Snapchat, kolokvijalno Snepčet, multimedijalna je mobilna aplikacija koju su kreirali Evan Spiegel, Bobby Murphy i Reggie Brown), bivši studenti Stanford Univerziteta, razvijen je od strane Snap Inc, originalno Snapchat Inc. Jedan od glavnih koncepta Snapchata je taj što su slike i poruke dostupne samo za kratko vreme pre nego što postanu nepristupačne.\nPodrška: * Evan Spiegel\nStable release: Šablon:Latest stable release/PAGENAME [+/-]\nPreview release: Šablon:Latest preview release/PAGENAME [+/-]\nOS: iOS, Android, Vindous\nUpotreba: * video ćaskanje\nLicenca: vlasnički softver\n2.1 Funkcionalnost jezgra\n2.2 Razmena poruka\n3 Biznis i multimedija\n4.1 Decembar 2013 hakovanje\n4.2 Federalna Trgovinska komisija\n4.3 Lens incidenti\n4.4 Povreda patenta\n4.5 „Siromašna zemlja” primedba\nPrototip Snapčata su započeli Brown i Spiegel kao projekat jedne Spiegelove klase na Stanfordu, gde je Spiegel bio glavni za dizajn proizvoda. Počevši kao 'Pikabu' (engl. Picaboo), ideja je bila da se kreira selfi aplikacija koja dozvoljava korisnicima da dele slike koje su bile eksplicitno kratkotrajne i samobrisajuće. Privremena priroda slika bi stoga ohrabrila lakomislenost i naglasila prirodniji protok interakcije. Kada je, u 4. 2011. godine, Spiegel izneo ideju proizvoda ispred njegove klase kao finalni projekat, kolege su se fokusirale na prolazne aspekte potencijalnog proizvoda i odbijali da misle na privremene slike. Murphy je na kraju doveden u projekat da napiše izvorni kod za aplikaciju, i Pikabu je prvo lansiran kao samo iOS aplikacija u 7. 2011. godine iz Spiegelove dnevne sobe (koji je i dalje ostajao kući sa svojim ocem kada nije u školi).\nAplikacija je ponovo lansirana dva meseca kasnije pod imenom Snapchat. Snapchat je evolurirao u miks privatnih poruka i javnog sadržaja, uključujući brend mreže, publikacija, i događaja uživo kao što su sport i muzika. Ipak, prema anketama studija sprovedenih u 3. 2016 godine, korisnici su više pristupali lično orijentisanoj razmeni poruka nego javno ponuđenom sadržaju koji im se predstavljao.\n71 % anketiranih korisnika je reklo da oni preferiraju aplikaciju za ćaskanje, razmenu poruka i usluga pravljenja slika, naspram 5 % koji skoro isključivo biraju razne događaje i svakodnevni medijski sadržaj. 24 % je odgovorilo da oni pristupaju svim funkcijama jednako.\nMeđutim, oko tri četvrtine anketiranih koji su takođe upoznati sa događajima, medijskim brendovima i sadržajem o poznatima, imaju pozitivno mišljenje o tim oblastima.\nPrema dokumentima, Reggie Brown je doneo ideju za aplikaciju za nestajanje slika Evanu Spiegelu, zato što je Spiegel imao poslovnog iskustva. Brown i Spiegel su povukli i Bobby Murphija, koji je imao iskustva sa kodiranjem. Njih troje su radili zajedno nekoliko meseci, sve do inicijalnog puštanja proizvoda, sve dok Špiegel i Murphy nisu odlučili da zabrane Brownu dalji pristup nekoliko nedelja pre ponovnog lansiranja aplikacije kao Snapchat.\nRanije, Snapchat tim je bio fokusiran na upotrebljivost i tehničke aspekte, radije nego na napore brendiranja. Jedini izuzetak je bila odluka da zadrže maskotu koju je dizajnirao Brown, Ghostface Killah, nazvanu po Lice Duha Kilah članu hip-hop grupe Wu-Tang Clan. Projekat je na kraju formirao matičnu kompaniju aplikacije, Snapchat Inc, u 9. 2011 godine.\nDana 8. 5. 2012 godine, Reggie Brown je poslao i-mejl Evanu Špiegelu tokom njihove završne godine na Stanfordu u kom je ponudio da ponovo pregovaraju o njegovoj ravnopravnosti u vezi vlasništva kompanije.\nAdvokati Snapchata su odgovorili insistirajući da on nikad nije imao nikakav kreativni spoj sa proizvodom. Advokati su takođe optužili Browna da je izvršio prevaru protiv Špiegela i Murphija lažno tvrdeći da je on izmislio proizvod.\nU ime svojih klijenata, advokatska firma je zaključila da Reggie Brown nije napravio nikakve doprinose od vrednosti i da stoga nema pravo ni na šta. U 9. 2014 godine, Brown se nagodio sa Špiegelom i Murphyjem za 157,5 miliona dolara i za dobijanje zasluga kao jedan od originalnih autora Snapčata.\nU njihovom prvom blog postu, datiran 9. 5. 2012, izvršni direktor Evan Špiegel je opisao misiju kompanije : „ Snepchat nije hvatanje tradicionalnog Kodak momenta. Nego komuniciranje sa punim opsegom ljudskih emocija- ne samo sa onim što izgleda lepo i savršeno.” Predstavili su Snapchat kao rešenje za naprezanja prouzrokovana zbog dugovečnosti ličnih informacija na društvenim mrežama, što dokazuje „ hitno uklanjanje tagova sa Fejsbuk slika pre intervjua za posao i fotošopiranje fleka na iskrenim snimcima pre nego što su dospeli na Internet.”\nSnapchat globalni domet u 2014 godini\nU 5. 2012 godine, poslato je 25 slika u sekundi, a 28. 11. 2012 godine, korisnici su podelili preko bilion slika na Snapchat iOS aplikaciji, sa 20 miliona slika deljenih po danu. U 11. 2012, Špiegel je naveo probleme sa korisničkom prilagodljivošću kao razlog zbog kog je Snapchat imao poteškoće sa isporučivanjem svojih slika, poznati kao „snaps”, u realnom vremenu. Snapchat je pušten kao Android aplikacija 29. 10. 2012 godine.\nU 12. 2012, Snapchat je dodao mogućnost slanja video snimaka pored fotografija. Držeći dugme za slikanje dok ste u aplikaciji može se snimiti video od 10 sekundi. Posle jednog gledanja, video nestaje, što je podrazumevano podešavanje. Špiegel je objasnio da ovaj proces dozvoljava da video bude komprimovan u veličinu slike.\nU 6. 2013 godine je puštena Snapchat 5.0 verzija, sinhronizovana „Banquo”, za iOS. Ažurirana verzija uvodi nekoliko brzina i poboljšanje dizajna, koji uključuje navigaciju prevlačenja, dupli klik za odgovaranje, poboljšanu pretragu prijatelja i profila u aplikaciji. Ime je referenca na duha heroja iz Šekspirovog Makbeta, lik u predstavi za koga se na kraju vidi da je pobednik nad zlom. Takođe, u 6. 2013 godine, Snapchat je predstavio Snapkids za korisnike mlađe od 13 godina. Snapkids je bio deo originalne Snapchat aplikacije i bio je aktiviran onda kada korisnici unesu datum rođenja da bi potvrdili svoje godine. Snapkids je dozvoljavao deci da snimaju snimke i da crtaju po njima, ali nisu mogli da šalju snimke ostalim korisnicima, mogli su samo da sačuvaju snimke na uređaju koji koriste.\nU 10. 2013., Snapchat je predstavio „Moja Priča” (engl. My Story) karakteristiku., koja dozvoljava korisnicima da sastave snimke u hronološlku priču, koja je dostupna svim njihovim prijateljima.\nDana 1. 5. 2014, je dodata mogućnost komunikacije preko video četa. Opcija direktne razmene poruka je isto uključena u ažuriranje, dozvoljavajući korisnicima da pošalju kratkotrajnu tekstualnu poruku prijateljima i porodici dok svaku potrebnu informaciju čuvaju klikom na nju.\nPrema objavljenoj statistici Snapchata, od 5. 2015 godine, korisnici aplikacije su slali 2 biliona videa po danu, dok su u novembru dostigli 6 biliona. Do 2016., Snapchat je dostigao 10 biliona svakodnevnih video pregleda. U 5. 2016, Snapchat je podigao 1.81 biliona dolara u kapitalu ponuda, ukazujući na veliko interesovanje investitora za kompaniju. Do 31. 5. 2016 aplikacija je imala skoro 10 miliona svakodnevno aktivnih korisnika u Ujedinjenom Kraljevstu (engl. United Kingdom). Do kraja 2016, aplikacija je imala preko 156 miliona korisnika širom sveta.\nU 9. 2016, Snapchat Inc. (engl. Snapchat Inc.) je preimenovan u Snap Inc., zajedno sa uvođenjem prvog kompanijskog hardver gedžeta, „Naočare” (engl. Spectacles), par pametnih naočara sa ugrađenom kamerom koja može da snimi 10 sekundi videa u isto vreme. Dana 20. 2. 2017 godine, Naočare (engl. Spectacles) su bile dostupne za kupovinu preko interneta.\nSnapchat je najpre korišćen za kreiranje multimedijalnih poruka znanih kao „snaps”, sneps sadrže sliku ili kratki video i mogu biti montirani što uključuje filtere, efekte, tekstualne natpise i crteže. Karakteristika poznata kao „Geofilteri” (engl. Geofilters) je dodata u 7. 2014, koja omogućava specijalne grafičke prekrivače koji su dostupni korisniku ako je u određenoj geografskoj lokaciji, kao što je grad, događaj ili destinacija. „Lens” (engl. Lens) opcija, predstavljena u 9. 2015, omogućava korisnicima da dodaju efekte u realnom vremenu u njihove snimke koristeći tehnologiju detekcije lica koja se aktivira dugim pritiskom na lice na ekranu.\nPrivatna poruka snep slike može da se gleda za određeno vreme (1 do 10 sekundi određenih od strane pošiljaoca) pre nego što postanu nepristupačne. Korisnici su ranije morali da pritisnu ekran da bi videli snimak, ova navika je uklonjena u julu 2015. Jedan snimak po danu može da se ponovi besplatno, dodatno ponavljanje može da se plati korišćenjem mikrotransakcija. Opcija kupovine dodatnog ponavljanja je uklonjena u 4. 2016.\nPrijatelji mogu da se dodaju preko korisničkog imena i telefonskog imenika, koristeći prilagodljiv „Snapcodes” ili kroz „Dodaj u blizini” (engl. AddNearby) funkciji, koja skenira korisnike koji su u blizini njihove lokacije i nalaze se u dodaj u blizini meniju. Špiegel je objasnio da je Snapchat namenjen da neutrališe trend da korisnici budu primorani da upravljaju svojim idealizovanim online identitetom, koji je kaže „uzeo svu zabavu iz komunikacije.”\nU 11. 2014, Snapchat predstavlja „Snapcash”, funkciju koja omogućava korisnicima da šalju i primaju novac kroz privatno dopisivanje. Sistem plaćanja je omogućio Square.\nU 7. 2016, Snapchat predstavlja novu, opcionu funkciju „Memories”. Uspomene omogućavaju da snimci i objave priča budu sačuvani u privatni skladišni deo, gde mogu biti pregledane uz ostale slike sačuvane na uređaju, kao i izmenjeni i objavljeni snimci, priče ili poruke. Sadržaj može biti pretraživan po datumu ili koristeći lokalni sitem za prepoznavanje objekata. Snimici dostupni u „Memoris” mogu dodatno da se premeste u „samo za moje oči” opciju koja je zaključana PIN kodom. 7. 2016 je obeležila Snapchatovo sticanje prava na Bitstrips i njegovu aplikaciju Bitmoji, koja omogućava korisnicima da dizajniraju nalepnice i personalizovane crtane avatare. U to vreme, Snapchat lansira integraciju između Bitmoji i Snapchat, omogućavajući korisnicima da povežu svoje naloge i koriste Bitmoji nalepnice kroz slike i poruke.\nU 8. 2016, Snapchat lansira Geostickers, karakteristiku koje omogućava korisnicima da pošalju nalepnice specifične za neki grad u slikama i porukama. Originalni lansirani gradovi su San Francisko (koji je lansiran sa 15 nalepnica), Los Anđeles, Njujork, Vašington D. C., Honolulu, London, Sidnej, San Paolo, Pariz i Rijad.\nU 4. 2017, Snapchat predstavlja „nalepnice sveta” (engl. World Stickers), kapakteristika koje daje mogućnost korisnicima da dodaju uvećane realne elemente u bilo kojoj dekoraciji. Elementi koji su dostupni u prvom predstavljanju uključuju oblak, dugu, cveće, leteću „OMG” (engl. „OMG” - Oh My God) tekst frazu, sa elementima promene svakodnevno.\nUmesto tradicionalnih onlajn obaveštenja, pulsirajuće plavo „Ovde” dugme se prikazuje u pošiljaočevom prozoru ćaskanja ako primalac trenutno posmatra svoj prozor ćaskanja.\nKada se ovo dugme drži pritisnuto, funkcija video ćaskanja se pokreće monmentalno. Po podrazumevanom, poruke nestanu nakon što su pročitane i obaveštenje se šalje primaocu samo kada počnu da kucaju. Korisnici takođe mogu koristiti poruke da odgovore na uslikane fotografije koje su deo „priče”. Što se tiče „Ovde” indikatora, Spigel je objasnio da „prihvaćeni pojam od onlajn pokazatelja, koji svaki servis za ćaskanje ima je stvarno negativan pokazatelj. To znači- moj prijatelj je dostupan i ne želi da razgovara sa tobom, naspram ove ideje u Snapčatu gde — moj prijatelj je ovde pruža mi njegovu potpunu pažnju.” Spigel je kasnije tvrdio da „Ovde” video funkcija sprečava neprijatnosti koje se mogu dići iz aplikacija koje koriste pokazatelje kucanja jer, sa tekst komunikacijom, konverzacije gube svoju tečnost dok se korisnici trude da izbegavaju kuckanje u isto vreme.\n3. 29. 2016. Snapchat je izbacio glavnu reviziju funkcionalnosti poruka poznatu kao „Čet 2.0”, dodavanjem nalepnica, lakši pristup konferenciji zvuka i videa, sposobnost ostavljanja zvučne ili video beleške, i mogućnost deljenja skorašnjih slika sa kamere. Implementacija ovih karakteristika je namenjena da dozvoli korsinicima da lakše prelaze sa teksta na zvuk ili video ćaskanje po potrebi, zadržavajući podjednak nivo funkcionalnosti.\nBiznis i multimedijaUredi\nU 2014. godini, istraživači sa Vašington univerziteta i Pacifičkog univerziteta u Sijetlu razvili korisničku anketu, koja će pomoći da se shvati kako i zašto se aplikacija koristi. Naučnici su prvobitno je predpostavili da će zbog efemernosti Snapchat poruka, njegovo korišćenje biti uglavnom za lični sadržaj, uključujući i mogućem korišćenju za seksualni sadržaj i seksting. Međutim, izgleda da se Snapchat koristi za različite kreativne svrhe, koje nisu obavezno povezane sa privatnošću uopšte. U studiji, samo 1,6 % ispitanika je prijavilo da koristite Snapchat pre svega za sekting, iako je 14,2 % priznao da šalju seksualni sadržaja preko Snapčata u nekom trenutku. Pre svega, primarna upotreba Snapčata je komični sadržaj, kao što su „blesave face” sa 59,8 % ispitanika, koji su ukazali da najčešće koriste zbog toga. Istraživači su takođe otkrili kako korisnici Snapčata ne koristite program i koje vrste sadržaja ne žele da šalju. Oni su otkrili da većina korisnika ne žele da dele sadržaj klasifikovan kao seksting (74.8 % ispitanika), fotografije dokumenata (85.0 % ispitanika), poruke koje su pravno sumnjivog sadržaja (86.6 % ispitanika), ili sadržaj koji je loš ili uvredljiv (93.7 % ispitanika).\nRezultati istraživanja su takođe ukazali da uspeh Snapčata nije zbog zaštitnih svojstava, već zbog toga što su korisnici predpostavili da treba da bude zabavno.\nIstraživači su otkrili da su korisnici, izgleda, dobro znaju (79.4 % ispitanika), da je restauracija slike moguća i većina korisnika (52,8 % ispitanika) ističu da to ne utiče na njihovo ponašanje i korišćenje Snapčata. Većina korisnika (52,8 % ispitanika) su priznali da koriste proizvoljan tajm-aut na uslikane fotografije bez obzira na vrstu sadržaja ili primaoca.\nSnapchat predstavlja novi pravac u društvenim medijima sa svojim korisnicima, posebno mladima, žudnja za više razmene u trenutku i komunikacije kroz tehnologiju. Sa manjim naglaskom na akumulaciju trenutnog stanja koji uključuje prisustvo stalnog materijala, Snapchat stavlja fokus na efemerno prolazne susrete. Oslanjajući se na ovu razliku, pokretanjem kao prva mobilna kompanija Snapčat, u jeku revolucije aplikacije i proširenje prisustva na tržištu mobilne telefonije, nije morao da napravi prelaz na mobilni kao što su druge konkurentske društvene mreže morale da urade. Sam Evan Spigel je opisao Snapchat kao kompaniju kamere. Spigel je takođe odbacio poslednje poređenje sa drugim društvenim mrežama, kao što su Fejsbuk i Tviter, kada su ga pitali, da li predsednička trka 2016 treba da bude zapamćena kao Snapchat izbori, iako su glavni kandidati zaista ponekad koristili aplikaciju da bi komunicirali sa biračima. Međutim, sve veća mobilna aplikacija se preselila na ponudu jasne publikacije, mediji i sadržaj vesti u okviru svog „Diskaver” (engl. Discover) kanala, kao i njegov opšti stil prezentacije.\nSnapchat prvo plaćeno oglašavanje, u obliku 20 sekundi kratkog filma za horor film Ouija, je prikazano korisnicima 19. 10. 2014. Priznajući Snapčatovu potrebu za prihode, kompanija je izjavila da je želela da proceni „ako možemo isporučiti iskustvo, koje je i zabavno i informativno, na način koji su reklame ranije bile, pre nego što su dobili jezivo i cilj.” „Discover” (sh. Otkrij), koji predstavlja kratku formu sadržaja od izdavača, takođe dozvoljava plaćene reklame. Organizacija koja prodaje reklamnu kampanju izaziva da raspodela prihoda između Snapchata i njegovog partnera varira, ali se smatra da ne vredi deset do petnaest centi za gledanje. Pored toga, reklame se procenjuju da se pogledaju 500,000 do 1.000.000 puta dnevno. U 6. 2015. godine, Snapchat je najavio da će omogućiti oglašavačima da kupe sponzorisane „Geofilters” za snaps; rani kupac ponude je Mekdonalds, koji je platio za brendirane geofiltere, pokrivajući lokacije svojih restorana u Ujedinjenim Državama. U oktobru 2015. godine, Snapchat je počeo da radi sa kompanijama u stvaranju promotivnih filter objektiva „Lens”.  U 5. 2016. godine, u okviru kampanje za promovisanje Iks ljudi: Apokalipsa, 20. vek Foks (engl. 20th Century Fox) je platio za ceo niz sočiva (engl. Lens) i moraju biti zamenjeni za one koji su zasnovani na likovima iz Iks ljudi serija i filmova za jedan dan.\nU 9. 2015. godine servis je potpisao partnerski ugovor sa Nacionalnom fudbalskom ligom, da se uvede prenos uživo izabranih utakmica (uključujući nedeljnu utakmicu, i šator igre, kao što su fudbal u ponedeljak uveče i u četvrtak uveče fudbal), dok obe strane doprinose sadržaju i rukuju prodajom reklama.Mary Meeker, partner Silicijumske doline preduzetničke firme kapitala Klajner Perkins Kofild & Bajers (engl. Kleiner Perkins Caufield & Byers), koja je ugovorila finansijski sporazum sa Snapchat u 8. 2014. godine, istakla je rast pregleda vertikalnog videa u njenom izveštaju Internet-trendovi 2015 (engl. Internet Trends Report) — od 5 % pregleda videa u 2010. godini do 29 % u 2015. godini. Vertikalni video oglasi su gledani 9 puta više nego pejzažni video oglasi.\nU 4. 2016. godine, NBC Olimpijske igre su saopštile da su sklopili dogovor sa Snapčatom, da omogući priče iz letnjih igara 2016. godine koje će biti predstavljene na Snapchatu u SAD. NBC će prodavati oglašavanje i sklopiti dogovor o raspodeli prihoda.\nU 7. 2016. godine, objavljeno je da je Snapchat podneo prijavu patenta za proces pomoću sistema za prepoznavanje objekata za isporuku sponzorisanih filtera na osnovu objekata viđenih u pogledu kamere.