:11 - pre 71 meseci\nNiti ce zaposljavanje, zbog povecanog posla, povecati "zanimljivost vozila". Nasli su trziste, interna poslovna stvar, sto ne znaci da je nova Fabija, sa "sportskim izgledom i povecanim gepekom" postati bolji auto nego sto jeste.\nMozda za one musterije sto nisu ni 40% "normalne" i ne znaju sta ce sa sobom..(ili predsobljem)\nRe: Propast auto industrije... revisited :) 26.08.2014. u 07:48 - pre 71 meseci\nDanas je auto-industrija na prostoru bivše SFRJ spala na dva imena: „Fijat” u Srbiji i „Reno” u Sloveniji.\nSmanjenje proizvodnje za vojsku, posle završetka Drugog svetskog rata, nateralo je velika preduzeća sa hiljadama zaposlenih da se sa namenske industrije preorijentišu na automobile.\n- Automobilska industrija u nekadašnjoj Jugoslaviji bila je vrlo razvijena, ali „Zastava” je bila jedina fabrika koja je proizvodila automobile, dok su ih svi ostali samo sklapali - kaže za „Blic“ Ljubodrag Savić, profesor Ekonomskog fakulteta.\nFabrika automobila „Zastava” rođena je 1953. godine, a dve godine kasnije u saradnji sa „Fijatom” počinje proizvodnja popularnog „fiće”.\n- Za 30 godina proizvedeno je skoro milion primeraka i to je automobil koji je stavio Srbiju na točkove. Bio je pristupačan, mogao je da se uzme na kredit, a i malo je trošio. Zvali su ga „fića nacionale“ i pojavljivao se u različitim verzijama i kao putnički automobil i kao policijski - priča Bratislav Petković, direktor Muzeja automobila.\nProizvodnja „juga” počela je 1981. godine, a 1986. kreće njegova avantura po SAD. U vreme kada je najjeftiniji novi auto na američkom tržištu koštao 9.113 dolara, „jugo” je ponuđen za samo 3.995.\nZbog toga što je važio za centar automobilske industrije bivše Jugoslavije, Kragujevac je vrlo brzo nazvan srpskim Detroitom, a fabrike širom nekadašnje Jugoslavije počele su polako da otvaraju svoje pogone za strane proizvođače automobila.\nU Sarajevu je 1965. godine počeo da se sklapa NSU-ov „princ”. Usledila je saradnja „Folksvagena” i Tvornice automobila Sarajevo. Prvo „buba”, a onda i „golf”, koji je smatran simbolom uspeha u životu. U to vreme u Sloveniju dolazi „spaček” iz „Sitroena”, „Ostinova” vozila, ali i jedan od najpoznatijih automobila na našim prostorima - „reno 4”.\nParalelno Kikinda otvara vrata za nemački „Opel” i počinje sklapanje „opel kadeta”, „askone”, „senatora” i „omege”, koji su smatrani domaćim vozilima. U Srbiji je model „senator” zvanično poneo ime „opel kikinda”.\n„Zastava” u brojkama\nProizvodnja „juga” je ukinuta 20. novembra 2008, a poslednji automobil te marke bio je 794428. po redu.\nIstih dana je proizveden i poslednji „stojadin” pod brojem 1.273.532 , kao i „florida”, kojih je ukupno napravljeno 29.950.\nNajveći izvoz ostvaren je polovinom 80-ih, kada je u SAD plasirano 147.000 „juga”.\nProizvedeno je i 923.487 „fića”, dok je „zastave 1300” i „zastave 1500”, odnosno popularnog „tristaća”, proizvedeno 202.160. Rekordna je 1989, kada je proizvedeno 220.000 vozila.\nRe: Propast auto industrije... revisited :) 26.08.2014. u 11:27 - pre 71 meseci\nU ovom tekstu ima netacnih podataka.\nU Kikindi nikada nije sklopljen ni jedan jedini Opel, a zasto su se pojedini modeli Opela smatrali domacim vozilom, objasnio sam u nekom od svojih prethodnih postova.\nRe: Propast auto industrije... revisited :) 26.08.2014. u 20:21 - pre 71 meseci\nVezano za temu Laz o fabrickoj potrosnji!\nRe: Propast auto industrije... revisited :) 28.08.2014. u 16:09 - pre 71 meseci\nTo malo bombasticno zvuci, kao i svaka glupa vest na "moj auto" sajtu.\nMerenje potrosnje, osim za potrebe ginisa ili nekih hvalisanja, se standardno meri u odredjenom ritmu rada motora, odnosno kretanja vozila.\nE sad, sto prakticno ne postoji korisnik, koji se "uklapa" u propisanu referencu, to je druga prica.\nVode se pregovori oko ustanovljavanja drugacije reference, malo prilagodjenije(ali ne i apsolutno) realnijim uslovima voznje, ali to pravi odredjene marketinske probleme, nece niko previse da "objasnjava", kako su "proseci" porasli.\nSto se izduvnih stetnih produkata tice, dovoljno je laboratorijski izmeriti i imati tu referencu u proizvodnji.\nKoliko ce REALNO, pojedinacno vozilo krljati stetne produkte u eksploataciji, pa svakako VISE nego "referenca", posto se delovi raubuju, a i postoji realno ocekivanje, da ce cistiji motor biti cistiji i u raubovanom stanju od "necistog"..koji se takodje trosi i povecavaju nekorektnosti u radu.\nRe: Propast auto industrije... revisited :) 28.08.2014. u 16:53 - pre 71 meseci\nPo meni je tekst Ok,jer je glupo meriti potrosnju u realno nemogucim uslovima i takvu predstavljati.\nTreba izmeriti realnu potrosnju i takvu dati u specifikaciji ali da to vazi za sve proizvodjace. Jer ako jedni stave realnu a drugi "laboratorijsku" ovi prvi su na putu da niko ne kupi njihov proizvod.\nMada,kupcima je valjda jasno da auto ne moze trositi 3l na 100 km,valjda\nRe: Propast auto industrije... revisited :) 28.08.2014. u 22:20 - pre 71 meseci\nJa ne mislim kao sto oni misle.\nJa mislim da proizvodjaci podatak o potrosnji goriva daju realno, a da je razlika izmerene od deklarisane prouzrokovana neadekvatnim nacinom voznje.\nVecina vozaca ne zna pravilno da vozi automobil i, mada je rec o vecini, ne bi bilo korekno da se tehnicki podaci bas njima prilagodjavaju.\nnaucite da vozite pa ce vam automobili manje trositi.\nTo bi trebalo da bude odgovor na primedbe americkih domacica.\nRe: Propast auto industrije... revisited :) 28.08.2014. u 22:29 - pre 71 meseci\nSlazem se sa tobom o vecini vozaca. Ali zar se npr ona Oktavia RS moze voziti tako kao sto su oni "vozili" na testu? Ajd ok verzije sa 1000 i kusur kubika i malom snagom,ali kupac RS modela ce sigurno koristiti potencijal motora i to znaci da nece trositi 6,7 litara nego bar +5 na to\nRe: Propast auto industrije... revisited :) 28.08.2014. u 22:59 - pre 71 meseci\nJa posedujem 18T od 200 KS sa masom od 1500 kg i potrosnja mu varira od 5,5 do 11 litara u zavisnosti od stila voznje.\nNormalno je da noviji i savremeniji motor kao so je kod RSa trosi manje od mog 18T za podudaran stil voznje.\nGolf 5 GTI sa 260 ks meni nije prelazio 12 L ma koliko da sam ga cepao pa zasto ne bi novi TSI trosio manje?\nMislim da je potrosnja goriva u velikoj meri individulna stvar i da u vecoj meri zavisi od toga ko nesto vozi nego od tooga sta se vozi.\nRe: Propast auto industrije... revisited :) 30.08.2014. u 09:48 - pre 71 meseci\nTo je korisnicki deo price, ali fabrike bi trebale da ustanove realnije kriterijume za inicijalnu prezentaciju potrosnje.\nOvo sto rade je PREVARA(naravno marketinska, kao i za sve ostalo), posto imaju standardni "patern" tretiranja motora, a onda prezentuju "grad", "selo" i "kombinovano".\nSta je to "kombinovano" ...\nPostenije bi bilo da kazu, potrosnja je 5 litara na proseku 30km/h uz 30% zaustavljanja u sat vremena..ili potrosnja je 3,2 litre pri proseku 60km bez zaustavljanja...tzv "auto" put...\nIli npr, podatak da potrosnja prelazi, npr 8 litara pri prosku "vecem od"..recimo 120km/h\nPa da bude jasno..ko ga djebra, imace trosak, a ne da lazu kako je na motoru 150ks potrosnja 5 lit..\nMozda i jeste, AKO ne predje 2000 obrtaja.\nIli ako je na parkingu.\nRe: Propast auto industrije... revisited :) 31.08.2014. u 08:58 - pre 71 meseci\nPostoje motori koji imaju preko 150 ks a trose ispod 5 litara prosecno i to u realnim uslovima.\nJedan od njih je 20 TDI u novoj Oktaviji, a verujem da nije jedini.\nPostoje i ekstremni slucajevi koji se beleze Ginisovim rekordima, ali to nije tema. Kao sto postoje i greske u proizvodnji poput na primer, opet cu spomenuti TDI obzirom da ih na ovim prostorima ima najvise, motori koji sa lakocom bez vecih ulaganja i servisnih intervencija, prelaze milion kilometara. Jedadan od njih je 1,9 litarski motor iz 1995. godine.\nZasto su sa greskom?\nZato sto ni jednom proizvodjacu, pa ni VW-u nikako nije ineteres da proizvodi motore i automobile koji mogu mnogo (previse) da predju a da se pri tome ne kvare.\nPonekad "pogrese" ka vise, kao sto je to slucaj sa TDI-om, a bogami, pogrese i ka manje, da sad ne navodim primere proizvodjaca koji su zbog slicnih kiksova prakticno nestali sa ovog evropskog trzista.\nSta su to realni uslovi, vezano za potrosnju goriva, stvar je iskljucivo individualne prirode pa je nemoguce od proizvodjaca vozila ocekivati da oni vrse psilolosku analizu "prosecnog" kupca. Osim toga, vlasnici koji protestuju zbog "obmane" i ne spadaju u prosek jer ma koliki njihov broj bio on je uvek samo jedan jako mali promil u odnosu na ukupan broj onih koji su kupili jedan tip vozila.\nBilo bi nerealno ocekivati, a i zahtevati od proizvodjaca vozila da svoje podatke prilagodjavaju jednom malom promilu kupaca,\nSto se tice standarda kojim se meri, a kasnije izrazava, potrosnja goriva, on vec odavno postoji samo sto se deklarativno ne spominju. Tokom "istorije" par puta je menjan ali postoji i kao takav je prihvacen od strane svih (ili vecina) proizvodjaca. Bar kada su u pitanju oni proizvodjzci koji nastupaju na zajednickom trzistu.\nNista se tu u stvari ne moze uciniti. Novinari su samo nepotrebno digli graju oko necega sto u stvari realno i ne moze da se uradi.\n[Ovu poruku je menjao Zarko Silic dana 31.08.2014. u 10:11 GMT+1]\nRe: Propast auto industrije... revisited :) 01.09.2014. u 15:12 - pre 71 meseci\nMA sta su to "realni" uslovi..da se vozi auto od 150 ks sa 1200 obrtaja, da bi se pricalo kako malo trosi, a kada se istera svih 150ks, doticni konjici TRAZE da locu gorivo.\nPride sto je 2,0TDI CR novotarija za VW, pa sa potrosnjom ne mogu ni da pridju HDI..ili kojom god..\nUostalom..[propast poprima ocekivane razmere, stednje i prestednje u proizvodnji su sve gore i gore.\nMislim, kocnice, na "premijum" automobilima, i to im se "potkrala" greskica u konstukciji pa malo motorskog ulja zavrljalo u vakuum sistem..\nZnajuci kakve su skrtice, verovatno dogradjuju plasticnu(od kvalitetne kineske plastike, ne one nekvalitetne ) koficu kao taloznik, za sakupljanje ulja\nPa na redovnom servisu, i zamena kofice..ko ne zameni koficu, ne vazi mu garancija...\nA gde su oni silni termalni managmenti, pa sve stegnuto..kad ono..curka ulje u vakuum sistem???\nKako im se ne potkrade minus 10k€ u ceni..\nRe: Propast auto industrije... revisited :) 01.09.2014. u 20:33 - pre 71 meseci\nEvo spremnog auta za serijsku proizvodnju!\nRegistrovani: 7 ( sonus70, dragancesu, gogi100, Zlatni_bg, dlalic, Nemanja, cimer )