\nDecembar 2013 hakovanjeUredi\nSnapchat je hakovan 31. decembra 2013 godine. Gibson Security, Australijska firma za bezbednost, je obelodanila API bezbednosnu ranjivost kompaniji 27. 8. 2013, a onda učinila javnim izvorni kod za eksloatisanje na Božić (Australijsko vreme: Badnje veče u Ujedninjenim Državama. 27. decembra, Snapchat je objavio da su imali implementiranu ublažujuću karakteristiku. Pored toga, anonimna grupa ih je hakovala, govoreći da ublažujuće karakteristike predstavljaju samo „manje prepreke”. Hakeri su otkrili delove od približno 4,6 miliona Snapchat korisničkih imena i brojeva mobilnih telefona na sajtu koji je nazvan „SnapčatDB.info”  i poslali izjavu popularnom blogu tehnologije TehKrunč (engl. TechCrunch), govoreći da je njihov cilj bio da „podignu svest javnosti .. i .. da izvrše pritisak javnosti na Snapčat” da poprave ranjivost/propust. Snapchat se izvinio nedelju dana nakon hakovanja.\nFederalna Trgovinska komisijaUredi\nU 2014, Snapchat je izmirio žalbu koju je podnela [[Federalna Trgovinska Komisija]. Vladina agencija navodi da je kompanija preterala do stepena javnosti, Pod uslovima sporazuma, Snapchat nije kažnjen, ali servis aplikacije je dogovorio da njihove zahteve i politiku prati nezavisna stranka u periodu od 20 godina. FTK (engl. Federal Trade Commission) je zaključila da je Snapčatu zabranjeno „pogrešno predstavljanje do mere u kojoj održava privatnost, bezbednost i poverljivost korisničkih informacija.”\nPrateći sporazum, Snapchat je ažurirao svoju stranicu privatnosti u kojoj piše da kompanija „ ne može da garantuje da će poruke biti obrisane u određenom vremenskom roku.” Čak i posle Snapčatovog brisanja poruka sa njihovih servera, ti isti podaci mogu ostati u rezervi neko određeno vreme.U javnom blog članku, servis je upozorio da „ako ste nekad pokušali da vratite izgubljene podatke posle slučajnog brisanja diska ili možda gledali epizodu CSI, možda znate da je sa odgovarajućim forenzičkim alatom nekada moguđe povratiti podatke posle brisanja.”\nU 9. 2015, osamnestogodišnjakinja je koristila Snapchat opciju zvanu „Lens” (sh. Sočivo) da bi snimila brzinu kojom je vozila svoj Mercedez C230 kada je udarila Micubiši Outlander (engl. Mitsubishi Outlander) u Hemptonu, Georgia. Sudar pri brzini od 172 km/sat je povredio oba vozača. Vozač Outlandera je proveo 5 nedelja na intezivnoj nezi gde je bio lečen zbog teške traumatske povrede mozga. U 4. 2016, vozač Autlandera je tužio Snapchat i korisnika Snapchata, navodeći da Snapchat zna da se njegova aplikacija koristi za nezakonito takmičenje u brzinama i da je nemaran jer nije učinio ništa da spreči takvu upotrebu.\nSličan sudar tokom vožnje od 185 km/h, desio se u Tampi, Florida u 10. 2016 koji je ubio 5 osoba.\nU 2016 godini, Snapchat je tužila Kanadska kompanija Investel zbog prekršaja na njegovom geofiltriranju patenta.\n„Siromašna zemlja” primedbaUredi\nPrema bivšem Snapchat radniku Anthony Pompliano u tužbi podnetoj protiv Snep Inc, Spigel je dao izjavu u 2015 da je Snapchat „samo za bogate ljude” i da on „ne želi da se proširi na siromašne zemlje poput Indije i Španije.” Događaj je izazvao Tviter trend nazvan „#DeinstalirajSnapčat” (engl. „#UninstallSnapchat”), u kom su korisnici iz Indije deinstalirali aplikaciju i prouzrokovali zazor protiv kompanije u smislu niskog „jedna-zvezda” (engl. „one-star rating”) ocenjivanja aplikacije na Google Play prodavnici i na aplikaciji Apple prodavnice. Snapchatove akcije su pale za 1,5 %. Kao odgovor na tvrdnju, Snapchat je nazvao Pompilanovu tvrdnju „smešnom” i detaljno izložio „ Očigledno je da je Snapchat za svakoga. Dostupan je širom sveta za besplatno preuzimanje.”\n↑ "Snapchat Reaches Settlement With Its Disappearing Co-Founder". 10. 9. 2014. https://www.bloomberg.com/news/articles/2014-09-09/snapchat-settles-reggie-brown-suit-credits-him-with-original-idea. Pristupljeno 2. 5. 2017.\n↑ 2,0 2,1 2,2 Spiegel, Evan. ""Let's chat."". https://www.snap.com/en-US/news/page/7/. Pristupljeno 2. 5. 2017.\n↑ 3,0 3,1 3,2 Colao, J.J.. "Snapchat: The Biggest No-Revenue Mobile App Since Instagram". https://www.forbes.com/sites/jjcolao/2012/11/27/snapchat-the-biggest-no-revenue-mobile-app-since-instagram/#43d8eb297200. Pristupljeno 2. 5. 2017.\n↑ Blodget, Henry. "Come On, Snapchat, Here's What Your Ousted Co-Founder Deserves — Settle This Lawsuit And Move On". Business Insider (in English). Pristupljeno 8. 5. 2017. CS1 održavanje: Engleski jezik je specificiran (link)\n↑ Biddle, Sam. "151160912 Snapchat Reggie Brown Declaration". www.documentcloud.org (in English). Pristupljeno 8. 5. 2017. CS1 održavanje: Engleski jezik je specificiran (link)\n↑ Gallagher, Billy. "Evan Spiegel And Bobby Murphy Say Alleged Snapchat Co-Founder Never Had Equity". TechCrunch. Pristupljeno 8. 5. 2017.\n↑ Etehad, Melissa. "Snap IPO live updates: Shares jump more than 10 % on second day of trading". Los Angeles Times. Pristupljeno 8. 5. 2017.\n↑ Shontell, Alyson. "Snapchat Settles Lawsuit Filed By Ousted Co-Founder And Fraternity Brother, Reggie Brown". Business Insider (in English). Pristupljeno 8. 5. 2017. CS1 održavanje: Engleski jezik je specificiran (link)\n↑ Crook, Jordan. "Snapchat Finally Settles Lawsuit With Ousted Co-Founder Reggie Brown". TechCrunch. Pristupljeno 8. 5. 2017.\n↑ Gallagher, Billy. "You Know What’s Cool? A Billion Snapchats: App Sees Over 20 Million Photos Shared Per Day, Releases On Android". https://techcrunch.com/2012/10/29/billion-snapchats/. Pristupljeno 2. 5. 2017.\n↑ Fitz-Gerald, Sean. "Snapchat Update Adds Quicker, Flashier Features". http://mashable.com/2013/06/06/snapchat-update/#4avVZdsVmEqK. Pristupljeno 2. 5. 2017.\n↑ Crook, Jordan. "Snapchat Launches v5.0 With Revamped UI, Swipe Navigation, And In-App Profiles". https://techcrunch.com/2013/06/05/snapchat-launches-v5-0-banquo-with-revamped-ui-address-book-friend-finder-and-in-app-profiles/. Pristupljeno 2. 5. 2017.\n↑ Magid, Larry. "Snapchat Creates SnapKidz -- A Sandbox For Kids Under 13". https://www.forbes.com/sites/larrymagid/2013/06/23/snapchat-creates-snapkidz-a-sandbox-for-kids-under-13/#3f73c95a5e5a. Pristupljeno 2. 5. 2017.\n↑ Matney, Lucas. "Snapchat Reaches 6 Billion Daily Videos Views, Tripling From 2 Billion In May". https://techcrunch.com/2015/11/09/snapchat-reaches-6-billion-daily-videos-views-tripling-from-2-billion-in-may/. Pristupljeno 2. 5. 2017.\n↑ Beck, Kellen. "Snapchat users are watching 10 billion videos a day". http://mashable.com/2016/04/28/snapchat-video-views-billion/. Pristupljeno 2. 5. 2017.\n↑ George, Anya. "Snapchat raises $1.81 billion in new funding round". https://finance.yahoo.com/news/snapchat-raises-1-81-billion-104713195.html. Pristupljeno 2. 5. 2017.\n↑ "Almost 10 million Brits use Snapchat every day" (en). http://www.businessinsider.com/snapchat-has-nearly-10-million-daily-users-in-uk-dau-2016-5. Pristupljeno 2. 5. 2017.\n↑ Constine, Josh. "Snapchat reportedly hit 160M daily users and $400M revenue in 2016". https://techcrunch.com/2017/02/02/snap-ipo/. Pristupljeno 2. 5. 2017.\n↑ "What Matters and What Doesn’t in Snap’s S-1". https://www.theinformation.com/what-matters-and-what-doesnt-in-snaps-s-1. Pristupljeno 2. 5. 2017.\n↑ Lee, Dave (24. 9. 2016). "Snapchat launches sunglasses with camera". http://www.bbc.com/news/technology-37460682. Pristupljeno 2. 5. 2017.\n↑ "Finally! Spectacles are available online" (en). https://www.cnet.com/news/finally-snap-snapchat-spectacles-are-sold-online/. Pristupljeno 2. 5. 2017.\n↑ Davey, Alba. "Snapchat Hands-on: Send Photos Set to Self-Destruct". http://www.laptopmag.com/articles/hands-on-with-snapchat-send-photos-set-to-self-destruct. Pristupljeno 8. 5. 2017.\n↑ "16 Snapchat tips and tricks you probably had no clue about – Pocket-lint". www.pocket-lint.com (in English). Pristupljeno 8. 5. 2017. CS1 održavanje: Engleski jezik je specificiran (link)\n↑ Etherington, Darrell. "Snapchat Adds Geofilters For Quick Image Location Tags, And A New Revenue Possibility". https://techcrunch.com/2014/07/15/snapchat-adds-geofilters-for-quick-image-location-tags-and-a-new-revenue-possibility/. Pristupljeno 8. 5. 2017.\n↑ 25,0 25,1 Tepper, Fitz. "Snapchat Turns Geofilters Into An Ad Unit". https://techcrunch.com/2015/06/16/snapchat-begins-charging-for-sponsored-geofilters/. Pristupljeno 8. 5. 2017.\n↑ "How to use Snapchat's selfie Lenses". 15. 9. 2015. https://www.dailydot.com/debug/new-snapchat-selfie-lenses/. Pristupljeno 8. 5. 2017.\n↑ "Snapchat is changing the way you watch snaps and add friends". 1. 7. 2015. https://www.theverge.com/2015/7/1/8861131/snapchat-update-2015-tap-to-play-story. Pristupljeno 8. 5. 2017.\n↑ "Snapchat now lets you pay to replay snaps". The Verge. 15. 9. 2015. Pristupljeno 8. 5. 2017.\n↑ Hockenson, Lauren (15. 9. 2015). "You can now pay Snapchat to replay snaps". https://thenextweb.com/apps/2015/09/15/snapchats-latest-update-brings-selfie-lenses-paid-replays/#.tnw_wRokyCw4. Pristupljeno 8. 5. 2017.\n↑ Barrett, Brian. "Snapchat Now Charges if You Want to Replay Snaps". https://www.wired.com/2015/09/snapchat-replay-paid. Pristupljeno 8. 5. 2017.\n↑ Valinsky, Jordan (22. 4. 2016). "Snapchat quietly kills in-app purchase option – Digiday". Digiday. Pristupljeno 8. 5. 2017.\n↑ Kemp, Nicola. "What marketers should know about Snapchat". Pristupljeno 8. 5. 2017.\n↑ "Snapchat to Let You Send Money to Friends, Thanks to Square". Recode. 17. 11. 2014. Pristupljeno 10. 5. 2017.\n↑ Constine, Josh. "Snapchat Now Lets You Send Money To Friends Through Snapcash Deal With Square Cash". TechCrunch. Pristupljeno 10. 5. 2017.\n↑ Newton, Casey (6. 7. 2016). "Snapchat introduces Memories: a searchable, shareable archive of your snaps". The Verge. Pristupljeno 10. 5. 2017.\n↑ Kokalitcheva, Kia. "Here's How You Can Use Bitmoji Inside Snapchat". Fortune. Pristupljeno 10. 5. 2017.\n↑ "Snapchat builds Bitmojis into app, confirms acquisition of Toronto startup". The Globe and Mail (in en-ca). Pristupljeno 10. 5. 2017.\n↑ Mannes, John. "Snapchat lets the people have Geostickers". TechCrunch. Pristupljeno 10. 5. 2017.\n↑ Etherington, Darrell. "Snapchat introduces World Lenses – live filters for just about anything". TechCrunch. Pristupljeno 10. 5. 2017.\n↑ "Snapchat introduces a 'lens store' to adorn your selfies with 99-cent filters". The Verge. 13. 11. 2015. Pristupljeno 10. 5. 2017.\n↑ "Snapchat made a secret acquisition to power its new video chat". The Verge. 2. 5. 2014. Pristupljeno 10. 5. 2017.\n↑ "Snapchat redesigns chat to add stickers, audio, and video notes". The Verge. 29. 3. 2016. Pristupljeno 10. 5. 2017.\n↑ 43,0 43,1 43,2 43,3 43,4 43,5 Roesner, Franziska; Gill, Brian T; Kohno, Tadayoshi (2014). "Sex, Lies, or Kittens? Investigating the Use of Snapchat's Self-Destructing Messages" (pdf). Financial Cryptography and Data Security Conference. DOI:10.1007/978-3-662-45472-5_5. https://homes.cs.washington.edu/~yoshi/papers/snapchat-FC2014.pdf.\n↑ Johnston, Casey (5. 8. 2016). "Snapchat, Instagram Stories, and the Internet of Forgetting". The New Yorker. Pristupljeno 9. 5. 2017.\n↑ Sherrets, D. J. "According to its cofounder and CEO Snapchat is mainly “a camera company”". TechCrunch. Pristupljeno 9. 5. 2017.\n↑ Basche, Ben (29. 6. 2016). "Ghost in the machine: Snapchat isn’t mobile-first — it’s something else entirely". freeCodeCamp. Pristupljeno 9. 5. 2017.\n↑ Flynn, Kerry (1. 10. 2015). "Snapchat CEO Evan Spiegel To Stephen Colbert: Despite GOP Embrace, 2016 White House Race 'Definitely Not The Snapchat Election'". International Business Times. Pristupljeno 9. 5. 2017.\n↑ Hussey, Matthew (4. 5. 2016). "Snapchat's Discover channel is quietly ruining the social network". The Next Web. Pristupljeno 9. 5. 2017.\n↑ Bell, Karissa. "Snapchat Freaks Out Users With First Ad for 'Ouija'". Mashable. Pristupljeno 11. 5. 2017.\n↑ Shontell, Alyson (12. 3. 2015.). "Advertisers are supposedly paying insanely high rates to get their ads on Snapchat". Business Insider (in English). Pristupljeno 11. 5. 2017. CS1 održavanje: Engleski jezik je specificiran (link)\n↑ Wagner, Kurt (30. 10. 2015). "Snapchat's Money Train Gains Steam With New Sponsored Lenses Ad". Recode. Pristupljeno 11. 5. 2017.\n↑ Johnson, Lauren (23. 5. 2016.). "20th Century Fox Buys First Snapchat Lens Takeover Ad". Adweek. Pristupljeno 11. 5. 2017.\n↑ Wagner, Kurt (17. 9. 2015). "Snapchat Inks NFL Deal to Bring Football Into Its Live Stories". Recode. Pristupljeno 11. 5. 2017.\n↑ Constine, Josh (27. 5. 2015.). "The Most Important Insights From Mary Meeker’s 2015 Internet Trends Report". TechCrunch (in English). Pristupljeno 11. 5. 2017. CS1 održavanje: Engleski jezik je specificiran (link)\n↑ Frier, Sarah (29. 4. 2016). "Snapchat Scores Unique Deal With NBC to Showcase Olympics". Bloomberg.com. Pristupljeno 11. 5. 2017.\n↑ Vincent, James (18. 7. 2016). "Snapchat applies for patent to serve ads by recognizing objects in your snaps". The Verge. Pristupljeno 11. 5. 2017.\n↑ 11:40, 2 Jan 2014; tweet_btn(), John Leyden. "Snapchat: In 'theory' you could hack... Oh CRAP is that 4.6 MILLION users' details?". http://www.theregister.co.uk/2014/01/02/snapchat_leak/. Pristupljeno 2. 5. 2017.\n↑ Peckham, Matt. "How to Survive the Snapchat Hack (and Others)". http://techland.time.com/2014/01/02/how-to-survive-the-snapchat-hack-and-others/.\n↑ Blue, Violet. "Snapchat names, aliases and phone numbers obtainable via Android and iOS APIs, say researchers | ZDNet" (en). http://www.zdnet.com/article/snapchat-names-aliases-and-phone-numbers-obtainable-via-android-and-ios-apis-say-researchers/. Pristupljeno 2. 5. 2017.\n↑ "Snapchat Security Disclosure – Gibson Security". http://gibsonsec.org/snapchat/. Pristupljeno 2. 5. 2017.\n↑ Blue, Violet. "Researchers publish Snapchat code allowing phone number matching after exploit disclosures ignored | ZDNet" (en). http://www.zdnet.com/article/researchers-publish-snapchat-code-allowing-phone-number-matching-after-exploit-disclosures-ignored/. Pristupljeno 2. 5. 2017.\n↑ "Snapchat – GSFD" (en). http://gibsonsec.org/snapchat/fulldisclosure/. Pristupljeno 2. 5. 2017.\n↑ Constine, Josh. "Snapchat Downplays Phone Number Matching Hack, Says It’s Added New Counter-Measures". https://techcrunch.com/2013/12/27/snapchat-phone-number-hack/. Pristupljeno 2. 5. 2017.\n↑ Shu, Catherine. "Confirmed: Snapchat Hack Not A Hoax, 4.6M Usernames And Numbers Published". https://techcrunch.com/2013/12/31/hackers-claim-to-publish-list-of-4-6m-snapchat-usernames-and-numbers/. Pristupljeno 2. 5. 2017.\n↑ "Overexposed: Snapchat user info from 4.6M accounts" (en). https://www.cnet.com/news/overexposed-snapchat-user-info-from-4-6m-accounts/. Pristupljeno 2. 5. 2017.\n↑ "Snapchat hack: Users wonder whether their snaps are safe – The Mercury News". http://www.mercurynews.com/2014/01/02/snapchat-hack-users-wonder-whether-their-snaps-are-safe-2/. Pristupljeno 2. 5. 2017.\n↑ "Snapchat hack leaks 4.6m users' details" (en). http://www.telegraph.co.uk/technology/internet-security/10546626/Snapchat-hack-leaks-4.6m-users-details.html. Pristupljeno 2. 5. 2017.\n↑ "Snapchat Finally Apologizes After 4.6 Million User Phone Numbers Leak — Here's How To Make Sure It Doesn't Happen Again" (en). http://www.businessinsider.com/snapchat-hack-apology-2014-1. Pristupljeno 2. 5. 2017.\n↑ "Snapchat agrees to settle FTC charges that it deceived users". https://www.washingtonpost.com/news/the-switch/wp/2014/05/08/snapchat-agrees-to-settle-ftc-charges-that-it-deceived-users/?utm_term=.15937d108dbb. Pristupljeno 3. 5. 2017.\n↑ 70,0 70,1 "Privacy Center – Snap Inc.". https://www.snap.com/en-US/privacy/privacy-policy/. Pristupljeno 3. 5. 2017.\n↑ "How Snaps Are Stored And Deleted". https://www.snap.com/en-US/news/post/how-snaps-are-stored-and-deleted/. Pristupljeno 3. 5. 2017.\n↑ Rogers, Katie (3. 5. 2016). "Snapchat at 107 M.P.H.? Lawsuit Blames Teenager (and Snapchat)". https://www.nytimes.com/2016/05/04/us/snapchat-speeding-teenager-crash-lawsuit.html?_r=1. Pristupljeno 3. 5. 2017.\n↑ "Snapchat Video Shows Driver Speeding at 115 mph Before Deadly Crash" (en). http://www.nbcnews.com/nightly-news/video/snapchat-video-shows-driver-speeding-at-115-mph-before-deadly-crash-797737027663. Pristupljeno 3. 5. 2017.\n↑ "Canadian tech firm sues Snapchat for patent infringement" (en). http://www.cbc.ca/news/business/snapchat-investel-iframed-geolocation-social-media-1.3733639. Pristupljeno 3. 5. 2017.\n↑ "Investel Capital Corp vs. Snapchat, Inc – complete Statement of Claim". http://www.investel.com/legal/snapchatinc.pdf. Pristupljeno 12. 5. 2017.\n↑ Maddaus, Gene (11. 4. 2017). "Snapchat CEO Said ‘This App Is Only for Rich People,’ Ex-Employee Alleges". Variety. Pristupljeno 3. 5. 2017.\n↑ Hinchliffe, Emma. "#UninstallSnapchat is taking off in India after an allegedly terrible comment from Snap's CEO". Mashable. Pristupljeno 3. 5. 2017.\n↑ 78,0 78,1 Safi, Michael (17. 4. 2017). "Snapchat denies claim CEO did not want to expand into 'poor India'". The Guardian. Pristupljeno 3. 5. 2017.\n↑ "Snapchat's App Rating Takes A Massive Hit On Play Store, Spokesperson Issues Clarification". indiatimes.com (in English). Pristupljeno 3. 5. 2017. CS1 održavanje: Engleski jezik je specificiran (link)\n↑ "Snap stock falls as alleged CEO comments rile some on social media". Reuters. 17. 4. 2017. Pristupljeno 3. 5. 2017.\nKosoff, Maya (22. 2. 2015). "2 dozen millennials explain why they're obsessed with Snapchat and how they use it". Business Insider. Pristupljeno 9. 5. 2017.\nSnapchat na Wikimedijinoj ostavi\nDobavljeno iz "https://sh.wikipedia.org/w/index.php?title=Snapchat&oldid=40932120"\nPoslednja izmjena na dan 20 decembar 2019, u 01:43 č.


Štamparija PLUS Beograd * Kancelarija | Stamparija PLUS Beograd\nŠtamparija PLUS Beograd * Kancelarija\nTehnikom Blindruka (suvog žiga) možemo utisnuti željeni logo na razne površine proizvoda (papir, koža, skaj…). Prethodno je neophodno izraditi kliše (blind) u obliku logoa a maksimalna površina koja se može utisnutije 7 x 9 cm. Cena zavisi od veličine znaka i tiraža koji se radi.\nŠtamparija PLUS Beograd - Pozovite da se dogovorimo\n* Mobilni tel: 064 707 93 83 - Kontakt osoba Dragan Đorđević


Nova pravila: Podsticaji za voćare samo ako proizvedu 10 tona jabuka | Banjaluka.net\nNova pravila: Podsticaji za voćare samo ako proizvedu 10 tona jabuka\nAko proizvođači jabuka i ove godine žele premiju, moraju dobro da zavrnu rukave i proizvedu 19 puta više jabuka nego lani. Prošle godine bilo je dovoljno da u paletama prikupe 500 kilograma. Ovogodišnji limit je 10 tona.\n-To znači jedino da ovi mali i sitni proizvođači na neki način ne bi mogli da ostvare subvenciju, koji se bave sa manjom proizvodnjom, koji nisu intenzivni proizvođači- pojašnjava Dragoja Dojčinović, Udruženje voćara RS.\n-Pa moraju biti oštri kriterijumi. Mi moramo graditi kvalitet. Mi moramo sredstvima države podsticati proizvodnju onih proizvođača koji će tržišne viškove davati tržištu- kaže Stevo Mirjanić, ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede u Vladi RS.\nOštrija pravila za voćare nisu jedina novost. Novim Pravilnikom za podsticaje ukupni iznos svih premija koje jedan poljoprivrednik može da dobije ne smije biti veći od 500 hiljada maraka.\nTako, na primjer, u “Farmlendu” iz Nove Topole mogu da zaborave na oko 2 miliona maraka koje su dobili prošle godine. Uz ukupni limit, ministarstvo je sve važnije stavke bukvalno prepolovilo. Za utovljenu junad ili svinje farmeri više ne mogu da računaju na prošlogodišnjih 100 hiljada na koje su maksimalno mogli da računaju.\n-Ne znam zašto se to tako dešava. Umjesto da su podigli limit oni stalno pokušavaju to stočarstvo nekako.Ipak tov košta, od prvog dana ulaska, mora ga čovjek stalno finansirati, svaki dan jede a jednom dobija novac- kaže Žare Švraka, poljoprivrednik iz Vrbaške kod Gradiške\nGornja granica podsticaja smanjena je i proizvođačima koza i ovaca umjesto prošlogodišnjih 25, vlasnik stada ove godine može da dobije 15 hiljada maraka. Vlada je očigledno odlučila da štedi i na kokama, pijetlovima i pilićima tako da peradar umjesto dosadašnjih 50 maksimalno može da računa na 30 hiljada maraka pomoći od države.\nManji su i podsticaji za kupljenu mehanizaciju. U vrijeme dok je kupovao traktor i plug Petar Kurta iz Čatrnje kod Gradiške, računao je, kaže, na veći povrat novca od države.\n-U rješenju piše da se odobrava povrat od dvadeset posto, a 30% nam je obećano. 10% je kao odbijeno a radi čega to se ne zna- rekao je Petar Kurta, poljoprivredni proizvođač iz Čatrnje kod Gradiške.\nAgrarni budžet od 60 miliona maraka ne smije da poprimi socijalni karakter, tvrdi ministar. Sredstva se kaže moraju pravilno raspodjeliti i namjenski koristiti.\n-Mi ne možemo sredstvima agrarnog budžeta finansirati i neke socijalne namjene. To moraju biti pitanja razrađena drugim politikama svake države pa i naše – rekao je Stevo Mirjanić, ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede u Vladi RS.\nPremije za mlijeko i za proizvodnju pšenice u ministarstvu nisu dirali. Vratili su i lani ugašenu premiju za uzgoj priplodnih junica, baš kao i sufinansiranje osiguravanja poljoprivredne proizvodnje. Onim farmerima koji odluče da osuguraju svoja dobra, iskeširaće pola od ukupne sume najviše 25 hiljada maraka po korisniku.