Istorijski let: Indijska avio-kompanija prekinula višedecenijsku praksu - Neverovatna Indija\nNaslovna Život Istorijski let: Indijska avio-kompanija prekinula višedecenijsku praksu\nIstorijski let: Indijska avio-kompanija prekinula višedecenijsku praksu\nAvion boing kompanije Er Indija sleteo je u Tel Aviv, nakon što je iz Nju Delhija na putu za Izrael prvi put preleteo kroz vazdušni prostor iz Saudijske Arabije.\n„To je istorijski trenutak. Ovo je prvi put da postoji zvanična veza između države Izrael i Saudijske Arabije“, izjavio je izraelski ministar transporta Jisrael Kac na međunarodnom aerodromu Ben Gurion kraj Tel Aviva nakon sletanja aviona.\nIzraelsko Ministarstvo spoljnih poslova je saopštilo da novu rutu smatra važnom.\nIzraelska avio-kompanija El AL leti četiri puta nedeljno u Mumbaji, a let traje sedam sati jer avioni lete ka jugu prema Etiopiji i onda na istok ka Indiji da izbegnu saudijski vazdušni prostor.\nEL Al je zatražio od UN da se taj let preusmeri i da ta kompanija takođe leti kroz saudijski vazdušni prostor, jer Izrael smatra današnji prelet indijskog aviona znakom poboljšanja odnosa sa kraljevinom.\nNjime je okončana decenijska saudijska zabrana upotrebe njenog vazdušnog prostora za komercijalne letove u Izrael i iz Izraela.\nPrethodni tekstIzlivi besa i šou najmlađeg sina kanadskog premijera tokom posete Indiji (foto, video)\nSledeći tekstRast BDP od 6.9 % u poslednjem tromesečju 2017. najveći na godišnjem nivou


Mastercard Index otkriva koje zemlje napreduju u osnaživanju žena preduzetnica | Sutra.ba Website preview\n07.03.18 u 10:25\nŽENE PREUZIMAJU KONTROLU\nPoziv na akciju: vrijeme je da se okončaju rodne predrasude prema preduzetnicama širom svijeta.\nPreduzetnice imaju veće šanse za uspjeh na razvijenim tržištima, pokazuju rezultati drugog istraživanja Mastercard Indeks ženskog preduzetništva (MIWE). Kada se uporede sa vlasnicama firmi sa tržišta u razvoju, vlasnice firmi sa razvijenih tržišta na raspolaganju imaju više resursa i prilika, uključujući i pristup kapitalu, finansijskim uslugama i programima za obrazovanje.\nKada se posmatraju opšti rezultati, Indeks ukazuje da žene koje razmišljaju o pokretanju biznisa i one koje već imaju svoje firme postižu uspjehe uprkos rodno-kulturološkim predrasudama koje predstavljaju značajne prepreke za unaprjeđenje poslovanja.\nIndeks prati napredak i dostignuća preduzetnica i vlasnica firmi na 57 tržišta koja se prostiru na pet geografskih regija –pacifički obruč, Evropu, Latinsku Ameriku, Bliski Istok sa Afrikom i Sjevernu Ameriku.\nMastercard Indeks ženskog preduzetništva – Top 10 tržišta sa najpodsticajnijim uslovima za uspjeh preduzetnica\n1. Novi Zeland – 74,2\n2. Švedska – 71,3\n4. Sjedinjene Američke Države – 70,8\n6. Portugalija – 69,1\n7. Australija – 68,9\n8. Belgija – 68,7\n9. Filipini – 68,0\n10. Ujedinjeno Kraljevstvo – 67,9\nIndeks ukazuje da ni razvijena tržišta sa boljim podsticajnim uslovima nisu imuna na kulturološke predrasude prema preduzetnicama. Na Novom Zelandu rezultati su pokazali da je društvo manje naklonjeno ženama preduzetnicama. Uprkos ovakvim okolnostima, preduzetnice sa Novog Zelanda su prevazišle prepreke i po drugu godinu zaredom, plasirale se na prvo mjesto liste.\nIndeks također ukazuje da prilike za razvoj preduzetništva ne zavise isključivo od stepena ekonomske razvijenosti tržišta. Tržišta u razvoju, kao što su Gana (46,4%) – uz Malavi i Nigeriju, jedno od tri nova tržišta koja su uključena u istraživanje– Uganda (33,8 %) i Vijetnam (31,3 %) imaju viši procenat ženske vlasničke strukture u biznisu u poređenju sa razvijenijim tržištima. Žene se na ovim tržištima postaju preduzetnice iz potrebe, podstaknute porivom za preživljavanje uprkos manjku finansijskog kapitala i pristupa podsticajnim sredstvima.\nUdio žena u ukupnom vlasništvu firmi – top 10 tržišta\n1. Gana – 46,4%\n2. Rusija – 34,6%\n4. Novi Zeland – 33,0%\n5. Australija – 32,1%\n6. Vijetnam – 31,3%\n7. Poljska – 30,3%\n8. Španija – 29,4%\n9. Rumunija -28,9%\n10. Portugalija – 28,7%\n„Uoči međunarodnog Dana žena, nadamo se da će naše istraživanje poslužiti kao pravovremeni podsjetnik vladama i nadležnim organizacijama da pojačaju podršku ženama koje razmišljaju o pokretanju biznisa i onima koje već imaju svoje firme u svim sektorima, kroz veći stepen finansijske inkluzije i pružanje boljeg pristupa obrazovanju”, rekla je Jelena Ristić, direktor za tržišta Srbije, Crne Gore i Bosne i Hercegovine u kompaniji Mastercard.\n• Na čemu se zasniva uspješno poslovanje? Na moćnoj kombinaciji pristupa finansijskim uslugama i proizvodima; lakoći poslovanja; velikoj podršci malim i srednjim preduzećima i kvalitetnoj upravi, kao što je slučaj na Novom Zelandu (74,2 poena – 1. mjesto), u Švedskoj (71,3 – 2. mjesto), Kanadi (70,9 – 3. mjesto), Sjedinjenim Američkim Državama (70,8 – 4. mjesto) i Singapuru (69,2 – 5. mjesto), koji su zauzeli prvih pet 5 mjesta u Indeksu.\n• Preduzetništvo se smatra prilikom za uspjeh žena, što je slučaj na Filipinima (68,0 – 9. mjesto), u Bocvani (66,5 – 14. mjesto), Tajlandu (65,8 – 15. mjesto), Poljskoj (65,4 – 19. mjesto) i Kostariki (65,0 – 20. mjesto). Iako uslovi za podršku preduzetnicima na ovim tržištima nisu najpovoljniji, na njima postoji veliki broj žena poslovnih lidera, profesionalaca i tehničkih radnika, preduzetničko okruženje je podsticajno, a status uspješnih preduzetnika uživa veliko poštovanje u društvu.\n• Koreja (rast sa 53,2 na 57,2 poena – 44. mjesto) zabilježila je najveći napredak, zahvaljujući sve većem broju preduzetničkih aktivnosti. Napredak korejskog ženskog poslovnog okruženja dijelom su uzrokovale pozitivne predstave o uspješnim ženama rukovodiocima i uspostavljanju operativne grupe za rodnu jednakost.\n• Napredak preduzetnica koče jedna ili više prepreka na gotovo svih 57 tržišta iz studije. Ove prepreke su u najvećoj mjeri uzrokovane rodnim predrasudama, koje doprinose lošijem društvenom i kulturnom prihvatanju ženskog preduzetništva, nedostatku samopouzdanja i pristupa finansijskim fondovima ili preduzetničkom kapitalu.\n• Zapravo, nedostatak samopouzdanja je posebno značajan faktor u sprječavanju žena u pokretanju sopstvenog biznisa. Na tržištima kao što su Belgija, (25,5% - 22. mjesto), Njemačka (25,3 – 24. mjesto), kao i Ujedinjeno Kraljevstvo (25,0 – 27. mjesto), procenat ženskog vlasništva firmi na tržištu je niži od očekivanog, uprkos postojanju efikasnog regulatornog sistema i jednostavnog pristupa resursima.\n• Međutim, želja uvijek pronađe put. Na tržištima kao što su Indonezija (62,4 – 30. mjesto), Gana (61,5 – 33. mjesto), Brazil (61,1 – 35. mjesto), Meksiko (60,2 – 38. mjesto), Uganda (57,6 – 43. mjesto) i Nigerija (56,4 – 45. mjesto), preduzetništvom se podjednako bave i muškarci i žene. U takvim firmama preovlađuje samo-zapošljavanje, one češće posluju u neformalnom sektoru, nisu tehnološki napredne i obično imaju mali obim poslovanja.\n• Iako su tržišta Bliskog Istoka i Afrike, kao što su Ujedinjeni Arapski Emirati (49,5 – 49. mjesto), Tunis (45,2 – 51. mjesto) i Saudijska Arabija (39,3 – 54. mjesto), zauzela najniže mjesto u Indeksu, ona sa 37% bilježe i najveći stepen očekivanog rasta. Više od polovine preduzetnica u Ujedinjenim Arapskim Emiratima i Tunisu vjeruje da će zaposliti 6 ili više radnika u narednih 5 godina. Žene u Saudijskoj Arabiji imaju veće ambicije za širenje poslovanja od muškaraca.