Radmila Rada Đurić Biografija - Biografija.org\nNovinarka, voditeljka (1966. - )\nBiografija ažurirana: 04.08.2019.\nRadmila Rada Đurić je srpska novinarka i TV voditeljka, zaštitno lice emisije „Beogradska hronika“ i autorka i urednica emisije „A sada Rada“ koje se emituju na programu Radio Televizije Srbije (RTS). Rođena u Valjevu 1966. godine. Odrasla je u Lazarevcu, od 2014. godine živi u Beogradu. Sa bivšim suprugom Goranom Đurićem ima dvoje dece, ćerku Veru i sina Despota.\nNovinarsku karijeru je započela ranih 90-ih godina radeći volonterski na Radio Lazarevcu. Od 1993. godine radi na Radio Televiziji Srbije. Prvo je radila kao novinar Jutarnjeg programa, a potom dobila priliku da vodi „Beogradsku hroniku“, po kojoj je ostala poznata do danas.\nJedno vreme je na RTS-u uređivala i vodila emisiju „A sada Rada“. Emisija je tokom dve sezone imala 53 epizode koje su išle u popodnevnom terminu nedeljom.\nRada Đurić (Đorđević) je rođena 1966. godine u Valjevu. Ime je dobila po baki Radmili. S ocem Aleksandrom, majkom Mirjanom i tri godine starijim bratom Dragoljubom živela je u Lajkovcu. Aleksandar je radio kao železničar, a porodica je živela u Lajkovcu sve do njegove smrti. Naime, Radin otac je preminuo kada joj je bilo devet godina. Nakon toga majka je dobila posao u Lazarevcu, pa su se preselili u taj grad.\nS obzirom na to da su roditelji radili Rada je odrasla sa bakom Radmilom koja je maštala da joj unuka postane harmonikašica. Osim toga, pošto je bila vrsna kuvarica, baka joj je „u amanet“ ostavila svoj lični kuvar sa malim tajnama koje nije otkrivala ni jednoj komšinici ni rođaki.\nPrvi javni nastup Rada je imala čak i pre nego što je krenula u školu. Naime, na jednoj priredbi je recitovala neku pesmicu, a i danas se seća da zbog aplauza nije htela da siđe sa scene. Osim toga, voditeljka se seća u bež haljinice koju joj je baka za tu priliku isplela, te „palmice“ na glavi, tada vrlo popularne frizure za devojčice.\nU osnovnu školu je krenula sa šest godina, godinu dana pre svoje generacije, jer je želela da joj učiteljica Ruža Lukić bude razrednica. Mnogi su upravo učiteljicu Ružu smatrali oličenjem prave dame. Rada je redovno učestvovala u brojnim sekcijama i školskim priredbama povodom velikih praznika. Veruje da se tada razvila njena ljubav prema poslu kojim se bavi više do 20 godina.\nSa devet godina je izgubila oca. Premda je to bila velika tragedija i nemerljiv gubitak za sve, Rada smatra da ih je to dodatno zbližilo. Pet godina kasnije se sa majkom i bratom preselila u Lazarevac. Po završetku osnovne škole upisala je gimnaziju. Tokom prve dve godine pohađala je prirodno-naučni smer, a potom kulturu i javno informisanje na smeru novinarstva.\nŽelela je da postane glumica, ali pošto se u to vreme gluma smatrala „neozbiljnim zanimanjem od koga se ne može normalno živeti“, odlučila se za novinarstvo na Fakultetu političkih nauka u Beogradu. Majka je njen odlazak u Beograd vrlo teško podnela, ali je u njihovoj porodici važila i danas važi deviza da je majka srećna kada su joj deca srećna.\nTokom prve godine fakulteta Rada je živela u Studentskom domu „Vera Blagojević II“. Bila je to velika promena, prvo jer je iz malog grada preselila u velegrad, a potom joj je bilo teško da se navikne na uslove koji su vladali u domu. Već sledeće godine je sa drugaricom Dragicom Vuksanović iznajmila stan. Drugarice su se zbližile toliko da su kasnije postale i kume.\nApsolvirala je u roku i vratila se u Lazarevac, tako da nikada nije zvanično dobila diplomu novinara.\nJoš se tokom Radinog detinjstva dalo naslutiti da će se baviti nekim javnim poslom, a s obzirom na to da je studirala novinarstvo logičan sled događaja su bili mediji. Prvo je volontirala, a potom i radila honorarno na Radio Lazarevcu. Godine 1993. RTS je raspisao konkurs za novinare, a Rada je izabrana kao jedan od najboljih kandidata za taj posao.\nZanat je, kao i većina mladih novinara „pekla“, u „Jutarnjem programu“ kod legendarnog novinara i TV voditelja Branislava Baneta Vukašinovića. Snimala je priloge i za druge emisije, te četiri godine radila kao honorarac. Svakodnevno je autobusom putovala iz Lazarevca u Beograd i tu rutinu je ponavljala više od 20 godina.\nGodine 1998. godine dobila je priliku da vodi „Beogradsku hroniku“, informativnu emisiju koja se emituje svakog radnog dana u terminu od 17:45. Teme su uglavnom bile lokalne, ali su kasnije prerasle i na nacionalni nivo kako su se gledaoci sa svojim problemima sve češće javljali redakciji emisije.\nSvojom spontanošću, harizmom i gestikulacijom Rada Đurić je osvojila srca gledalaca širom Srbije i regiona. Neretko je nailazila na kritike zbog prebrzog govora i preterane upotrebe ruku tokom objašnjavanja teme, ali jedno je sigurno, Rada je svojom pojavom i načinom vođenja „Hronike“ navela gledaoce da joj veruju i da joj se svakodnevno javljaju sa lepim i manje lepim temama.\nViše od 20 godina ona neguje ljudski pristup temi i ljudima koji je gledaju. Kaže da se, dok govori, ne obraća kameri nego ljudima i da verovatno u tome leži tajna njene popularnosti. U šali dodaje da pola Srbije ima njen broj mobilnog telefona, ali da joj to ne smeta, jer, kako kaže, svakog drugog dana bez kucanja ulazi u domove drugih ljudi, te da je najmanje što može za njih da učini jeste da im se javi na ulici ili putem telefona.\nSvesna odgovornosti svog posla Rada se uvek trudi da pomogne onima kojima može. Zato joj neretko nakon emisije gledaoci šalju cveće i druge poklone. Ona im uzvraća osmehom i toplim rečima, ali i velikom profesionalnošću u poslu, pa mnogi priznaju da „Beogradsku hroniku“ gledaju upravo zbog nje.\nTokom 2015. godine uređivala je i vodila autorsku emisiju „A sada Rada“ koja je emitovana nedeljom na RTS-u. Kako je voditeljka jednom prilikom kazala, reč je o emisiji koja je namenjena „pristojnim, dobro vaspitanim, hrabrim i dostojanstvenim ženama i muškarcima koji i dalje veruju da ljubav i pravda pobeđuju“. Verovatno je to objašnjenje dala jer i sama pripada takvoj grupi ljudi i vaspitana je da ceni takve vrednosti kod poznanika, prijatelja, sagovornika, kolega.\nEmisija je emitovana u dve sezone, a ukupno je snimljeno 53 epizode. Rada je nastavila, kao i do tada da se sa kolegicom Slađanom Tomašević, rotira u ulozi voditeljke „Hronike“.\nUpravo je energičnost i posvećenost ono po čemu se razlikuje od drugih voditelja. Svoju spontanost i vedar duh ne krije ni dok vodi program uživo, te je, uprkos kritikama, već dugi niz godina jedna od najvoljenijih voditeljki na javnom servisu.\nKako kažu njene kolege, Rada nije od onih novinara koji svoje iskustvo nerado dele sa mladim kolegama. Uvek je spremna da pomogne mlađima da se snađu kada ste tek upuste u avanturu zvanu „televizijsko novinarstvo“.\nIskreno priznaje da je pogađaju kritike, ali i da joj prija popularnost. Dodaje da voli svoj posao premda je nekoliko puta bila u iskušenju da ga napusti. Rada kaže da joj je izuzetno drago što je građani doživljavaju kao svoju i što je podržavaju, te da upravo to predstavlja potvrdu njenog rada.\nJednom prilikom je ispričala kako se prvi put zaljubila u četvrtom razredu osnovne škole. Na sreću, ta ljubav je bila uzvraćena, a to iskustvo joj je kaže, odredilo dalji ljubavni život, jer je nastavila da bira, ne samo lepe nego i divne momke, te da ljude jednostavno deli na dobre i zle.\nPrva prava i velika ljubav joj se dogodila u srednjoj školi. Srećom, njenog tadašnjeg dečka, koji je bio pet godina stariji od nje, lepo su prihvatili i majka i brat. Kako je jednom prilikom kazala, bila je to veza „dovoljno ozbiljna da ponese epitet prve prave ljubavi, ali i dovoljno neozbiljna da bude za ceo život“.\nJednom prilikom je priznala da je bio veliki izazov vaspitavati decu tokom burnih devedesetih godina, ali da se trudila da im usadi prave vrednosti bez obzira na to gde i kako odrastaju. Upravo zato su Đurići odlučili da svoj život grade u Lazarevcu, jer su smatrali, a voditeljka i danas smatra, da je za decu bolje i lakše da odrastaju u manjem mestu.\nVera je sa 18 godina otišla na studije u Ameriku, a Rada se sa suprugom razvela dve godine kasnije. Premda retko govori o svom privatnom životu, ne krije da joj je taj period, prvenstveno zbog dece, bio vrlo stresan. U jednom intervjuu je kazala da „čovek mora da iživi nesreću, da bi mogao da se raduje sreći, jer smo skloni tome da je ne prepoznajemo“. Dodala je da se iz poraza više nauči nego iz pobeda.\nKaže da je kroz posao, ali i privatni život uvek vode emocije. Ne samo bližnjima, nego i gledaocima pored malih ekrana, Rada uvek poklanja svoje srce. Osmeh joj je postao zaštitni znak, a mnogi je cene zato što kroz emisiju ume na dobar način da predstavi i lepe i ružne priče. Ona kaže da je taj osmeh njeno jedino oružje. Njena glavna deviza u životu je „budimo ljudi“.\nVoditeljka priznaje da voli kafanu, te da joj nije važno da li je tradicionalna kafana sa živom svirkom ili neki „fensi“ kafić. Kaže da ima dosta energije i da je ponekad „troši nemilice“, a nekada i „uludo“. Dodaje da je kroz život vode „sumanuti optimizam“, ljubav, hrabrost i doslednost, te da je danas više zadovoljna stvarima koje je uradila, nego što je nezadovoljna.\nOznake: beogradbiografijanovinarradmila rada đurićsrbijavaljevovoditeljka\nKratke informacije o: Radmila Rada Đurić