Heroji u bijelom konačno dobili jednokratnu naknadu\nOsam mjeseci Draško Stanivuković je izbjegavao isplatiti naknadu za hrabrost i trud neospornih banjalučkih junaka za vrijeme najveće svjetske zdravstvene krize, naših ljekara, medicinskog i tehničkog osoblja. Zahvaljujući upornosti skupštinske većine u gradu Banjaluka i Vladi Đajiću borba je bila uspješna.\nGradonačelnik i gradska administracija bojkotovali su isplatu podrške zdravstvenim radnicima samo zato što je to bio amandman skupštinske većine. Smatrali su da odluke nisu zakonski uređene pa su tražili i ocjenu njihove ustavnosti i zakonitosti. Međutim, Ustavni sud Republike Srpske je potvrdio da su zdravstveni radnici zaslužili ovakvu naknadu, te odbacio Stanivukovićev prijedlog za ocjenjivanje ustavnosti i zakonitosti odluke gradske Skupštine o usvajanju budžeta za 2021. godinu u dijelu koji se odnosi na budžetske izdatke po korisnicima – jednokratna novčana pomoć zaposlenima u zdravstvu na području grada. Gradonačelnik Banjaluke Draško Stanivuković smatrao je i da amandmani skupštinske većine od Banjaluke prave disfunkcionalan grad.\nGeneralni direktor Univerzitetskog kliničkog centra (UKC) Vlado Đajić je neko ko se najviše borio da naknada medicinskim radnicima bude što prije isplaćena. Ne može se zaboraviti ni činjenica, iako sredstava u gradskom budžetu ima više nego ikada do sada, da je gradonačelnik osam mjeseci odgađao novčanu isplatu za medicinare.\n,,Naša borba u interesu građana bila je dugotrajna, ali odlučna, a što je najbitnije, nije bila uzaludna. Ovom pobjedom vratili smo dignitet Skupštini grada Banjaluka, odbornicima i građanima. Stanivuković je ovim dobio poruku da se zakona mora pridržavati, a skupštinska većina koja zastupa volju i interese građana Banjaluke poštovati’’, naveo je Đajić.\nPodsjetimo, odlukom Vlade Republike Srpske svim zdravstvenim radnicima i prošle godine je isplaćena jednokratna pomoć u iznosu od 1.000 KM.


“Kreni -promeni” večeras na protestu u Beogradu traži moratorijum na iskopavanje litijuma, SEOS poručuje: “Moratorijum nas ne interesuje” - KruševacGrad\nOrganizacija “Kreni-promeni” večeras u 19 sati ispred Predsedništva Republike organizuje protest pod sloganom „Srbija nije na prodaju“. Na protestu će Vladi Srbije biti iznet zahtev da ukine prostorni plan za Jadar i da Skupština donese zabranu iskopavanja litijuma i bora na minimum 20 godina.Savez ekoloških organizacija Srbije se tim povodom obratio javnosti saopštenjem u kome predviđa da će večerašnji protest “vlast iskoristiti da marginalizuje dosadašnju borbu naroda na blokadama”\n“Kreni-promeni” smatra da bi moratorijumom sprečili otvaranje rudnika ne samo u Jadru, već u čitavoj Srbiji.\n–Ljudi nas često pitaju zašto na 20 godina? To je minimum koji nam se strateški čini da možemo da dobijemo u ovom trenutku. Hteli smo da koristimo pravne mehanizme – objašnjavaju u ovoj organizaciji u najavi svog protesta pred Predsedništvom Srbije.\nSavez ekoloških organizacija Srbije, međutim, u saopštenju koje je izdao pred večerašnji protest podseća da je ovaj savez 16. decembra podneo zahtev Vladi da ukine uredbu kojom je omogućen PPPPN za projekat Jadar, te da se do sada sve svodi samo na obećanja Vlade da će to i učiniti. SEOS upozorava i da se poslednjih dana “nameće ideja o uvođenju moratorijuma na iskopavanje litijuma i bora”, da se sa dužinom moratorijuma spekuliše, te predviđa da će vlast iskoristiti večerašnji protest “da marginalizuje dosadašnju borbu naroda na blokadama”, tako što će se na protestu, pojaviti zahtev za uvođenje moratorijuma od 20 godina, a da će vlast prihvatiti moratorijum od godinu dana.\n–To je jasno i iz jučerašnjeg saopštenja kompanije Rio Sava koja je najavila pomeranje početka rada planiranog rudnika sa 2026. na 2027. godinu. Sad smo shvatili i predsednikovu izjavu da će nam svi zahtevi biti ispunjeni, pa čak i više od toga. Sad razumemo šta je to više od toga i kažemo da nas to ne zanima. Naš stav je jasan: izlazimo na blokade do ispunjenja zahteva – navodi se u saopštenju SEOS-a koji na kraju poručuje: “Nećemo rudnike, nikakvi moratorijumi nas ne interesuju”.\n30.01.2022 0 546\n23. maja 2022., 14:35


Auto osiguranje - Uz alko-test i test na marihuanu\nUz alko-test i test na marihuanu\nUskoro će vozače širom sveta saobraćajna policija testirati aparatom koji, osim nivoa alkohola, detektuje da li osoba za volanom vozi pod uticajem marihuane.\nU 33 države SAD dozvoljena je upotreba marihuane u medicinske svrhe, a u gotovo desetak i rekreaciona konzumacija, prenosi RTS. Međutim, vožnja pod uticajem kanabisa je zabranjena.\nMarihuana ostaje u vašem sistemu, u krvi, mokraći, sekretu, danima ako ne i sedmicama. Nema načina da pozitivan test povežete s vremenom upotrebe. Ako ste uzeli marihuanu juče, ili pre dve sedmice, rezultat će biti skoro isti.\n"Dah je potpuno drugačiji. THC, odnosno tetrahidrokanabinol, psihoaktivna supstanca iz kanabisa, u dahu traje samo dva do tri sata, koliko i vrhunac njenog dejstva", objašnjava Majk Lin, izvršni direktor laboratorije Haund.\nU izradi ovog aparata upotrebljena je nanotehnologija. Sićušne cevi ugljenika, tanje od ljudske dlake, koje deluju kao senzori, ugrađene su u aparat.\nU komercijalnu upotrebu novi aparat trebalo bi da uđe 2020. godine. Na ovaj način i poslodavci će moći da provere da li njihovi zaposleni na posao dolaze pod dejstvom ove najčešće korišćena droge u svetu.


pink.rs | SVE OČI BILE SU UPRTE U NJU NA OVOGODIŠNJOJ MET GALI! Naomi Kembel ostavila sve bez daha, niko nije mogao da sakrije divljenje kad se pojavila na crvenom tepihu! (FOTO)\nSVE OČI BILE SU UPRTE U NJU NA OVOGODIŠNJOJ MET GALI! Naomi Kembel ostavila sve bez daha, niko nije mogao da sakrije divljenje kad se pojavila na crvenom tepihu! (FOTO)\nLepša nego ikad!\nOna zablista gde god se pojavi, pa je bilo za očekivati da će se i na crvenom tepihu ovogodišnje Met Gale pojaviti savršenija nego ikada, u čemu je i uspela. Po ko zna koji put. Slavni bivši supermodel Naomi Kembel (48) i ovaj put je pokazala da joj nema ravne.\nNaomi je na čuvenim stepenicama njujorškog Metropoliten muzeja pozirala nekoliko minuta pre nego što je ušla na prestižni događaj.\nJedna od najdugovečnijih manekenskih zvezda je ponela Pier Paolo Picciolijevu kreaciju za "Valentino" u boji koja je odlično pristajala njenom tenu, ogrtač ukrašen perjem i sandale, a sve je upotpunila skupocenim nakitom i čipkastim čarapama.\nBrushalter nije imala, pa je dekolte do pupka posebno isticao njene prirodne grudi, a šminka je takođe bila usklađena - u nežno roze tonovima.\nMalo ko je uspeo da sakrije divljenje prema ovoj ženi koja - u čemu god da se pojavi - nema joj ravne, pa čak i na izmaku pete decenije života. I možda jeste davno sišla sa modnih pista, ali i te kako ume i dalje da ih osvaja.\nDomaćini ovogodišnje Met Gale bili su Lejdi Gaga, Heri Stajls, Serena Vilijams, kreator Alesandro Mišel, kao i urednica američkog "Voga" Ana Vintur.


Onlajn nastava dovela je do “generacijske katastrofe” - OGLASNA TABLA - INFO\n8 априла, 2021 046\nNastava na daljinu postala je, preko noći, jedini način obrazovanja za mnoge đake u Srbiji, a potpuna normalizacija nastave još se ne nazire.\nNa pitanje možemo li da očekujemo da se škole više ne vrate na stari sistem i da se nakon pandemije uspostavi nova, modernija nastava na onlajn platformi, iz Unije sindikata škola za MONDO kažu da to nikako ne bi bilo dobro rešenje za obrazovni sistem u Srbiji.\nNacrtom strategije je predviđeno uspostavljanje državne onlajn osnovne škole i gimnazije. Ove aktivnosti definišu se kao “poseban cilj“, u delu koji se tiče razvoja digitalnog obrazovanja na preduniverzitetskom nivou. Navodi se da fokus treba da bude na unapređivanju digitalnih kapaciteta i veština učenika i zaposlenih u školama.\nSve to je izazvalo pitanje da li je ovaj oblik nastave strateško opredeljenje države i šta će biti sa klasičnom nastavom u budućnosti. Snežana Romandić, predsednica Unije sindikata škola Beograda kaže za MONDO da onlajn nastava samo daje podršku đaku, ali nikako nije nastava, dodaje ona.\n“Mogu da konstatujem da neće biti dobro ako se onlajn nastava zadrži. Deca i obrazovanje mnogo trpe. Tu je i nedostatak socijalizacije kod dece, koji je jako primetan po njihovoj povučenosti, anksioznosti, nedostatku takmičarskog duha koji je uvek bio svojstven deci. To je mentalna posledica svega što se dešava”, kaže Snežana Romanić.\nOna kaže da, iako đaci od prvog do četvrtog nisu prelazili na onlajn, išli su u školu u smenama i grupama i oni su opismenjeni, ipak to nije isti kvalitet znanja kao kod normalne nastave. Nema više odgovaranja, rade se testovi i kada je isključivo to način provere znanja, to ne može da bude validno, dodaje ona.\n“Kada detetu peti razred pošaljete tekst koji treba da pročita, a on vas ne čuje, ne vidi, ne poredi se sa drugom decom, nema usmeni odgovora pred grupom i mnogo ga je teže “naterati” da uradi zadatak”, kaže Snežana Romandić.\n“Niko ne može da zna kakvo će biti stanje pandemije i moramo da budemo spremni. Sve što je stavljeno u strategiju ima za cilj da se obezbedi sistem koji je održiv i koji u bilo kom trenutku može da obezbedi da nastava nesmetano ide dalje bez obzira na okolnosti”, rekla je Viček.\nPredsednik Nacionalnog prosvetnog saveta (NPS) Radivoje Stojković rekao je da onlajn nastava ima opravdanja da se organizuje samo u izuzetnim slučajevima, poput epidemije virusa korona, ali i da osnivanje državne onlajn škole ne treba da ostane u strategiji.\nU izveštaju koji je objavio UNESKO stoji da je “broj dece sa teškoćama u čitanju veći za 100 miliona, i dostigao je 584 miliona prošle godine, što je povećanje od više od 20 odsto koje je poništilo napredak ostvaren tokom poslednje dve decenije“, što je, kako se navodi “generacijska katastrofa“.\nTaj ključni indikator svake godine meri sposobnost čitanja dece u drugom i trećem razredu osnovne škole, što su osnovna znanja koja ako nisu solidna mogu dugoročno da koče obrazovanje učenika. Unesko strahuje da će uslediti decenija poremećaja zbog korona krize i poziva da se preduzmu vanredni napori kao što je uvođenje kurseva i strategija za nadoknađivanje ovog zaostatka.\nUhapšen Ariljac zbog nedozvoljene proizvodnje i prodaje marihuane