SELJANKE on BlogDot\nForbes: maechtigste Frauen Rangliste In der Forbes-Liste: ‚The World’s 100 Most Powerful Women‚ steht unsere Kanzlerin an vorderster Stelle. (Liste vom 30.08.2007) Die ersten zehn mächtigen Frauen laut Forbes: Angela Merkel Wu Yi Ho Ching Condoleezza Rice Indra K. … Weiterlesen SELJANKE Watch Escort girls (Serbian) on Red, home of free s videos online Lista tekstova / lyrics: Zorica Brunclik - 205 tekstova. Tekstovi.net je galerija muzičkih tekstova sa područja Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Najsmešnije božićne SMS poruke - Najsmešnije božićne SMS poruke Iznenadili biste se koliko ljudi na Internetu traži inspiraciju kako bi čestitali božićne praznike. Portal Nadlanu Don Kihot (Don Quijote) je glavna figura u romanu El ingenioso hidalgo Don Quijote de la Mancha (bos: Umišljeni plemić Don Kihot od Manče), koji je related: quijote, wikipedia, Laguna - Pantaleon i posetiteljke Knjiga 'Pantaleon i posetiteljke' nije za čitanje negde vani, u prevozu, na primer. Osim ako Vam ne smeta da Vas čudno posmatraju, jer se glasno smejete. Don Kihot je nakon objavljivanja doživeo veliki uspeh i preveden je na mnoge evropske jezike. Roman je bio toliko popularan da je 1614. godine objavljen u


POTOPLJENA ATLANTIDA KOD KUBE: Misterija, zašto naučnici ovaj podvodni grad ignorišu | WebTribune\nHome IZA OGLEDALA POTOPLJENA ATLANTIDA KOD KUBE: Misterija, zašto naučnici ovaj podvodni grad ignorišu\nPosted date: септембар 17, 2016 In: IZA OGLEDALA\nPre 15 godina, tim istraživača je pronašao anomalne strukture na zapadnoj obali Kube. Istraživanje sonarom je otkrilo niz kamenih formacija 650 metara ispod Karipskog mora.\nČudno je to što niko nikada nije istražio ovaj potopljeni grad nakon što je on otkriven.\nNational Geographic je objavio članak o potopljenom gradu kada je otkriven i obećano je da će uslediti istrage, ali se to nikada nije dogodilo.\nČinjenica je da postoje brojni potopljeni gradovi širom sveta od Azije do Amerike i da postoje legende o velikim gradovima koje je progutao okean i koji su ostali zaboravljeni u vremenu.\nIako su neki od ovih gradova otkriveni, ima ih još mnogo za koje se ne zna i koji samo čekaju da istraživači povrate sećanje na njih.\nRazličiti drevni tekstovi koji pripadaju različitim kulturama govore o velikim poplavama koje su pogodile našu planetu u dalekoj prošlosti. Dokazi o tome da je tog potopa bilo se mogu pronaći danas, a veruje se da je upravo taj globalni fenomen u potpunosti promenio svet.\nBrojne potopljene građevine širom naše planete koje su pronađene nedavno ukazuju na to da su okeani naše planete nekada bili mnogo drugačiji nego što su danas.\nPriče i legende o potopljenim carstvima poput Atlantide, Mu i Lemurije zaintrigirale su maštu mnogih generacija.\nNaučno govoreći, istraživači nisu još uvek našli tragove koji bi ukazali na to da su ova carstva postojala, ali mnogi veruju da to ne znači da nisu postojala, već da samo treba da nastavimo da tragamo.\nJedno od najfascinantnijih otkrića u prošloj deceniji je otkriveno nedaleko od obale Kube kada je tim podvodni istraživača uz pomoć sonara pronašao kamenje na dubini od 600 metara u Karipskom okeanu.\nPre 15 godina, kompanija Advanced Digital Communications je otkrila čudne građevine ispod Karipskog mora. Ona je na osnovu istraživanja sonara navela da su najverovatnije u pitanju drevni spomenici nepoznate drevne civilizacije.\nSimetrično poređano kamenje, koje je delovalo kao ostatak nekog drevnog urbanog razvoja, ukazivalo je na visoko razvijeno društvo koje je naseljavalo ovaj region u dalekoj prošlosti.\nKada se reč o otkriću raširila, mediji su odmah počeli da objavljuju naslove kako je „Atlantida otkrivena kod Kube“ i kako je „Pronađen izgubljeni grad u Karibima“. Mnoge vlasti, muzeji i popularni naučni časopisi poput National Geographic-a su odmah pokazali veliko interesovanje za istraživanje ovog potopljenog grada.\nMeđutim, to su bila samo prazna obećanja.\nČudno je to što niko nikada nije ispitao tako važno otkriće, možda i najvažnije podvodno otkriće u istoriji čovečanstva.\nViše od 15 godina od prvog otkrića, priča o potopljenom gradu kod Kube je potonula u zaborav.\nZašto niko nikada nije istražio ovaj potopljeni grad?


ZIMSKA NEGA KOŽE - sačuvajte kožu od pucanja Akademija Purity\nZIMSKA NEGA KOŽE - sačuvajte kožu od pucanja i dehidratacije\nZimska nega kože je od velike važnosti za očuvanje vlažnosti kože. Tokom zimskih, hladnih i vetrovitih dana naša koža je izložena raznim negativnim vremenskim uticajima, koji mogu dovesti do njenog isušivanja, ljuspanja, pucanja i iritacije. To su razlozi zbog kojih je u zimskom periodu neophodna dodatna i pravilna nega kože kako bismo je održali vlažnom, mekom i glatkom.\nJedna od osnovnih funkcija kože jeste njena barijerna uloga, koja sprečava gubitak tečnosti sa površine našeg tela. Tu barijeru čine masnoće koje formiraju zaštitni lipidni film na površini kože. Hladan zimski vazduh je suv, smanjuje se količina prirodnih masnoća, te sa površine kože isparava veća količina tečnosti. Zimski vetrovi još dodatno isušuju i oštećuju kožu. Rezultat svega je suva, gruba koža podložna svrabu, iritaciji, nastanku ekcema. Oštećenju kože tokom zime doprinosi i grejanje u prostorijama sa suvim i toplim vazduhom.\nZimski period pogoršava već postojeća hronična oboljenja kože kao što su atopijski i seboroični dermatitis, ekcem i psorijaza. Crvenilo i prošireni kapilari na licu postaju izrazitiji zbog naglih prelazaka sa hladnog u tople prostorije. Potrebno je na vreme obratiti se dermatologu koji će ordinirati terapiju pre nastanka pogoršanja postojećeg oboljenja.\nDa bi sprečili isušivanje kože i druge neprijatnosti koje nastaju sa prvim zimskim danima moramo kožu negovati na sledeći način:\nNephodno je koži nadoknaditi vlažnost koju je izgubila, korišćenjem krema koje nisu samo na bazi hidrantnih supstanci već i na bazi ulja. Masnoće u kremama prave film na našoj koži i ne dozvoljavaju odavanje vode. Kreme koje koristimo treba da sadrže masne kiseline i komponente poput prirodnih vlažećih faktora: uree, glicerola, alfa hidroksi kiselina, koje imaju veći kapacitet vezivanja vode. Korisni su i dodaci ostalih vitamina i hranljivih materija koje su neophodne koži. Preporučuje se nanositi kreme više puta u toku dana a obavezno nakon pranja lica, tuširanja, kao i pre izlaska na hladnoću.\nZimsko Sunce u kombinaciji sa refleksijom od snega, takodje isušuje i oštećuje kožu. Zimi treba nastaviti korišćenje zaštitnog faktora najmanje spf 15, koji štiti od UVA i UVB zračenja.\nNAUČI PROFESIONALNU NEGU KOŽE


Prostar 100% Whey, Ultimate Nutrition - FITWAY.RS\nPakovanje --- Odaberite --- 2390 g (ukus Cookies&Cream) (+2.650,00 RSD)\n3.150,00 RSD 3.500,00 RSD\nEx Tax: 3.150,00 RSD\nProstar 100% Whey, Ultimate Nutrition\nProteini su verovatno najvažniji dodatak za sve sportiste, ali su posebno značajni onima koji su uključeni u dugotrajne, intenzivne treninge izdržljivosti. Oni su gorivo za izgradnju, masu i definiciju mišića. Zapravo, proteini su od suštinskog značaja za rast i razvoj.\nNačin na koji telo koristi proteine za vreme i posle vežbanja značajno se razlikuje od načina na koji koriste ugljene hidrate ili masti za energiju. U časovima nakon vežbanja, telo počinje da gradi tzv. strukturne proteine iz aminokiselina, za popravku i rast mišića i remodelira tkiva neophodna za visoke performanse. Ovo je jedan od razloga zbog koga je sportistima potrebno da posebno obrate pažnju na ishranu, radi brzog i potpunog oporavka i učine ga sastavnim delom režima treninga.\nDa bi zadovoljio potrebe sportista, Ultimate Nutrition je dizajnirao 100% Prostar Protein Surutke kako bi uključio sve esencijalne i neisencijalne amino kiseline za izgradnju mišića nakon intenzivnog kratkotrajnog ili dugotrajnog vežbanja. To je prilagođena mešavina svih hranljivih sastojaka, uključujući faktore poboljšanja imunskog sistema, dobijenih od proteina surutke specijalizovanim procesom izdvajanja. Budući da vežbanje može da šteti imunskom sistemu, 100% Prostar Protein Surutke je nutritivni dodatak izbora za sve one sa aktivnim životnim stilom. Međutim, 100% Prostar Protein Surutke nije namenjen samo sportistima. On podržava održavanje mišićne mase, povećanje i definiciju i kod pojedinaca koji su samo "vikend ratnici." Ultimate Nutrition 100% Prostar Protein Surutke zaista predstavlja ishranu za šampione!


Oštro na pirate | PC Press\nOštro na pirate\n6. april 2009. 7. avgust 2017. Nenad Veljković\nOkružni sud uvažio je žalbu tužioca i preinačio prvostepenu presudu niškom piratu, zamenivši mu uslovnu osudu kaznom zatvora od tri meseca.\nSredinom marta pravosuđe Niša pokazalo je zube i dosledno okončalo još jedan slučaj velikog piratizovanja muzike i filmova na CD i DVD medijima.\nKao što je i navedeno u presudi, pomenuti gusar oglašen je krivim za “…krivično delo neovlašćenog iskorišćavanja autorskog dela i predmeta srodnih prava iz člana 199…“. Pored mere bezbednosti zaplene svih optičkih medija i diskova, izrečena mu je i uslovna osuda sa kaznom zatvora u trajanju od osam meseci i rokom proveravanja od četiri godine.\nVerovali ili ne, pomenuta osoba je povratnik i već je okrivljena za istovrsno krivično delo, urađeno po isteku prethodnog roka proveravanja (!).\nMoguće je da je ponovljena uslovna osuda posledica procene suda u pogledu imovinskog stanja okrivljenog (!?), ali je javni tužilac bio drugačijeg mišljenja. U svojoj žalbi on je naveo da se ponavljanjem uslovne presude ne može postići svrha krivične sankcije i predložio pomenutu kaznu zatvora. Okružni sud je uvažio žalbu i preinačio presudu izrekavši kaznu zatvora od tri meseca, smatrajući da je kazna nužna za uticanje na okrivljenog i na druge da ne vrše krivična dela, za izražavanje društvene osude za učinjeno krivično delo i doprinos učvršćivanju obaveze poštovanja zakona“. Jako!\nBilo bi korisno spomenuti i reagovanje filmskog kritičara, scenariste, glumca i producenta Dimitrija Vojnova na blogu http://dobanevinosti.blogspot.com.\nSrđan Nikolić je niški pirat. Popularizovao je film u sredini u kojoj nema bioskopa, a i to što ima nije na odgovarajućem nivou.\nTagovi: Alba, HP, Internet, Microsoft\n← Canon: i-SENSYS LBP7200Cdn kolor laser\nAcer lansirao novu liniju prenosnih računara – Serija TimeLine →


Berlinski aerodromi se oporavljaju | Avio Press\nBerlinski aerodromi se oporavljaju\nAerodromi Berlin Schönefeld i Berlin Tegel su tokom avgusta zabeležili blagi oporavak u poređenju sa prethodnim mesecima ove godine. Tokom avgusta je više od 820000 putnika prošlo kroz oba aerodroma što predstavlja pad od 73.9% u poređenju sa istim periodom prethodne godine. Berlinski aerodromi su ipak ostvarili napredak u poređenju sa prethodnim mesecima. Schönefeld i Tegel su tokom juna opslužili svega 167,891 putnika, skoro 5 puta manje nego u avgustu.\n“Broj putnika nam pokazuje da su aerodromi i dalje veoma pogođeni efektima pandemije. Ipak, stabilnije cifre u prethodnih nekoliko nedelja nam govore da se letovi mogu obavljati normalno, čak i u ovim uslovima.” izjavio je Engelbert Lütke Daldrup, CEO aerodroma Berlin Berlin Brandenburg.\nEkspanzija United Airlinesa u Africi\nCathay Pacific planira da uskladišti 50% flote


Home Politika BiH Tegeltija: Regionalni ciljevi su zajednički, sproveđenje individualno\nObraćajući se učesnicima konferencije, Tegeltija je podsjetio da je 8. aprila ove godine, a nakon što su prethodno dokument usvojile vlade Republike Srpske, Federacije BiH (FBiH) i Brčko distrikta, Savjet ministara usvojio “Okvir za realizaciju ciljeva održivog razvoja u BiH”.\n“Posebno će biti važan i interesantan dio koji ste planirali u agendi konferencije `dobre prakse i izazovi u implementaciji Agende 2030`”, smatra Tegeltija.\nNext articleU BiH 384 novih slučajeva zaraze koronavirusom, 57 osoba preminulo


MOTOR blog » Le Mans 2008: Audi R10 neporažen Le Mans 2008: Audi R10 neporažen – MOTOR blog\nOvogodišnja trka 24 časa Le Mansa, koja se vozila po 76. put, će ući u i istoriju kao trka na kojoj se odigrala prva velika bitka dizel pogonjenih prototipova – Audija R10 TDI i Peugeot 908 HDi.\nAudi R10 TDI ostaje neporažen na 24 časa Le Mans-a i nakon trećeg nastupa. Nakon fantastične završnice trke, kroz cilj su prvi prošli vozači Audija R10 TDI sa brojem 2: Dindo Capello (Italija), Tom Kristensen (Danska) i Allan McNish (Škotska).\nPreko četvrt miliona gledalaca je imalo jedinstvenu priliku da posmatra veliku borbu između šest posada dva velika proizvođača. Pobedu je osvojio Audi sa samo 4:13 minuta prednosti, nakon 24 časa trke.\nTokom svih 24 časa trke, vodeće posade Audija i Peugeota nikada nisu bili udaljene više od jednog kruga. Peugeoti su tokom početnog dela trke bili ti koji su diktirali tempo, da bi efikasnost R10 V12 TDI agregara i taktika Audi tima u drugoj polovini trke počeli da donose plodove. Nakon što je kiša dodatno zakomplikovala situaciju, posada Capello, Kristensen i McNish je preuzela vođstvo u 5.17 časova i na vodećoj poziciji ostala sve do samog kraja trke.\nTokom ranih jutarnjih časova posade u Audi R10 TDI prototipovima su koristile bolje performanse svog prototipa na mokroj stazi, kada su prednosti i ostalih Peugeot posada počele da se smanjuju u odnosu na preostale Audi posade.\nAudi R10 TDI je tokom 24 časa trke funkcionisao besprekorno, tako da je pobednička posada i pored veoma ozbiljnog udarca u zadnji deo automobila uspela da do cilja stigne sa minimalnim zaustavljanjem u boksu isključivo radi dolivanja goriva, menjanja guma i vozača.\nŠkotlanđanin Allan McNish je ovom pobedom dodao u svoj rezime još jednu pobedu na Le Mansu. Dindo Capello je osvojio treću pobedu, dok je Tom Kristensen zabeležio osmu pobedu.\nZa Audi Sport Team Joest, ovo je treća uzastopna pobeda sa Audijem R10 TDI. Prethodni hettrik ovog tima na Le Mansu je zabeležen 2002. godine, kada su tri uzastopne pobede osvojene sa Audijem R8 TFSI.\nPreostale dve Audi posade su na cilj stigle kao četvrta i šesta. Posada u Audiju broj 3, Lucas Luhr, Alexandre Prémat i Mike Rockenfeller je bila u prilici da osvoji treće mesto, međutim u završnim časovima morali su na vanredni odlazak u boks, kako bi se zamenio filter ulja. Pobednici sa dve prethodne trke, Frank Biela, Emanuele Pirro i Marco Werner su takođe imali problema. Marco Werner je u ranim jutarnjim časovima izleteo sa staze i u pokušaju da se brzo okrene je oštetio kvačilo.\nAudi je ove godine po deseti put nastupao na ovoj trci i zabeležio osmu pobedu.\nLe Mans 2008: Audi R10 neporažen was last modified: June 26th, 2008 by Goran Aničić


Novosađani ove stvari neće zaboraviti | Luftika\nNa društvenim mrežama se pojavljuju stranice koje nas podsećaju na sve one stvari koje smo imali u detinjstvu, a vremenom ih verovatno zaboravili. Da li se sećate kako je vaša baka spremala pitu sa višnjama, iz čega ste jeli, šta ste pili čime ste se igrali?\nJedna od takvih stranica na Facebooku je Kad smo bili mali mi smo se igrali na ulici, ne online… Administratori stranice Marko i Jasmina podsetili su na sve one sitnice koje život znače. Nekada novogodišnju jelku smo urašavali, bombonama, takozvanim salonkama.\nOmiljeno jelo nam se sastojalo od paprike, masti i hleba, a najbolji osećaj je bio kada ovo jelo jedete na ulici sa drugom decom iz komšiluka. Kako kažu to je bila srpska nutela. Pitam se koje jelo hit među današnjom decom.\nČinjenica je da deca danas više vremena provode za računarom, nego napolju. Današnju decu roditelji ne mogu da nagovore da izađu napolje, a nas roditelji nisu mogli da ubede da uđemo u kuću.\nOmiljene crtaće smo gledali pre dnevnika u 7 i 15 što je i naziv druge stranice na Facebooku koja isto skuplja fotografije koje nas podsećaju na detinjstvo. Cipelići, Tom i Džeri, Vuk Vučko, Minja Subota, Branko Kockica samo su neki od junaka našeg detinjstva.\nNama je znak da treba da uđemo u kuću bio trenutak kad se uključi ulična rasveta, a šta li je današnjoj deci znak da treba da izađu napolje. Nas je u kuću mogao naterati samo crtani film koji se retko puštao ili babina pita sa višnjama. Nekada smo bili i kažnjeni kada bi se dugo zadržali napolju. Omiljene igre su nam bile preskakanje lastiša, školice, između dve vatre.\nSve je to bilo deo našeg detinjstva koje ne smemo zaboraviti. I dok se pitamo šta će današnji klinci pamtiti ironija je što nas na naše detinjstvo podsećaju stranice na društvenim mrežama i to online.\nViše o tome gde zaprositi devojku u Novom Sadu\noznakectrtaci iz detinjstva deca novi sad detinjstvo detinjstvo u Novom Sadu stvari iz detinjstva


Najbolje igre za one koji vole letenje | Games online shop\nPostoji i nešto pored Flight Simulatora!\nMicrosoft Flight Simulator je vratio gejmere na nebo za vreme pandemije, ali to nije jedina igra koju možete da odigrate kada želite da letite.\nMožda volite najrealnije moguće simulacije ili jednostavne arkade, ali ua svakoga postoji po neka igra koju možemo da preporučimo.\nAce Combat 7 ima veoma, veoma zabavnu kampanju, punu intenzivne akcije i razloga da se igra ponov. To je tačno ono što je nedostajalo u arkadnim dogfight igrama poslednjih godina.\nUništavanje neprijateljskih letilica i ciljeva nikada nije bilo toliko zabavno, plus ima tu stvarno haos situacija kao što je borba sa dronovima dok izbegavate gromove, bombardovanje tokom peščane oluje i veoma napete borbe sa bossovima koji su masivne ratne letelice.\nNije klasično letenje ali ko kaže da letenje po svemiru nije letenje. A ovo je veoma dobro letenje.\nFreespace 2 je definitivno prošao test vremena kao jedno od najboljih dogfighting iskustava koje je moguće igrati danas. Kao pilot Galactic Terran–Vasudan alijanse morate se suočiti sa pretnjom vanzemaljske rase poznate pod imenom Shivans. Pored borbi sa drugim svemirskim letilicama borićete se i sa smrtonosnim velikim brodovima u nekim od najepskijih borbi koje smo ikada videli u igrama ovog tipa.\nKako su se Frontier Developments sigurno smejali kada su se svi mučili da zaobiđu Flight Sim 2020 repliku Zemlje u razmeri 1: 1. Uostalom, uspeli su da naprave kopiju našeg mlečnog puta u meri 1: 1 u Elite Dangerous igri, a objavili su je pre nego što je 2014. završena i zaboravljena.\nDoduše, ne možete da preletite svoju kuću, ali ono što možete zaista je previše raznoliko da bi se detaljno opisalo. Dovoljno je reći da borba postaje vrlo intenzivna uz dobro postavljanje HOTAS-a, pa i više ako ste u VR-u. Stoičko zadovoljstvo je jednostavno zakucavanje postupka pristajanja ili uspešno snalaženje u opijajućoj crnoj beskonačnosti i sletanje na komad stene na koji ste zapravo i nameravali. Proporcionalno obiman i sjajno izveden do najsitnijih detalja ovo je simulator leta za tipove „velikog ekrana i slike“.\nIako izgleda kao crtani film ovo je dosta duboko i izazovno iskustvo igranja, ponekada i skroz suludo iskustvo u visu preletanja neprijateljske teritorije.\nDa budemo iskreni, vi ovde ne upravljate direktno letilicom ali je ovo svakako jedinstveno iskustvo letenja sa igračima kojima je zadatak da menadžerišu letećom tvrđavom i njenom posadom, što je u praksi mnogo teže nego što zvuči. Kampanja je veoma brza ali i raznovrsna. Jednog momenta ciljate neprijateljska stovarišta a nekoliko sekundi kasnije se obračunate sa neprijateljskim ace pilotom. A tek brzinke fotke iz izvidnice! Tu je veliki broj upgrade-ova sa kojima možete da se igrate, od jednostavnih mehaničkih unapređenja do boljih motora kao i skroz šašavih izbora... Dodavanje malog šlema vašem homing golubu...Sjajno.\nJednostavno, ova igra ima više detalja od Flight Simulator-a 2020. Ima pun radni model koji su mnogi profesionalci koristili kao pomoć za vežbanje, a detalji poput sagorevanja goriva i ponašanja motora pod preciznim uglovima uspona modeliraju se sa većom preciznošću. Naravno, X-Plane 11 ima prednost ogromne baze podataka o modifikovanju i strastvenu zajednicu, pa ćemo videti kuda ide ova rasprava ok otoga ko je bolji. Flight Simulator 2020 uživa u sopstvenom korisničkom sadržaju, ali ako ste spremni da trgujete sa nekim od prelepih detalja i dodatnih opcija, ovo je takva igra.\nJedino društvo su vam plavo nebo, oblaci i zraci sunca. Kada to imamo u vidu, simulatori letenja mogu biti veoma relaksirajuće iskustvo. Sa druge strane, Digital Combat Simulator, tj. DCS World, to svakako nije.\nDCS je bez sumnje najsloženi i najdetaljni, realistični ratni simulator letenja ikada. Samo paljenje hladnog mlaznog motora, sa svim propratnim operacijama koje idu uz to, može predstavljati nepremostiv izazov za nekoga ko nije prethodno prošao obuku. Tu su i detaljna opremanja aviona loadout-om naoružanja pre poletanja, za koje vam takođe treba pošteno prethodno znanje. Kada se napokon nađete u vazduhu, potrebni su samo delići sekunde da vas pogodi neprijateljska raketa za koju pojma nemate odakle je došla.\nPS4 igre PS4894\nPS4 igre PS4786