Proverite vazduh - Men`s Health\n“Zimi, pogotovo ukoliko vam je grejanje upaljeno na najjače, podložniji smo zdravstvenim problemima poput začepljenja nosa, koji mogu da ometaju san”, kaže dr Zakari Soler, asistent profesora otorinolaringologije na medicinskom fakultetu Univerziteta u Južnoj Kalorini. Kupite aparat za ovlažavanje vazduha, ili stavite posudu sa vodom ili mokar peškir na radijator.\n“Suv vazduh uzrokuje da membrane unutar vašeg nosa otiču, što može smanjiti veličinu nosnog otvora i uzrokovati začepljenje”, kaže dr Soler. I vaši krvni sudovi postaju ranjiviji. “Nešto jednostavno, poput duvanja ili previše grubog brisanja nosa može da izazove krvarenje”, kaže on.\nVirus gripa može da se “preveze” na mikroskopskim kapljicama koje osoba koja kija ili kašlje širi oko sebe. Vaša odbrana: povećajte vlažnost vazduha i te kapljice će postati isuviše velike da bi se rasplinule u vazduhu. Optimalni nivo je između 50 i 60 odsto, otkrila je studija Univerziteta u Virdžiniji.\nViše vlage, manje streptokoka. Istraživači sa Univerziteta Nevada otkrili su da ova super bakterija može da se zadrži na plastici ili vinilu jedan dan duže ako je vlažnost vazduha 16 odsto umesto od 45 do 55 odsto.\nVeća vlažnost vazduha pomaže u prevenciji suve, osetljive kože zimi, tvrdi dr Piter Elis, profesor dermatologije na Univerzitetu Kalifornija u San Francisku. Ali na preterujte – vlažnost vazduha od preko 60 odsto će podstaći stvaranje buđi.\nTags: bakterije, grip, zdravlje\nPrevious Batlerovi saveti\nNext Istina o metabolizmu\nNajuzbudljiviji trileri svih vremena


Brguljan: Privilegija i čast biti najbolji sportista svoje države - Vaterpolo i plivački Savez Crne Gore\nBrguljan: Privilegija i čast biti najbolji sportista svoje države\nOn je u tradicionalnom izboru Crnogorskog olimpijskog komiteta (COK) proglašen za najbolje sportistu Crne Gore u 2020. godini. Brguljan je u godini sa crnogorskom vaterpolo reprezentacijom osvojio bronzanu medalju na Evropskom prvenstvu u Budimpešti.\n"Čast mi je što sam izabran za najboljeg sportistu svoje države. Svim sportistima poželio bih što više uspjeha i da ostvare svoje ciljeve. Rukometašicama da se kvalfikuju na Olimpijske igre i nadam se da ćemo mi biti druga nacionalna selekcija koja će igrati u Tokiju”, kazao je Brguljan.\nBrguljan, se u ime saigrača, zahvalio na priznanju i organizaciji manifestacije u teškoj epidemiološkoj situaciji.\nNagradu mu je danas u prostorijama COK-a, uručio predsjednik Dušan Simonović.\nOn je istakao da je za sportistu godine bilo nepodijeljeno mišljenje i da je ogromna većina Saveza, kompletan Upravni odbor dao podršku proslavljenom vaterpolisti Drašku Brguljanu.\n“Sjajni Draško, koji na lijep način privodi kraju sportsku karijeru, u 36. godini, zavrijedio je priznanje. Pričali smo i ubjeđivali smo ga da nastavi još da igra i sigurno će nastaviti. Završio je sve što je trebalo u karijeri, siguran sam da ćemo ići na OI, a nakon toga volio bih da igra i da uživa u onome što radi najljepše na svijetu”, kazao je Simonović.\nPodsjećamo, najbolji mladi sportisti su zlatni sa Evropskog bokserskog prvenstva za mlade u Budvi, Petar Liješević i Bojana Gojković, koja je treći put dobila to priznanje. Najbolje nacionalne selekcije su vaterpolo i ženska rukometna reprezentacija.


„Prointer“ će dobijati novac i od vlasnika trotineta\n“Stanica je dužna do 20. u tekućem mjesecu za prethodni mjesec uplatiti stručnoj instituciji za tehničke preglede pripadajući dio sredstava”, navodi se u pravilniku.\nTakođe on prilaže i dokaz o uplati ali i original dokumentaciju proizvođača trotineta.\n“Kontrolor na stanici, na osnovu priložene dokumentacije i vizuelnog pregleda utvrđuje njegove tehničke karakteristike, popunjava, potpisuje i ovjerava identifikacioni list”, piše u pravilniku.\nNEWER POSTTragedija u Neumu: U moru se utopila žena iz Sarajeva\nOLDER POSTRaspada li se skupštinska većina u Gacku!?


Hitno! Posao: Hotel Austrija — Samo aktualni poslovi — Jooble™\nposao hotel Austrija\nKozmetičar/maser (m/ž) - Austrija\n...Potreban kozmetičar/maser za rad u visoko kategoriziranim hotelima u Austriji tijekom ljetne sezone. Početak rada je lipanj 2020. godine. NUDIMO: - mjesečnu plaću od 1400 do 1500 eura netto - besplatan smještaj u jednokrevetnim sobama u hotelu u kojem se...\n...radno vrijeme O poslodavcu:Obiteljsko imanje u Kirchdorfu u Tirolu Ekološka farma Austrijska familija koja također posjeduje hotel Kontakt telefon: (***) ***-**** Opis radnog mjesta:Pomoć u štali kod krava i konja, čišćenje...


”Konvoj slobode” i pored zabrane krenuo ka Briselu\nTanjug 11. februara 2022. 14:32\nBRISEL, 11. februara ( Tanjug) – I pored zvanične zabrane održavanja ”Konvoja slobode” na teritoriji Brisela, nekoliko stotina vozila krenuo je jutros iz Bretanje u Francuskoj put Pariza u nameri da 14. februara stignu u sedište EU institucija i blokiraju ga u znak protesta protiv mera uvednih zbog korona virusa.\nPo ugledu na pokret kandskih kamiondžija, demonstranti u EU nameravaju da kamionima, kamperima i automobilima blokiraju prvo Pariz, a zatim i Brisel, i tako iskažu svoje nezadovoljstvo obaveznom vakcinacijom i drugim epidemiloškim merama, ali i cenom goriva u Evropi.\nNakon slika blokada iz Kande, vlasti Pariza i Brisela su juče obajvile zabranu ovakvih skupova i poručile demonstrantima da ”mogu da protestuju, ali bez blokiranja saobraćaja”.\nBelgjska policija je rasporednjena na granici prema Francuskoj kako bi predupredila ulazak konvoja, a vlasti napominju da zbog nepostojanja organizacije protesta, aktivnosti i rute demonstranata prati preko društvenih mreža.\nProtestanti, sa svoje strane, najavljuju da ih zabrana neće omesti u nameri da ”preplave Brisel sa više lokacija”.\nGradonačelnik Brisela Filip Kloz kaže da belgijska prestonica ne može biti talac demonstranata i upozorava na čvrstu reakciju policije i vlasti u samom gradu, ali i u celom regionu Brisela.\n„Mogu da dođu i demonstriraju, ali ne vozilima i ne kamionima. Nećemo tolerisati to što on blokira ceo glavni grad“, kaže Kloz.


Reč je o bivšem komandantnu specijalne jedinice "Vukovi sa Drine" te je deo BIH javnosti osudio Đokovića.\nPotom se oglasila poznata srpska atletičarka i evropska šampiona iz 1990. u trci na 1.500 metara Snežana Pajkić, supruga Milana Jolovića. Ona je poručila da prijateljstvo sa najboljim teniserom sveta datira od prošle godine kada su se upoznali u Visokom.\n- Mogu reći da je neko s namerom zloupotrebio naše druženje sa Novakom Đokovićem. To je priča iz sportskog sveta. Novak i ja smo se prošle godine sreli u piramidama u Visokom. Za vikend je došao je svadbu kod prijatelja i normalno je da je svratio kod nas na piće, da nas vidi, popriča sa nama. Ja sam ponosna što sam supruga Milana Jolovića i isto tako sam ponosna na prijateljstvo sa Novakom Đokovićem. Počastvovana sam i zbog njegove posete našem hotelu. Mi smo ljudi otvorenog srca, bili smo presrećni kada smo videli da nam je Novak Đoković došao u goste. Trebalo je videti naše radnike u hotelu i njihove osmehe kada su videli najboljeg tenisera na svetu, rekla je Snežana Pajkić Jolović za Kurir.\nAtletičarka se potom dotakla i reakcije javnosti u Bosni i Hercegovini da je Novak ovim želeo da isprovocira pojedince.\n- To što su neki to zloupotrebili radi lične promocije i sejanja mržnje među narodom koji govori istim jezikom, neka im služi na čast! Moj suprug je častan oficir koji se školovao za svoj poziv, na njegovoj biografiji nema nijedne mrlje. To što je neko izvukao i iskoristio mog supruga da sve pokaže u negativnom kontekstu, to je loša politička kampanja. Suludo je potencirati celu tu priču, zbog nas, a posebno zbog Novaka. Njemu nije potrebna ovakva vrsta reklame i hajke koja se vodi. Novak se druži sa raznim ljudima širom sveta. Da li sada treba istraživati svaki put o tim ličnostima kada se vidi sa njima. Pa, gde to vodi.


pink.rs | Dve nove književne nagrade Biblioteke Grada Beograda\nDve nove književne nagrade Biblioteke Grada Beograda\nIzvor: Tanjug, Foto: Wikipedia.org/Miomir Magdevski/Embedded Data Bot ||\nBiblioteka grada Beograda ustanovila je ove godine dve nove književne nagrade - “Beogradski pobednik“ i “Dušan Radović“ - a konkursi za oba priznanja su otvoreni i trajaće do 15. decembra, saopšteno je danas iz ove institucije.\nKako je najavljeno, nagrada “Beogradski pobednik” se dodeljuje jednom godišnje za najbolji roman napisan na srpskom jeziku (prvo izdanje) u prethodnoj godini i sastoji se od statue Beogradskog pobednika, diplome i novčanog iznosa.\nDobitnik nagrade može biti samo jedno lice - nagrada se ne može deliti između više lica i može se dobiti samo jednom.\nPredloge za dodelu Nagrade mogu da dostavljaju pisci i izdavači za sva dela koja su objavljena od 15. decembra 2020. godine do 15. decembra 2021. godine - predlozi se dostavljaju u pet primeraka na adresu BGB sa napomenom “Konkurs za dodelu Nagrade ''Beogradski pobednik'' “.\nOdluka o dobitniku biće saopštena 28. januara 2022. godine, na dan kada je 1846. godine u Beču prvi put izveden “Beogradski kadril” (kasnije poznat kao “Srpski kadril”) austrijskog kompozitora Johana Štrausa Mlađeg, koji je on komponovao po nalogu kneza Miloša Obrenovića.\nPriznanje “Dušan Radović” se dodeljuje jednom godišnje za književnost za decu i omladinu u okviru svih žanrova u prethodnoj godini.\nNagrada se sastoji od statuete Dušana Radovića, diplome i novčanog iznosa, a kao u slučaju “Beogradskog pobednika“, dobitnik može biti samo jedno lice.\nPredloge za dodelu Nagrade mogu da dostavljaju pisci i izdavači za sva dela za decu i omladinu napisana na srpskom jeziku (prvo izdanje), objavljena do 15. decembra 2021. godine - predlozi se dostavljaju u tri primerka na adresu BGB, sa napomenom “Konkurs za dodelu Nagrade ''Dušan Radović'' ”.\nOdluka o dobitniku ovog priznanja biće saopštena 6. februara 2022. godine, na dan kada je 1980. godine emitovana prva epizoda serije “Poletarac” na Televiziji Beograd, rađena prema tekstu Dušana Radovića, a u režiji Džona Bajforda.\nObe statuete u sklopu nagrada delo su akademskog vajara Zorana Kuzmanovića.\nONI SVAKODNEVNO RIZIKUJU SVOJE ŽIVOTE: Pripadnicima MUP-a uručene nagrade grada Beograda!\nOTKAZANA TRKA FORMULE 1 ZA VELIKU NAGRADU JAPANA: Složena situacija zbog pandemije korona virusa\n'BEZ ŽURBE, MOŽEŠ TI TO!' Počinje polaganje završnog testa za osnovce! Ovo je detaljan kalendar obaveza i sve novine - MATURANTI, SREĆNO!


2019 Juli | ENERGETIKArs.com\nNalazite se na Home » Archives for Juli 2019\n31 Jula, 2019 (0)\nLJUBLJANA – Regulisane cijene motornih goriva na slovenačkim pumpama od utorka su promenjene, pa je tako benzin pojeftinio, a dizel poskupio.\n29 Jula, 2019 (0)\nTOKIO – Cijene nafte opale su danas, nakon što su investitori razmotrili izvještaj o globalnom ekonomskom rastu i generalno pozitivnih poruka o dijalogu SAD i Irana tokom vikenda, što ukazuje na smirivanje tenzija na Bliskom istoku.\n23 Jula, 2019 (0)\nNJUJORK, Cijena nafte danas je u padu usljed smanjenja zabrinutosti da će povišene tenzije na Bliskom istoku dovesti do eskalacije što bi uticalo na isporuke nafte.\nPODGORICA, U Crnoj Gori od danas je poskupjelo gorivo, “eurosuper 98” i “eurosuper 95” za tri do četiri centa, dok je cijena “eurodizela” ostala nepromijenjena, saopšteno je iz crnogorskog Ministarstva ekonomije.\n11 Jula, 2019 (0)\n1 Jula, 2019 (0)\nUGLJEVIK, Ministar energetike i rudarstva Republike Srpske Petar Đokić smatra da je još rano govoriti o eventualnom poskupljenju struje, jer je prethodno neophodno analizirati sve parametre koji su u ovom času poznati ili se tek utvrđuju.\nProdužava se dogovor o smanjenju proizvodnje nafte\nMOSKVA, Sve ukazuje na to da su se OPEK i drugi proizvođači nafte saglasili da će do kraja ove godine produžiti dogovor o dnevnom smanjenju proizvodnje, pošto se i Iran pridružio Saudijskoj Arabiji, Iraku i Rusiji u dogovoru kojim ...


Predstavljene mere za podršku poljoprivredi | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Predstavljene mere za podršku poljoprivredi\nPredstavljene mere za podršku poljoprivredi\nVIDEO K9: Na području Grada najviše poljoprivrednih gazdinastava registrovano je u Novom Sadu, Kaću, Kovilju, Kisaču i Futogu. Kako bi i ove godine dali podršku poljoprivrednoj proizvodnji, Gradska uprava za privredu napravila je i ove godine Program podrške razvoju poljoprivrede za šta su, kako kažu, izdvojena značajna sredstva. Uskoro će biti raspisani i konkursti te će svi zainteresovani poljoprivrednici moći da se prijave.\nNa Sednici Skupštine Grada Novog Sada, održanoj prošle nedelje, usvojen je Program podrške razvoju poljoprivrede na teritoriji Grada Novog Sada, koji je danas i predstavljen.\nGrad Novi Sad, kako je rečeno, već drugu godinu za redom donosi ovakav program podrške poljoprivredi. Prethodne godine ostvaren je Akcioni plan podrške organskoj proizvodnji koji je proširen novim merama podrške. Program podrške poljoprivredi za 2016. godinu sastoji se od dve značajne mere u vrednosti od 10 miliona dinara.\n“Poljoprivredna proizvodnja na području Grada Novog Sada odvija se na površini od oko 45 hiljada hektara, što je skoro 60% ukupne površine Grada Novog Sada. To vam govori o tome da poljoprivreda treba da ima veći značaj i kada je u pitanju podrška Grada. Ja sam, na neki način, ponosan na to što, evo, drugu godinu zaredom imamo sredstva iz budžeta koja su upravo namenjena našim poljoprivrednim proizvođačima”, istakao je mr Goran Sečujski, član Gradskog veća za privredu.\nJedna od njih je mera kreditne podrške – sufinansiranje kamata za poljoprivredne kredite u iznosu 3.350.000 dinara i mera ruralnog razvoja za koju je opredeljeno 6.650.000 dinara. Gradska uprava za privredu finansira i investiciju koja se odnosi na osiguranje useva, plodova, višegodišnjih zasada, rasadnika i životinja u iznosu od 70% do 100% vrednosti polise osiguranja.\nZatim, reč je i o programima kontrolisane poljoprivredne proizvodnja koja obuhvata kontrolu primene zaštitnih preparata, kontrolu plodnosti zemljišta, korišćenje nove generacije đubriva, kontrolu pojave insekata i drugo kako bi ishrana biljaka bila uravnotežena. Za realizaciju ove mere predviđeno je 900.000 dinara.\nTu su i programi za Zaštitu oznake geografskog porekla, a Grad, kako je istaknuto, već ima svoja dva prepoznatljiva brenda i to Futoški sveži i kiseli kupus i Fruškogorski lipov med, kao jedini monoflorni med u Evropi. Za realizaciju ove mere predviđeno je 1.000.000 dinara.\nGrad će finansirati i investiciju koja se odnosi na osiguranje useva, plodova, višegodišnjih zasada, rasadnika i životinja kao i ivesticije koje se odnose na sadni i semenski materijal dozvoljen za upotrebu u organskoj proizvodnji i kontrolu i sertifikaciju. A ove godine podržani su i organske poljoprivredni proizvođači i putem subvencionisanja neophodne opreme u organskoj poljoprivrednoj proizvodnji. Za realizaciju ove mere predviđeno je 1.500.000 dinara.\nPrema rečima Sečujskog, održivi razvoj poljoprivrede i ruralnih područja zahteva da bude zasnovan na praćenju novih tehnologija, stručnom usavršavanju i edukaciji za šta su takođe izdvojena sredstva.\nNa konferenciji je bilo reči i o realizovanim merama za podršku poljoprivredi u 2015. godini, kao i o nedavno završenim edukativnim predavanjima namenjenim poljoprivrednim proizvođačima koja su realizovali profesori Poljoprivrednog fakulteta iz Novog Sada i saradnici Instituta za ekonomiku poljoprivrede iz Beograda.\n“Smatramo da je agroekonomija jako bitna za za sve proizvođače, kako bi oni mogli da podignu nivo svoje proizvodnje, kako bi mogli da plasiraju svoje proizvode i podignu produktivnost rada. E, upravo to je bio povod da mi njima damo određene informacije koje će njima koristiti upravo u ovu svrhu, kako da budu što konkurentniji na tržištu, kako da postignu veće cene, i tako dalje”, naveo je prof. dr Branislav Vlahović sa Poljoprivrednog fakulteta u Novom Sadu.\nOva besplatna predavanja održavana su od decembra prošle godine do januara tekuće. Serija ovih predavanja održana je u četiri mesne zajednice, u Futogu, Kisaču, Kaću i Sremskoj Kamenici, sa ukupno deset tema. Neophodnost osiguranja useva, značaj vođenja knjigovodstva na poljoprivrednim gazdinstvima, upotreba i primena informacionih tehnologija u poljoprivredi, edukacija iz oblasti marketinga, kako doći do sredstava za poljoprivrednu proizvodnju su samo neke od tema održanih predavanja.\nEdukativna predavanja je slušalo 130 poljoprivrednih proizvođača, a svima su bile uručene diplome – sertifikati o odslušanim predavanjima.\nPrethodni tekstDžez radionice na Akademiji umetnosti\nSledeći tekstDodela ribarskih područja na klimavim nogama


NA PUTINOVU KOMANDU: Evo kako izgleda lansiranje balističke rakete (VIDEO) | Novosti.RS\n17. 10. 2019. u 16:50\nU OKVIRU strateških vojnih vežbi „Grom-2019“ lansirane su balističke i krstareće rakete pod rukovodstvom ruskog predsednika Vladimira Putina, saopštilo je Ministarstvo odbrane Rusije.\nKako je saopšteno, tokom manevara održana je vežba kopnenih, morskih i vazduhoplovnih snaga i sredstava strateškog odvraćanja, a lansiranje raketa je kontrolisano iz Nacionalnog centra za upravljanje odbranom.\nPročitajte još: Putin započeo probu atomskog rata: U manevrima 12.000 vojnika, 213 raketnih rampi i oružje za koje NE POSTOJI ODBRANA\nPodmornice Severne i Pacifičke flote su iz akvatorije Barencovog i Ohotskog mora lansirale balističke rakete na poligone „Kura“, na Kamčatki, i „Čiža“, u Arhangelskoj oblasti.\nIstovremeno, brodovi Severne flote i Kaspijske flotile lansirali su visoko precizne krstareće rakete „Kalibar“ sa Barencovog i Kaspijskog mora, gađajući mete na obali.\nJedinice raketnog kompleksa „Jars“ lansirale su interkontinentalne balističke rakete sa državnog kosmodroma za testiranje „Pleseck“ na poligon „Kura“ na Kamčatki, dok su jedinice mobilnog raketnog sistema „Iskander“ lansirale krstareće rakete na poligone Južnog i Istočnog vojnog okruga, navodi se u saopštenju Ministarstva.\nU vojnim vežbama učestvovali su i avioni dugog dometa Tu-95MS, koji su izveli praktična lansiranja krstarećih raketa na kopnene ciljeve na poligonima „Pemboi“ u Komi i „Kura“ na Kamčatki. Televizija „Zvezda" objavila je video-snimak poletanja strateških bombardera Tu-95MS.\nIz Ministarstva su istakli da su svi zadaci obavljeni, kao i da su sve rakete potvrdile svoje karakteristike.\nU Rusiji se danas završavaju sveobuhvatne vojne vežbe strateških nuklearnih snaga „Grom-2019“. Prema najavama Ministarstva odbrane Rusije, u pitanju su isključivo vežbe odbrambenog karaktera i one nisu uperene ni protiv koga.\nMinistarstvo navodi da u vežbama učestvuje oko 12.000 vojnika, 213 raketnih lansera, 105 aviona, od čega pet strateških nosača raketa, 15 ratnih brodova, pet podmornica i 310 jedinica vojne i specijalne tehnike.\nBUGARSKI ministar odbrane i zamenik premijera Bugarske Krasimir Karakačanov izjavio je da je premijer Severne Makedonije Zoran Zaev Bugarin kome "sporo radi pamet", prenosi portal Pluinfo.