Upoznajte zatvor u kojem su društvene mreže dostupne zatvorenicima\nIstraživanja ukazuju da kontakt sa sajber svetom pomaže bezbolnijoj tranziciji zatvorenika nazad u društvo\npisao Nelson Groom\nRazdvojenost između zatvorenika i spoljašnjeg sveta lagano se briše, i ne samo zato što horde fanova Džeremija Miksa pokušavaju da provale u zatvor da bi ga se dočepali. Iako bi navodno trebalo da su izolovani od društva, zatvorenici sve više zalaze u sajberspejs. Švercovani mobilni telefoni su rasprostranjeni u mnogim zatvorima, i usled toga možemo baciti pogled na život u zatvorima, koji izgleda nije uvek tako nemilosrdan kao što izgleda u filmovima. Čak i reper Viz Kalifa to polako provaljuje.\nPogledajte VICE film o britanskim maloletnim povratnicima u zatvor. U podešavanjima odaberite titove na srpskom.\nSada čak postoje i zatvori u kojima je zatvorenicima dozvoljen pristup internetu. Oni su uglavnom u Evropi, ali taj fenomen se proširio, kao što pokazuje Centar Aleksander Makonoči, prvi australijski zatvor „sa ljudskim pravima". Argumenti za uvođenje informacione tehnologije u zatvore su čvrsti: istraživanja ukazuju da to pomaže bezbolnijoj tranziciji zatvorenika nazad u društvo. Šta više, to sprečava one koji su zatvoreni pre nego što su društveni mediji buknuli da eksplodiraju kada vide druge zatvorenike kako kače fotke svog doručka na instagram.\nAli u mnogim zatvorima, zatvorenicima nije dozvoljen pristup internetu, što zadaje probleme iExpress-u, osvedočeno prvom sajtu društvenih medija za zatvorenike, koji je osnovao Australijanac po imenu Bret Kolins. Sajt će zavisiti od sistema starog, dobrog pisanja pisama, koje će omogućiti korisnicima iExpress-a da održavaju onlajn profile i komuniciraju sa ljudima širom sveta, čak i ako ne smeju ni da pipnu laptop.\nSastao sam se sa Kolinsom da bih saznao nešto više o tome kako pomaže zatvorenicima da uđu u digitalno doba.\nVICE: Koji su ciljevi iExpress-a?\nBret Kolins: Želeli smo da stvorimo novu oblast sajberspejsa koja će doneti dobro društvu. Psihološko breme zatvorskog života može znatno da se olakša osmišljavanjem aktivnosti dok zatvorenici sede po ćelijama. Ako damo zatvorenicima platformu preko koje mogu da testiraju svoje ideje i dobijaju povratne reakcije, veća je verovatnoća da će se asimilovati kada izađu.\nMislim da je vlada prva trebalo da pokrene takvu inicijativu, ali kaznene ustanove su najzainteresovanije za prevenciju bega iz zatvora. Ovakve stvari ni ne razmatraju.\nKoliko sam shvatio, upotreba interneta u Australiji za zatvorenike je uglavnom ilegalna?\nPristup internetu je obezbeđen u zatvorima u okrugu australijske prestonice. Izvan njega, u australijskim zatvorima kompjuteri i smartfoni nisu dozvoljeni. Tražimo od zatvorenika da mapiraju svoje profile, i onda ih mi aploudujemo umesto njih. Onda odštampamo poruke sa njihovih stranica i pošaljemo im ih.\nAli nisu li socijalni mediji pomalo trivijalni? Zašto su toliko važni zatvorenicima?\nZbog toga što dodaju težinu onome kako ih drugi vide. Trenutno ljudi definišu zatvorenike po zločinu koji su počinili, na primer, „on je lopov", „on je ubica". To je jednodimenzionalna procena zasnovana u potpunosti samo na sudskoj presudi. Njihove veštine i aspiracije nikada se ne uzimaju u razmatranje. Ljudi sada mogu da vide da to nije sve kada su ovi ljudi u pitanju, i da neki od njih čine stvarne napore da se iskupe.\nS druge strane, postoji argument da je internet osnovno ljudsko pravo. Zatvor je restriktivna okolina, zatvorenici u Australiji provode 18 sati dnevno u ćelijama. To vreme bi moralo produktivnije da se iskoristi, i za njihovo dobro i za njihovo predstojeće puštanje.\nŠta te je lično inspirisalo da se time baviš?\nSedamdesetih godina sam proveo 10 godina u zatvoru, i od tada radim za tu zajednicu.\nČujem da kaznene institucije istražuju iExpress?\nZabrinuti su zbog toga da li će žrtve osetiti srdžbu prema zatvorenicima, kada shvate da se njihov glas može čuti. Uveravali smo ih da to nije slušaj. Zapravo, žrtvama nudimo organizacionu podršku.\nŽrtve pre svega žele da se osećaju bezbedno, ali žele i da razumeju zašto im je zatvorenik uopšte naudio. Izražavanje zatvorenika preko iExpress-a je zapravo pomoglo mnogim žrtvama. Zatvorenici često izražavaju krivicu ili kajanje, što može da pomogne žrtvama da prebrode traumu.\nDa li je bilo nekih drugih prepreka?\nNedavno se pojavio jedan novi izazov. Inicijalno smo želeli da upravljamo celim poslom kao što to radi zatvorska pošta; potpuna sloboda govora, ali bez ičega nezakonitog. Ali u poslednje vreme smo dobili neke veoma agresivne mejlove. Njihovim objavljivanjem bismo degradirali zatvorenike.\nOdlučili smo da primenjujemo iste standarde cenzure kao fejsbuk. Bez vređanja, pretnji ili kleveta. iExpress je osmišljen kao pozitivna platforma.\nDa li ste prinuđeni da cenzurišete i same zatvorenike na sličan način?\nNeki zatvorenici su zalazili u previše sitne detalje prirode svog zločina, ili su o sebi govorili na uvredljiv način. Kažemo ima da malo smanje doživljaj, ako pomislimo da time kaljaju svoj ugled. U ostalim slučajevima im dajemo potpunu slobodu što se tiče njihovih profila.\nKako sprečavate potencijalnu komunikaciju između članova bande ili kriminalnih organizacija?\nNišta nezakonito nije dozvoljeno, isto kao sa pismima iz zatvora. Kod iExpress-a ne postoji veći potencijal za to nego što postoji kod standardne pošte. Ako zatvorenik to prekrši, upućujemo mu upozorenje. Ako ponovi prestup, blokiramo ga.\nPostoji li neki demografski trend kada su u korisnici u pitanju?\nObrazovaniji zatvorenici su svakako više zainteresovani. Oni su razumeli i shvatili njegov potencijal.\nVal Čoker, sestra ubijene žene iz Sidneja, Ivet Ratborn, javno se usprotivila vašoj ideji. Rekla je da ubica njene sestre, Džon Mejn, „mora da se suoči sa svojim nedelom, a ne da izražava svoje poglede na javnom forumu". Šta ti misliš o ovome?\nDžon Mejn ima dvoje dece, a služi doživotnu kaznu. Napravio je kobnu grešku, iako ja mislim da njegov profil promoviše pozitivnu poruku. Na kraju krajeva, zajednica želi da bude sigurna da osoba neće ponoviti zločin posle izdržavanja kazne. Mislim da profili kao što je njegov ohrabruju verovanje u to.\nNekim žrtvama bi bilo draže da su počinioci mrtvi. To je razumljivo osećanje. Oni lično moraju da prebrode žrtvin bol. Što se pre uhvate u koštac s tim, pre će moći da nastave svoje živote. Prestupnici i dalje imaju određena prava koja prava žrtava ne mogu da potkopaju.\nSve je više studija koje ukazuju na pozitivan efekat pristupa internetu u zatvorima. Šta misliš, da li će u neko skorije vreme dobiti nesmetani pristup internetu?\nApsolutno. Verujemo da će u skoroj budućnosti to dogoditi širom Australije i celog sveta. Istraživanja ukazuju na veoma pozitivne efekte informatičke tehnologije u zatvorima. Ali dok se to ne dogodi, iExpress će biti most između digitalnog sveta i popravnih ustanova.\nPogledajte iExpress ovde\nTagged:FacebookVice BlogfenomenizatvorZatvoreniciDruštveni medijiDruštvene mrežePovratnici u zatvor


Izetbegović pozvao NATO-a i EUFOR da pojačaju broj trupa u BiH\nPetak, 17.12.2021., 19:39 Petak, 17.12.2021., 19:39\nBakir Izetbegović, predsjednik SDA, nakon današnje sjednice Glavnog odbora ove stranke, koja je održana u Kaknju, izjavio je da očekuje pojačan angažman NATO-a ovdje.\nOn je pozvao NATO i EUFOR da, u skladu sa svojim mandatom, povećaju broj vojnih trupa u našoj zemlji, a posebno u Brčkom.\nPoručio je kako je na sjednici donesen niz zaključaka.\nGovoreći o zaključcima donesenim i usvojenim na sjednici NSRS-a, lider SDA je poručio kako smatra da je Skupština RS-a ušla u crvenu zonu.\n– Mislim da je NSRS ušla u crvenu zonu onog što je kažnjivo Krivičnim zakonom BiH. Očekujem od Tužilaštva da krene u tom smjeru – rekao je Izetbegović.\nIstiče kako je donesen zaključak o tome da se funkcioneri SDA zadužuju po pitanju pokretanje postupka za zaustavljanje onoga što je donijela Narodna skupština Republike Srpske.\nKomentarišući poziv SDA svim probosanskim strankama, po pitanju jedinstva i zajedničkom djelovanja, Izetbegović je kazao kako odgovora od njih još uvijek nema, prenosi Oslobođenje.\nnatoBakir Izetbegovićvojne trupe\neuroskeptik Subota, 18.12.2021., 10:23 at 10:23 am\nNazovi politika Bakira Izetbegovića je glavni izvor nestabilnosti u BiH,čovjek koji ništa nije stvorio sam, sve mu je babo i dio međunarodne zajednice uradilo.Preko dvadeset godina bez ikakvi ustezanja i posljedica vodi antisrpsku politiku i ne libi se ni laži ni prevara kada satanizuje cijeli jedan narod.Veliku pomoć toj politici je pružio Haški tribunal koji je bio sve više nego sud za ratne zločine,politizovanje međunarodnog suda u režiji velikih sila je dalo dodatni vjetar u leđa nakaradnoj politici Izetbegovića.Muslimani u BiH nikada nisu ni htjeli pomirenje ni suživot sa ostala dva konstitutivna naroda,odgojili su generacije djece u koje su usadili patološku mržnju za sve što nije Bošnjačko,a sve uz podršku zapada koji se i danas oglušuje na laži i prijetnje ratom koje su više nego očigledne a dolaze i Sarajeva.Svakome ko živi u BiH treba biti jasno Bošnjaci imaju samo jedan cilj,a to je Bošnjačka Republika BiH i naravno svakim danom su sve bliže ostvarenju tog projekta.U tome im pomaže kukavičluk opozicionih lidera iz RS,koji su protiv načina na koji se SNSD pokušava oduprijeti politici Sarajeva,oni su za neke usporene,izbalansirane pregovore sa čovjekom(Bakirom) koji i ne razmišlja da o bilo čemu pregovara,pa zar nije jasno da nam to čekanje nečega svih ovih 26 godina nije ništa promjenilo.Pristajali su Srbi na mnogo čega,davali ustupke,prepuštali ovlaštenja,neka prisilno neka misleći da će to normalizovati život u BiH i kako je vrijeme odmicalo vidjelo se da su Bošnjaci nezajažljivi i da ih neće ništa zadovoljiti osim Bošnjačke države.Opozicija sad vijeća koje je koje nadležnosti ustupio,to u ovom momentu je najmanje bitno,u to vrijeme su neki od tih prenosa djelovali i kao pozitivni pomaci,SNSD je tražio ukidanje vojske,ali formirana je zajednička vojska,pa ni za ulazak u NATO nije postojao toliki otpor,vremenom su se stvari iskristalizovale i postalo je jasno da NATO neće donijeti boljitak,a da je vojska ovakva kakva je danas nefunkcionalna i veliki izvor troškova.Za RS bi bila najbolja opcija demilitarizacija jer onda bi i NATO i Bošnjaci izgubili mogućnost za izgovor o vojnoj prijetnji.Jasno je meni da je Bakir beskrupulozan čovjek,pun mržnje i od njega ništa dobro se ne može ni očekivati,ali je žalosno da opozicioni političari iz RS optužuju SNSD i Milorada Dodika da su krivi za sve i da radi predizborne kampanje izazivaju sukobe,sramotno je slušati zašta se sve optužuje vlast u RS.Jasno da Vlast u RS ima promašaja u ekonomskoj politici,ali jasno je i da RS nema alternativu ovoj vlasti,opozicija je skupina partija bez plana i programa koje imaju samo jednu zajedničku tačku djelovanja,a to je borba protiv Milorada Dodika,a za vođenje RS oni nemaju nikakvih kapaciteta,kad bi došli na vlast njihova koalicija bi se raspala za 24 sata zbog fotelja.