Kada je otkup automobila najbolje rešenje za vaš polovnjak? - Tech Lifestyle\nPočetna AUTOMOBILI Kada je otkup automobila najbolje rešenje za vaš polovnjak?\nVeć duži niz godina ste vlasnik svog automobila za koga ste vezani i na koga ste navikli.\nProšli ste na hiljade kilometara, po raznim putevimai krivinama, da vam je sama pomisao na prodavanje vašeg omiljenog prevoznog sredstva dugo bila na poslednjem mestu.\nSilan novac koji trošite na servis i popravke kada se zbroji na gomilu u poslednje vreme može da bude i veoma ozbiljna cifra.\nTaj iznos bi sigurno bio od velikog značaja pri kupovini novijeg automobila, tako da razmislite da li vam se isplati da svako malo ostavljate svoj polovnjak kod automehaničara.\nKoliko god da ste vezani za svoj automobil, morate da budete realni. Koliko je star vaš auto? Da li je prešao pozamašnu kilometražu?\nDa li možete da nabavite noviji model za relativno pristupačne pare i otkup automobila?\nVaš automobil vremenom gubi vrednost, i što duže budete odlagali prodaju vašeg polovnjaka, to će njegova cena biti manja.\nZato, ako ste u potrazi za boljim kolima, ne čekajte predugo.\nPosedujete automobil već nekoliko godina, ali ga veoma retko vozite. Na posao i u grad idete autobusom ili vas neko vozi.\nAuto stoji parkiran već duži vremenski period i slabo je korišćen.\nČak i kada mislite da su takva vozila bezvredna, nemojte da se zavaravate.\nMnogi se isključivo bave otkupom oštećenih vozila i zato ne oklevajte ako želite da zaradite novac na vašem oštećenom polovnjaku.\nČak i da je vaš polovni auto relativno novije proizvodnje i u jako dobrom stanju, vi prosto obožavate da menjate automobile.\nMnogi su pasionirani ljubitelji automobilizma i dobrih kola i zato ni ne čudi zašto je promena i kupovina omiljenih modela sve češća.\nDelovi za vaš auto su postali sve skuplji, a kvarovi sve češći i održavanje automobila je prilično nemoguća misija za vas.\nTeško vam je da novčano ispratite sve što vaš polovnjak iziskuje i zato je najidealnije rešenje da nabavite auto čiji servis i delovi neće biti toliko papreno skupi.\nOvo se pogotovo odnosi na one koji su doživeli neprijatnosti i saobraćajne nezgode tokom vožnje na putu, jer se auto nije ponašao kako je vozač očekivao.\nNekada se prosto dese neke neprijatne situacije koje nateraju čoveka da potraži bolje rešenje za svoju bezbednost na putu.\nMožda i najlepši razlog za prodaju vašeg polovnjaka jeste da se vaša porodica uvećala za jednog ili čak nekoliko članova.\nImate potrebu za većim prostorom, jer je u vašem sadašnjem polovnjaku postalo poprilično tesno.\nPrethodni tekstElegantan i robustan XPG SPECTRIX D50\nSledeći tekstNeverovatan uspeh HONDE


Radio Šumadinac > Forum > STRUČNI FORUMI > Poljoprivreda > Stocarstvo > Pticiji grip posast 21. veka\n13.03.2012 21:48 #1\nAvijarna influenca je visoko zarazno oboljenje domaće živine (pilići, ćurke, patke...) i svih vrsta kaveznih i drugih ptica. Bolest je infektivna, veoma brzo se širi, a procenat mortaliteta i morbiditeta živine je izuzetno visok. Avijarna influenca se ispoljava u respiratornoj, digestivnoj i/ili nervnoj formi.\nOvo oboljenje ranije poznato kao živinska kuga, pod nazivom grip živine, prouzrokuje bilo koji virus iz grupe A influenca virusa (AIV). Ovi virusi pripadaju familiji Ortomiksovirusa, koji su po izvesnim antigenim svojstvima srodni nekim sojevima virusa atipične kokošije kuge. Odgovorni su za nastajanje bolesti kod ptica, ljudi, svinja i konja.\nKaraktristike i otpornost virusa\nKarakteristika ovih virusa je da veoma brzo menjaju svoju strukturu a samim tim i patogenost, što otežava dijagnostifikovanje ove bolestiu laboratorijskim uslovima, a povećava rizik od pojave zaraze.\nVirusi avijarne influence su osetljivi na veći broj deterdženata i dezinfekcionih sredstava. Deterdženti (anjonski, katjonski i neutralni) i sredstva koja rastvaraju masti razaraju virusni omotač i znatno umanjuju njegovu infektivnost, a formalin, UV i gama zraci ga inaktivišu. Pri tom antigena struktura ostaje ista.\nSpoljašnja sredina ima uticaja na opstanak virusa van domaćina. Virusi koji uzrokuju influencu (A, B i C) gube svoju infektivnost na temperaturama višim od 50°C. Na temperaturi ispod 0°C ne mogu da prežive. U zaraženoj prostirci na temperaturi 4°C mogu opstati do 105 dana, a u fecesu prirodno inficiranih divljih pataka virus je infektivan 30 dana. U nehlorisanoj vodi na temperaturi 0°C virus ostaje aktivan 30 dana.\nVirus parazitira u pilećem mesu, ali se uništava odgovarajućom termičkom obradom.\nSlobodne (divlje) ptice predstavljaju najveći rezervoar virusa influence A u prirodi, gde se posebno ističu populacije ptica koje žive u vodenoj sredini (barske i morske ptice). Ptice širom naše planete su zaražene ovim virusom, ali od njega ne oboljevaju, već su samo prenosioci zaraze. Tokom migracije ptica dolazi do širenja ovog virusa u razne krajeve, koji mogu biti vrlo udaljeni od stalnih staništa ovih ptica.\nOsim divljih ptica, i čovek može da bude vektor prenošenja.\nNajčešći put infekcije je aerogeni ili peroralni, zatim preko fecesa zaraženih ptica, ređe direktno kontaminiranom vodom i hranom.\nInkubacioni period za različite subtipove virusa influence A kod živine iznosi od nekoliko časova do tri dana kod pojedinačnih ptica, a u jatu do 14 dana. Inkubacioni period zavisi od tipa virusa, doze virusa, načina infekcije, vrste živine i sposobnosti da se uoče početni klinički znaci.\nSmrtnost pre svega zavisi od virulentnosti virusa, vrste ptice, starosti, uslova držanja i ishrane. Visoko virulentni sojevi mogu da izazovu smrtnost i do 100%. Umereno patogeni sojevi izazivaju smrtnost od 10 do 20%. Sekundarne infekcije povećavaju procenat mortaliteta i otežavaju postavljanju dijagnoze.\n13.03.2012 21:49 #2\nOdg: Pticiji grip posast 21. veka\nInfluenca A ptica očituje se veoma različitim kliničkim znacima, a oni variraju u zavisnosti od patogenosti samog virusa, starosti i vrste ptice, prisustva drugih bolesti (konkurentnih infekcija), zoohigijenskih uslova, spoljašnje sredine i brojnih drugih činilaca.\nNajčšće se javljaju početni opšti simptomi u vidu depresije i smanjene aktivnosti živine paćeni inapetencom, nakostrešenošću perja, visokom febrom, dehidratacijom, smanjenjem broja jaja do potpunog prestanka nosivosti (kod nosilja). Izraženi su respiratorni simptomi u vidu kijanja, seroznog iscedka iz nosa, otežanog disanja, uz čujno krkljanje. Ovakvo stanje je uvek praćeno pojavom konjuktivitisa, uz obilno suzenje. Kasnije se serozni iscedak pretvara u mukozni, osuši i začepi nosne otvore, te je vidljivo disanje sa otvorenim kljunom. Ptice se sakupljaju oko ventilacionih otvora, javlja se glad za vazduhom do ugušenja. Edemi glave i lica, cijanoza kreste i podbradnjaka su prateća pojava. Dijareja se može pojaviti kod manjeg broja jedinki. Mogu se pojaviti i difuzne hemoralgije na nogama.\nTortikolis, pareze, paralize, ekscitacija, konvulzije i dezorjentisanost se javljaju kratko vreme pre uginuća. Česti su slučajevi kome. Do uginuća dolazi za 24-48 časova, a ponekad se uginuća prolongiraju i do 7 dana.\nSvaki od ovih znakova može se javiti u različitim kombinacijama i različitom stepenu ispoljenosti.\nBolest se ne leči\nU slučaju avijarne influence primenjuje se "stemping aut" metoda i neškodljivo uklanjanje leševa. O profilaksi se veoma mnogo govori i piše. Zaključak je da je osnova profilakse edukacija ljudi koji se bave živinarstvoma, upoznavanje sa osnovnim karakteristikama virusa i same bolesti. Stroge biozaštitne mere i poštovanje principa kojih se mora pridržavati tokom karantina živine preduslov su dobre profilakse.\nPrirodno stečeni imunitet kod jedinki koje prebole avijarnu influencu traje nekoliko godina. Imunitet stečen vakcinacijom traje samo godinu dana, ali samo na serotip od kojeg je vakcina napravljena.\nU cilju imunoprofilakse koristila se inaktivisana uljna vakcina. Na tržištu se danas nalazi vakcina koja sadrži soj H5N2 (meksički soj). Međutim, zbog visoke varijabilnosti ovog virusa vakcinacija ne daje odgovarajuću zaštitu. Jer, da bi bila efikasna, vakcina bi morala da se pravi od autogenog virusa. U Evropi je danas vakcinacija protiv avijarne influence zabranjena, dok je na drugim kontinentima zakonski dozvoljena, ali se izuzetno retko primenjuje.\nLečenje živine i pojedinačnih ptica se ne sprovodi. Jata u kojima je ustanovljena bolest uništavaju se, a objekti i oprema se detaljno dezinfikuju, uz propisan odmor objekta i sve mere koje se koriste u eradikaciji avijarne influence. Uništavanje jata treba sprovesti što pre i na što bezbedniji način po okolinu.\nZadnji Post: 05.12.2012, 18:34


Apartman Eva 3 - Pink apartmani Beograd\nPink Apartmani Beograd - Apartman Eva 3\nUlica: Trg Nikole Pašića\nCena 30€ 30€ 30€ 30€ 30€ Dogovor\nApartmani u srcu Beograda – Apartmani Terazije su veoma kvalitetni, novo opremljeni apartmani. Apartmani su svetli, izuzetno prijatnog ambijenta, gde komotno mogu boraviti do 2 osobe. Nalazi se u srcu Beograda na Trgu Nikole Pašića. Apartmani Terazije, površine 22m2, predstavljaju savršen zamenski hotelski smeštaj i još više od toga. Ima prostoriju u kojoj se nalazi udoban bračni ležaj, deo za sedenje i odvojeno kupatilo sa tuš kabinom. Osim toga dostupni su WiFi, LCD tv, KTV, klima, centralno grejanje, posteljina i peškiri. Sama lokacija apartmana je od važnog značaja, u blizini se nalazi Kalemegdan, Dunavski kej, Skadarlija, hram Svetog Save, Knez Mihajlova kao i mnogi muzeji i galerije koje se nalaze u blizini. Na raspolaganju je i javni parking na 100m od smestaja, a možete koristiti i javni parking (zona 1) kod narodne skupštine. Apartmani Terazije smešteni su na petom spratu stambene zgrade sa liftom, takođe na istom spratu nalazi se ukupno 6 apartmana, tako da su idealni i za smeštaj više osoba. Odlična lokacija, jeftini apartmani, kvalitetan smeštaj, sve su to odlike ovih apartmana, dođite i uverite se!


MATERIA CL | TOP TECH WOODWORKING\nMateria CL je serija raznovrsnih, kompaktnih obradnih centara sa 5 osa koji su dizajnirani\nkako bi zadovoljili raznovrsne potrebe za brzim mašinskim glodanjem\nnaprednih i složenih materijala i posebnih ili kompozitnih smola za kalupe,\nmašinsku obradu termički oblikovanih elemenata, trodimenzionanih predmeta\nneobičnog oblika i komponenata za aeronautički sektor, čamce i auto industriju.\nVisokoefikasna električna navojna vretena dostupna su u tri veličine (6.5 Kw, 11 Kw i 15 Kw), u zavisnosti od vrste obrade.\nU radnom delu može se instalirati prenosivi deo da bi se omogućila pendularna (klatnasta) obrada. Operater može da utovari ili istovari komad dok mašina nastavlja da radi. Bezbednost operatera garantuju elektronski senzori unutar mašine.\nPOTPUNA PRECIZNOST ZA MAŠINSKU OBRADU SVIH VRSTA MATERIJALA\nNapredni Materija CL gentry obradni centar je posebno koristan za glodanje i sečenje trodimenzionalnih elemenata u automobilskoj industriji, aeronautici i nautici.\nRaznovrsnost, preciznost i dinamičnost odlike su Materia serije.\nNumerička kontrola obradnih centara koji mogu da obrađuju plastiku\ni kompozitne materijala, garantujući preciznost i pouzdanost.\nPODEŠAVANJE MAŠINE ZA ZADOVOLJAVANJE RAZNOVRSNIH POTREBA\nMaterija CL se može podesiti sa četiri različita radna stola: sa otvorenom mrežom, mrežom od slojevite fenolne smole, aluminijumskom mrežom ili aluminijumskom mrežom sa „T“ otvorima dobijenih od čeličnih ploča.\nMaterij CL je dostupna sa dve različite vrste numeričke kontrole – Osai i Siemens – kako bi se odgovorilo na potrebe tržišta.


Nemačka očajnički traži vozače - Zbog nedostatka osoblja 20% kamiona stoji - Pluton Logistics\n20/06/2018 marko\tnedostatak vozača kamiona, plate vozača kamiona, posao vozača u Nemačkoj, posao vozači Nemačka, vozači kamiona, vozači kamiona posao\nJedna petina nemačkih kamiona je neiskorišćena. Jednostavno ne možemo dobiti više vozača – kaže Sebastian Lechner, član upravnog odbora Udruženja saveznih špeditera. Postoji mnogo razloga zbog nedostatka vozača u Nemačkoj – niske plate, stres i kratki rokovi.\nU Nemačkoj nedostaje oko 45.000 vozača kamiona i deficit raste. Prema lokalnim medijima, oko 30.000 vozača kamiona godišnje napušta svoje radno mesto. I demografija ne ide u prilog transportnoj industriji. Od 1,5 miliona vozača koji su imali vozačku dozvolu u 2016. godini, više od milion je starije od 45 godina. Nemački sindikati pale alarm:\n– U narednih 15 godina dve trećine vozača će se povući – kaže Markus Olligschlager iz udruženja DSLV.\nZauzvrat, samo dve hiljade ljudi godišnje se kvalifikuje za posao vozača.\nZašto nema interesovanja za vozačku profesiju?\nNedostatak osoblja u saobraćaju u Nemačkoj, kao i u drugim evropskim zemljama, rezultat je niske privlačnosti profesije. Ovo je, s druge strane, uzrokovano lošim imidžom vozača, visokim troškovima za kvalifikaciju, relativno niskim platama i troškovima vezanim za rad. Drugi obuhvataju konstantan stres, vremenski pritisak, odvajanje od porodice i pravne nesigurnosti (sve više restriktivni EU i nacionalni propisi).\nU Nemačkoj, pored nedostatka osoblja u transportnoj industriji, ukidanje obaveza služenja vojnog roka doprinelo je trenutnoj situaciji. Nemačka vojska je godišnje obučavala oko 15.000 vozača kamiona.\nNedostatak vodača će negativno uticati na ekonomiju\nNemačke transportne organizacije upozoravaju na dramatične posledice nedostatka osoblja u industriji.\n– Ukoliko nedostatak osoblja nastavi da se produbljuje i mladi ljudi ne mogu biti mobilisani za transport, očekuju se ozbiljni problemi snabdevanja – kaže Matijas Krage, šef DSLV sindikata.\nUsko grlo u nemačkoj logistici utiču na druge sektore privrede, tj. građevinsku industriju i FMCG (maloprodaja). Sve veći nedostatak osoblja u saobraćaju je razlog teške situacije u snabdevanju supermarketa i diskonta, kao i špediterskih kompanija, koje je sve teže mogu ispuniti rokove isporuke. Sa druge strane, kašnjenje u snabdevanju građevinskim materijalima doprinosi dužini radova na putevima i, kao rezultat toga, zagušenja u saobraćaju.\nVozači iz inostranstva i izbeglice nade za Nemačku?\nKao rešenje ponuđena je opcija zapošljavanja stranaca. U 2016. godini, udeo stranih kamiondžija zaposlenih u Nemačkoj dostigao je najviši nivo u istoriji – 15,5 posto, prema podacima Federalne agencije za zapošljavanje. Dolazili su uglavnom iz zemalja istočne EU.\nKontroverzna inicijativa sindikata transporta iz Schlesvig-Holstein-a (UVL) „Vožnja u vašoj novoj budućnosti“ može biti znak očajne industrije zbog nedostatka ljudi koji žele da rade iza volana. Zajedno sa nemačkim Crvenim krstom, UVL želi da olakšava migranima da naprave prvi korak ka karijeri vozača kamiona. 25 špeditera iz regiona pridružilo se inicijativi, a samo u nekoliko dana došlo je 90 izbeglica, još 50 se prijavilo na listu čekanja.\nTransport čeka povećanje plate\nPrema mišljenu Marcin Volak iz platforme za zapošljavanje TransJobs.eu, bez povećanja zarade vozača, povećanje broja uposlenih kamiona neće biti moguće.\nNa našoj platformi posmatramo šta se dešava na tržištu rada u transportnoj industriji. Ako zarada ne raste, onda nema razloga da računate na čuda. Bez porasta zarade, vozači neće doći, pogotovo s trenutnim rekordom niske nezaposlenosti. Naravno, na kraju, to će uticati na celokupnu ekonomiju, jer povećanje plata vozača stvaraće veće troškove prevoza.\n← Predrag Pešić, Operations Manager „Knauf Insulation“ – Građevinarstvo zahteva efikasnu logistiku\nOdobrеna srеdstva za novе projеktе u oblasti žеlеzničkog i vodnog saobraćaja →\n24/03/2020 Milica Milosavljevic


LISTERINE | Galen Pharm On-line\nHigijena usne duplje7 Loš zadah1 NEGA I ZAŠTITA7 Rastvori za ispiranje usta7\n566,28 RSD 643,50 RSD\n679,80 RSD 772,50 RSD\nLISTERINE FRESHBURST 250ML RASTVOR\nListerine Fresh Burst antibakterijska vodica za ispiranje ustaDelovanje:Sprečava i smanjuje pojavu plaka, glavnog uzroka oboljenja desni Uklanja bakterije između zuba Osvežava dahSastav: Kao aktivne komponente sadrži mentol, eukaliptol, metIl-salicilat i timol.Nač..\nLISTERINE GREEN TEA 500ML RASTVOR\nDelovanje:Listerine Green Tea tečnost za ispiranje usta predstavlja jedinstven proizvod iz Listerine linije proizvoda za oralnu higijenu. Njegova neverovatna formula na bazi zelenog čaja poseduje moć da ubije bakterije koje dovode do lošeg zadaha, naslaga i bolesti desni. Korišće..\n817,08 RSD 928,50 RSD\nLISTERINE TEETH DEFENCE 250ML RASTVOR\nListerine teeth defence tečnost za ispiranje usta - za zaštitu zuba i desni 250m Korišćenjem dva puta dnevno, Listerine za zaštitu zuba i desni sa dodatkom fluora, pruža stalnu zaštitu za zdravlje zuba i desni.Delovanje: Listerine za zaštitu zuba i desni klinički dokazano:Ojač..\n517,44 RSD 588,00 RSD\nLISTERINE TOTAL CARE 250ML RASTVOR\nKlinički je dokazano da svakodnevna upotreba tečnosti za ispiranje usta može da poboljša oralnu higijenu, a klinička istraživanja su pokazala da ispiranje od 30 sekundi sa Listerine tečnošću za ispiranje usta, u kombinaciji sa pranjem zuba četkicom u upotrebom konca, pomaže u kontroli zubnog pl..


Realizacija projekta „Sanacija i rehabilitacija seoskih ulica i sokaka 2020–2025” nastavljena je u Zvezdanu, a asfaltirane su dve ulice, kod škole. U ovoj prvoj fazi radova biće asfaltirano blizu 700 metara.\nU Zvezdanu kod Zaječara nastavljeno je asfaltiranje ulica. Radove je obišao gradonačelnik Zaječara Boško Ničić, a prema njegovim rečima, ovim se nastavlja realizacija projekta „Sanacija i rehabilitacija seoskih ulica i sokaka 2020–2025”.\n“Imamo oko 5 ekipa trenutno na terenu, na različitim lokacijama. U Zvezdanu nastavljamo sa asfaltiranjem, blizu 700 metara, a za ove radove utrošeno je 310 tona asfaltne mase. Vrednost radova u Zvezdanu je oko 5,5 miliona dinara sa PDV-om. Danas se radi oko 400 metara, a sledeće nedelje u Zvezdanu biće urađeno još 280 metara. Mi proširujemo put, jer će Zvezdan biti najverovatnije među prvim selima gde će biti urađena kanalizacija, jer će ovde biti priključen kanalizacioni kolektor koji se gradi za fabriku “Aptiv”. Radimo svuda odvodne kanale u ulicama koje su sa nagibom, da voda ne bi, kao do sada, odnosila asfalt ovim stanovnicima. Nemojmo gledati da li su izbori ili ne, to je manje bitno. Bitno je da to ljudima ostaje. Neke od ovih ulica nisu rađene 30, 40 pa i 50 godina. Ovo radimo zbog ljudi ne zbog izbora”, zaključio je Ničić.\nNičić je dodao da će sutra biti započeti radovi u ulicama Ivana Milutinovića, Pavla Ilića i Save Kovačevića.\n“Što se infrastrukturnih radova i vrednosti tiče, najbitniji je završetak ulica Ivana Milutinovića, Pavla Ilića i Save Kovačevića koju ćemo sutra obići zajedno sa ministrom Momirovićem. Na to smo čekali godinu i po dana. Radove u Vojničkoj ulici nismo planirali ali se desilo da smo pronašli sredstva i za nju. Lokalna samouprava koja ima pomoć države je lokana samouprava koja ima perspektivu. Ulica Ivana Milutinovića sa dve bočne ulice je projekat koji je vredan 2 miliona evra. Vojnička ulica koja je dosta široka, sa PDV-om košta oko 14 miliona dinara. Međutim, imamo mi imamo pomoć Republike Srbije.”\nZa narednu nedelju najavljeno je i asfaltiranje u Vražogrncu.\nasfaltiranje Boško Ničić radovi zvezdan


Foto: Velibor Tripić | Na Sajmu knjige u Banjaluci dodijeljene nagrade najboljim izdavačima\nDavid Jojić 14.09.2018 14:56\n"U vrlo teškim uslovima u kojima se danas nalazi izdavaštvo, ova izdavačka kuća je bez ikakvih donacija objavila izabrana djela istaknutog srpskog pjesnika koji je prisutan u književnosti više od šest decenija. Objavljivanjem Kolundžijinih izabranih djela izdavač je na najljepši način čestitao pjesniku njegov 80. rođendan", naveo je žiri u svom obrazloženju.\n"Autor ovog interesantnog romana pita se i odgovara na pitanje šta je veće prokletstvo? Zaboraviti sve ili sjećati se svega? Glavni junak zaboravlja cijelu svoju istoriju i dolazi u zavod koji treba da mu vrati sjećanje. Radoznalog čitaoca čeka niz događaja. Uzbudljivost radnje drži čitalačku pažnju ovog vrijednog ostvarenja", rekao je jedan od članova žirija Ranko Pavlović.\n"Čast mi je da primim ovo priznanje za izradu enciklopedije. Moram reći da žiri ima osjećaj prema ovoj posebnoj vrsti književnog djela. Enciklopedija je kraljica knjige, a mi smo u Akademiji nauka, kojoj je povjerena njena izrada, rekli da je ovo knjiga nad knjigama, koju piše grupa naučnika i stručnjaka sa preko 250 saradnika koji su radili na ovoj knjizi", rekao je ispred ANURS Rajko Kuzmanović.\n"Sve vrijeme radim kao pisac, prevodilac i književni kritičar. Moja djela čine kratka proza i kratka poezija. Ova mala knjiga je veoma važna za mene i postoji već na francuskom jeziku, ali sam uzbuđen i radostan jer je našla i svoj put do vas u Banjaluci. To je zbirka pjesama koja je napisana u kolaboraciji sa francuskom slikarkom Karolin Fransoa Ubino", rekao je Tejlor.\nSajam knjiga Glas Srpske Banjaluka


Džim Džarmuš – umetnina trajne vrednosti (drugi deo) | N1 Srbija\n15.04.2020. |14.53 |\nDrugi deo teksta o ocu nezavisnog filma, američkom režiseru Džimu Džarmušu, njegovoj unikatnosti i abstraktnim filmskim biserima, vezama sa Beogradom i Srbijom.\nKako podseća portal Vitraž, Džim Džarmuš je međunarodni renome intrigantnog autora niskobudžetnih filmova stekao ostvarenjem Permanent Vacation (1980), koji je koštao 12.000 dolara i sniman je deset dana. To je više pokušaj pravljenja filma, u kojem glavnu ulogu tumači mladić bez stana, ambicija, posla. Kako je i sam izjavio metafizika uvek dođe tek nakon tehnike.\nNešto kasnije usledio je film Čudnije od raja, koji mu 1985. donosi zlatnu kameru u Kanu. Kao glavni producent filma ostao je bez novca i nakon pijanstava na zabavama spavao po sobama prijatelja. Kada je saznao da je dobio nagradu, poslednji dolar dao je na iznajmljivanje smokinga, koji se, ispostaviće se, nije dopao čoveku zaposlenom na ulazu u salu. Dodeli nagrada nije ni prisustvovao. Tako džarmušovski.\nU realizaciji ovog ostvarenja pomagali su mu Venders i Kris Slevernik, koji su mu dali filmsku traku preostalu od filma Stanje stvari. Rekli su mu “imaš minimalni budžet i 40 minuta filmske trake za film od pola sata”. Za vreme montaže prvog dela napisao je scenario za dugometražni film za koji mu je novac pozajmio Pol Bartel. Dok je montirao prvi deo filma u svom stanu na “movioli” sa vertikalnim ekranom, fotograf Robert Frenk je dolazio dva puta nedeljno da vidi poredak i ritam filma, sugerišući mu kako da menja sekvence za finalnu verziju.\nNoć na zemlji (1991) je ombnibus na relaciji Los Anđeles – Pariz – Rim – Helsinki, a sve priče veže činjenica da su njihovi junaci taksisti i putnici, a radnja se, kao i u Misterioznom vozu, odvija istovremeno. Film govori o slobodi, kratkotrajnoj intimi odnosa sa potpunim strancem, u kojoj je vožnju od Monmartra do Belvila taksijem – jedan sasvim običani momenat – Džarmuš želeo da izmesti na pijedestal, i da mu svrhu i život.\nGlavnu ulogu trebao je da tumači Tom Vejts, ali je usledilo mučno razvlačenje. Dok je čamio u stanu, Džarmuša je nakon izvesnog vremena posetio Vejts koji mu je rekao “Znaš šta, zaboravi taj film. Valjda ćemo ga snimiti jednog dana. Sedi i napiši nešto što je moguće odmah snimiti”. Zamislio je zagasitost i tople boje Rima, osvetljenost Helsinkija i njegove sive tonove, Pariz sa svojim nijansama plavih, praćenih crvenim neonakama. Ostalo je istorija. Iz tog filma Džarmušu se najviše dopala pariska epizoda sa Beatris Dal, koja glumi slepu lepoticu.\nFEST, Beograd, Kusturica\nDžarmuš u Beograd prvi put dolazi na festival FEST 1992. zahvaljujući međunarodnom ugledu i dobroj volji Emira Kusturice koji je po sopstvenom priznanju za dva sata okrenuo desetak telefonskih brojeva. Džim je tada u intervjuu pokojnom Dinku Tucakoviću, doajenu jugoslovenskog filma, između ostalog izjavio da je “rep crnački CNN” i kritikovao političku preangažovanost grupe U2. Svom mentoru, Samjuelu Fuleru obećao je u Beogradu priču “Konjak i cigare” po uzoru na svoje trilogije, realizaciju i dalje isčekujemo.\nVećinu vremena u Beogradu proveo je u kultnom klubu “Akademija”, a bio je gost i restorana “Zlatnik”, koji ih je tada očarao čuvenom “šarenom salatom” sa ajvarom, pindžurom i urnebesom, kao i orasnicama. Srbija je često u srca holivudskih zvezda ulazila kroz hranu i muziku. Džarmušu i Kusturici su tada društvo pravili Bora Todorović i obećavajuća holivudska zvezda Džoni Dep koji je neočekivano svirao sa Partibrejkersima u SKC-u, i to ne samo numeru “Stoj Džoni” kako to mnogi misle.\nTo veče ostaće upamćeno kao jedno od najprirodnijih spajanja običnog sveta i svetskih zvezda u jedinstvenu energiju životnog, nešto što je danas samo pusti san. Ekipa Partibrejkersa je hodnikom dolazila ka bini uz pratnju pesme Leonarda Koena “Everybody Knows”. Nakon što je prvi red polio pivom Cane im se obratio u svom stilu “Alo, alo prijatelji, puki siromasi, razbacujete se onim čime nemate”.\nU nekom 15. minutu koncerta, na binu je izašao Kusturica najavivši Džarmuša koji je najavu proširio na Partibrejkerse i Depa. Učinio je to, kao pravi predstavnik njujorške hip hop scene sa par rima. Džoni, kome su upravo Džarmuš i Kusturica, uz Kasavetesa omiljeni režiseri, dodao je još dve monumentalne rečenice koje i dalje odzvanjaju tavanicama ovog hrama. Za**bi sve. Sve je to p***** dim. Rokenrol.\nDžim Džarmuš – umetnina trajne vrednosti (prvi deo) 18.03.2020.\nSjajan tekst, dajte vise ovoga a manje politike i bezumlja!\nUf al me podseti. Opako kreativno vreme. Politicka korektnost i slicnih neoliberalnih baljezgarija ni u tragovima. Cista kreativnost i energija. Teski pojmovi za danasnje teletabise i gugl akademce. I strucnjake, naravno.


Sutra zakazivanje sjednice NSRS o vraćanju nadležnosti - Index.ba\nDenis Šulić, potpredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske, potvrdio je za N1 da će sjednica Kolegijuma NSRS-a, na kojoj će biti zakazana posebna sjednica o vraćanju nadležnosti, biti održana sutra u 12 sati.\nKolegijum je na sjednici održanoj 12. novembra 2021. godine usvojio Prijedlog dnevnog reda 24. posebne sjednice NSRS-a na kojem se nalazi pet tačaka.\n1. Informacija o prenosu nadležnosti sa RS-a na nivo Bosne i Hercegovine, sa prijedlogom zaključaka – prijedlog predsjednika RS-a, Vlade RS-a, člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine iz Republike Srpske i klubova poslanika SNSD-a, SP-a, DEMOS-a, US-a, NPS-a i Poslaničke grupe NDP;\n4. Informacija o prenosu nadležnosti sa RS-a na nivo Bosne i Hercegovine u oblasti odbrane i sigurnosti, sa prijedlogom zaključaka;\nPrethodni članakSkupština KS: Klub SDA traži ostavku dr. Benjamina Bejtovića\nNaredni članakŽrtvama ratnih zločina se prijeti oduzimanjem imovine