Tramp sve manje računa na EU i sve više želi saradnju sa Rusijom! | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tTramp sve manje računa na EU i sve više želi saradnju sa Rusijom!\nEkspert ističe da je u Francuskoj situacija složenija, te da je ona primorana da se ponaša kao za vreme de Gola, jer SAD ignorišu njenu bezbednost kao svog saveznika.\nIako se stalno govori o solidarnosti među državama članicama NATO-a, ona zapravo ne postoji, kao što nije postojala ni za vreme Drugog svetskog rata, jer su SAD štitile Evropu onda kada im je to odgovaralo od 1944. godine, odnosno pred kraj rata.\n„Ono što je karakteristično i za De Golov period i za današnju situaciju u Francuskoj, jeste da se svako zaoštravanje situacije u Evropi odražava na poziciju Pariza na političkom planu jer se njeni interesi ne uzimaju u obzir i često biva isključena iz procesa pregovora.\nNaprotiv, uvek kada je Francuska učestvovala u smanjenju međunarodne napetosti , ona je zauzimala pogodniju poziciju u međunarodnoj zajednici, rekao je Podberezkin.\nEkspert smatra da Francuska neće moći da utiče na promenu odnosa svojih evropskih saveznika prema Rusiji, naročito na Poljsku i baltičke zemalje, pa ni na ostale članice EU, jer su to države sa „ograničenim suverenitetom“, koje su prinuđene da slede politiku SAD .\nPariz može pokušati da deluje preko evropskih institucija, ali je taj uticaj indirektan i neće imati značajnijeg efekta.\n„Postoji verovatnoća da se Tramp boji da će evropski lideri pokazati samostalnost u odnosima sa Rusijom i doneti rešenje nezavisno od SAD.\nDa bi smirio evropske lidere, on govori o potrebi uspostavljanja dobrih odnosa sa Rusijom“, objašnjava Oljenčenko.\nDonald TrampEmanuel Makron


Privatnost se vraća na internet - BBC News na srpskom\nDr Sandra Veaher\nOksfordski institut za internet\nVerovatno vam se nedavno desilo da vam na ekranu iskoči prozorčić sa porukom da je „došlo do važnih izmena" u načinu na koji društvene mreže i pojedine veb stranice koriste vaše lične podatke. Da li to znači da ćemo povratiti kontrolu nad tim informacijama?\nU svetu u kome je skoro sve međusobno povezano, lični podaci su postali roba koja se kupuje i prodaje.\nPreduzeća potrošačioma nude personalizovane usluge i robu, što vodi privrednom rastu, pa čak i boljem kvalitetu života.\nTa optimistička slika, međutim, nije kompletna.\nSkandal koji je izbio kada se ispostavilo da je firma za politički konsalting „Kembridž analitika" došla do podataka o 87 miliona korisnika Fejsbuka obelodanio je da se naši lični podaci mogu koristiti bez našeg znanja.\nU maju u Evropi stupaju na snagu novi propisi o privatnosti koji će potrošačima omogućiti mnogo veći stepen kontrole i uvesti oštre kazne za firme koje ih ne poštuju.\nSad bismo mogli da napravimo pauzu i razmislimo kako smo dovde došli.\nDa bismo to razumeli, moramo da se podsetimo da se podaci mogu lako kopirati, deliti, skladištiti i sakupljati iz mnoštva izvora.\nKad god koristimo digitalne naprave - što uključuje mnoge stvari, od kompjutera i telefona do namagnetisanih kartica za popuste u samoposlugama i kamera za nadzor - stvaramo informacije koje omogućavaju reklamnim kompanijama, osiguravajućim društvima, policiji i drugima uvid u naše živote.\nSamo dostupnost tih informacija i dovitljivost onih koji ih poseduju ograničavaju taj uvid.\nTo je sasvim drugačija vrsta robe nego, recimo, kuća.\nAko ste prodali kuću, kupac može da sazna ponešto o vama, na primer kakav je vaš ukus kad su u pitanju kuhinjski aparati.\nTeško će, međutim, dobiti dublji uvid u vaš život, jer ste dnevnike i foto albume odneli sa sobom.\nInformacije su nešto komplikovanije. Čim pristupite mreži, podaci o vama počinju da cure.\nZa to je dovoljno da kliknete na dugme na kome piše „prihvatam uslove", bez obzira da li ste ih pre toga pročitali.\nTo je kao da ste, umesto što ste kuću pre prodaje ispraznili i očistili, pozvali kupca da se useli i da vas posmatra: kakve su vam navike, s kim se družite, ko vas posećuje i s kim spavate.\nMnogi uopštze ne razumeju kako se informacije koje proizvode skupljaju, dele i tumače.\nTo se može kombinovati sa informacijama iz drugih izvora, što pruža nepredvidljive i nepredviđene mogućnosti da se stekne detaljna slika o našim životima i navikama, pa čak i da se predvidi naše ponašanje.\nTo znanje može da se upotrebi kako bi se na vas na diskretan, ali vrlo moćan način, uticalo.\nReklame, novosti i prijateljstva koja vam se nude preko interneta i društvenih mreža su često rezultat tog „gurkanja".\nA za razliku od kuće, podatke možete bez muke kopirati i prodati neograničenom broju ljudi.\nJasno je da je privatnost ozbiljno ugrožena i stoga su uvedene nove mere zaštite.\nFejsbuk je prebacio milijardu i po korisnika van jurisdikcije EU\nU Evropskoj uniji od 25. maja stupa na snagu novi paket zakona po imenu Opšta regulativa o zaštiti podataka (GDPR).\nCilj je da se građanima omogući da steknu uvid i sami odluče kako se njihovi podaci sakupljaju i koriste.\nLični podaci mogu da se sakupljaju samo iz jasnih i precizno definisanih razloga. Kompanije će morati da izađu na čistac i objasne kako i zašto ih skupljaju.\nZahvaljujući novim pravilima, potrošači će imati uvid koji podaci se skupljaju kada koriste neki uređaj ili aplikaciju, kao i sa kim se ti podaci mogu deliti.\nEto zašto su na Fejsbuku i Tviteru počeli da vam iskaču ekrani sa porukoma o „važnim informacijama".This is why we have been seeing the notices about "important updates" popping up on Facebook and Twitter, for example.\nKompanije će morati da od početka vode vaše podatke kao zaštićene. Ako podaci procure, korisnici moraju da budu obavešteni ukoliko to predstavlja rizik.\nSem toga će morati da smanje upotrebu komplikovanih pravnih termina koje ometaju korisnike da razumeju šta se dešava sa njihovim podacima i da na osnovu toga odluče s kim će se podaci deliticause.\nPropisano je da će saglasnost imati pravnu snagu samo ako su uslovi za korisnike napisani „jasnim i razumljivim jezikom".\nFirme će imati jaku motivaciju da se ovoga pridržavaju: kazne idu i do četiri odsto ukupnih prihoda firme.\nSem toga, iako je GDPR evropski zakon, kompanije sa sedištem van EU će morati da ga poštuju ako prodaju usluge i robu na evropskom tlu.\nI Britanija se, bez obzira na Bregzit, sprema da usvoji GDPR:\nZakon će, dakle, imati globalan efekat.\nIpak, još treba mnogo da se radi da bi zakon proizveo željeno dejstvo. Neke ključne stavke će morati da prođu „vatreno krštenje" na sudu.\nA zatim, građani moraju da budu svesni svojih prava da bi mogli da ih iskoriste.\nPostoji i mogućnost da im prava budu uskraćena ako kompanije promene svoj način rada.\nU slučaju Fejsbuka, milijarda i po korisnika je ostala bez zaštite nakon što je Fejsbuk odlučio da preseli svoju evropsku centralu u SAD. Doduše, Fejsbuk je obećao da će pojasniti pravila o privatnosti za korisnike.\nSem toga, neke korporacije se žale da im GDPR predstavlja preveliko opterećenje.\nBez obzira na sve to, da je GDPR već na snazi, skandal sa „Kembridž analitikom" bi se odvijao sasvim drugačije\nSad kad su i mogućnosti i rizici stvaranja baza podataka dospeli u žižu javnosti, saradnja i nadzor nad ličnim podacima su mnogima postali prioritet.\nUskoro ćempo dobiti deo instrumenata da bismo stvari usmerili u tom pravcu.\nA imaćemo i mogućnost da kaznimo one koji pravila krše.\nDr. Sandra Vahter je pravnica i istraživač pri Oksfordskom isnstitutu za internet pri Univerzitetu u Oksfordu i Nacionalnom isnstitutu za veštačku inteligenciju i proučavanje podataka „Alan Turing".


NS: Izmene režima i korekcije redova vožnje | Autobusi.NET\nObjavio: Luka Datum: 30.03.2015 Kategorija: Javni prevoz Objavite komentar\nU utorak, 31. marta 2015. godine, privremeno se menjaju trase gradskih linija koje prolaze Beogradskim kejom. U vremenu od 8.30 do 15.00 časova autobusi na linijama 6, 11A i 11B saobraćaće na sledeći način:\nSmer Adice – Podbara: Iz Beogradskog keja skreću levo na Trg neznanog junaka i izdržavaju vreme do sledećeg polaska.\nSmer Podbara – Adice: Sa Trga neznanog junaka skreću desno na Bulevar Mihajla Pupina i dalje nastavljaju postojećom (redovnom) trasom.\nIz Veogradskog keja skreću levo na Trg neznanog junaka, desno na Bulevar Mihajla Pupina, zatim nastavljaju ulicama Uspenska, Šafarikova, Jovana Subotića i Temerinska do Ulice Jovana Cvijića, te dalje nastavljaju postojećom (redovnom) trasom.\nLINIJA BROJ 11 B\nIz Ulice Jovana Cvijića skreću desno u Temerinsku ulicu, zatim nastavljaju ulicama Jovana Subotića, Šafarikova, Uspenska, Bulevar Mihajla Pupina, Trg neznanog junaka do Keja žrtava racija i dalje nastavljaju postojećom (redovnom) trasom.\nOD 1. APRILA VREMENSKE KOREKCIJA POLAZAKA\nOd 1. aprila 2015. godine doći će do vremenskih korekcija na gradskim linijama 7A, 7B, 12 i 13 i na prigradskim linijama 43, 52, 71. Istovremeno, subotom se uvodi nov polazak za Stare Ledince u 15.30 časova (povratak u 16.15) i za Čenej u 16.30 (povratak 17.10).\nLINIJA 2 PRODUŽENA DO SATELITSKE PIJACE\nKako bi se povećala dostupnost javnog prevoza i pristupačnost objekata od javnog značaja stanovništvu Novog naselja i Satelita, od 1. aprila 2015. godine autobusi na liniji broj 2 od okretnice Novo naselje saobraćaće Bulevarom kneza Miloša i Futoškim putem do okretnice Satelit.\nBroj očekivanih korisnika do i od Satelitske pijace opredelio je odluku da u periodu probne primene na liniji broj 2 do Satelitske pijace saobraća svaki drugi polazak. Autobusi će u vršnom periodu saobraćati u intervalu od 16 minuta, a u vanvršnom periodu u intervalu od 24 minuta. Autobusi koji će saobraćati do okretnice Satelit na relacijskom displeju imaće oznaku: 2s Centar – Novo naselje – Satelit.\nGSP Novi Sad korekcija polazaka linija 2 Novi Sad satelit satelitska pijaca\nTagged with: GSP Novi Sad korekcija polazaka linija 2 Novi Sad satelit satelitska pijaca\nPrevious: NS: Izmena trasa linija 1, 6, 8 i 11А/B zbog polumaratona\nNext: Zbog pokvarenog autobusa pešice za NS


Crnatkova savjetnica diplomirala u Travniku | MONDOBA\nAnja Petrovic PDP Igor Crnadak\nCrnatkova savjetnica diplomirala u Travniku 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nPolitika 03.11.2019. / 16:28 17:28\nAutor mondo.ba 03.11.2019. / 16:28 17:28\nPortparol Partije demokratskog progresa Anja Petrović postala je savjetnik u kabinetu Igora Crnatka ministra inostranih poslova u Savjetu ministara u tehničkom mandatu. Petrovićeva ima diplomu privatnog fakulteta iz Travnika.\nTaj podatak nije bio naveden u biografiji Anje Petrović na sajtu stranke. U biografiji na sajtu PDP-a navedeno da je Petrovićeva diplomirana pravnica, ali ne i gdje je diplomirala.\n''Faktor'' je objavio da je Petrovićeva diplomirala pravo u Travniku. Ona je objasnila da je studirala pravo na Univerzitetu u Istočnom Sarajevu, ali da je zbog problema sa jednim ispitom studije završila i diplomu stekla na "Univerzitetu u Travniku" 2015. godine.\n"Faktor'' navodi da je Petrovićeva radila kao novinar, a od iskustva sa visokom školskom spremom ima rad na mjestu portparola PDP i projekt menadžera njihove političke akademije. Od političkog iskustva Petrovićeva je bila odbornik u Skupštini opštine Istočna Ilidža.\nPetrović je od 1. oktobra angažovana u Kabinetu ministra inostranih poslova BiH kao savjetnica potvrđeno je ranije iz ovog ministarstva ''Glasu Srpske''.\nMjesec dana prije toga njene kolege iz stranke, poslanici Draško Stanivuković i Jelena Trivić, predali su u Narodnu skupštinu peticiju kojom traže javno objavljivanje diploma zaposlenih u javnom sektoru RS.\nPeticijom je zatražena izmjena i dopuna Zakona o registru zaposlenih u javnom sektoru, a poslanici PDP su tražili da se za svakog zaposlenog u javnom sektoru pored stručne spreme dodaju i podaci iz diplome.\n"Ovo nije političko, već opšte društveno pitanje, koje narušava prosperitet RS jer se o kupovini diploma naveliko govori, a niko to ne pokušava da riješi. Želimo da izvršimo pritisak na vlast da objavi registar zaposlenih u javnom sektoru, što je njihovo ranije obećanje," rekla Trivićeva prilikom predaje pomenute peticije i dodala je i da je ovaj problem uzrok odlazaka mladih iz RS.\n"Glas" navodi da Crnatka savjetuju Saša Čekrlija, Jovana Stanojević-Vidaković, Marija Milić, Vladimir Lučić i sada Anja Petrović. Šef njegovog kabineta je Sava Škrba.\nPDP Anja Petrović Igor Crnadak


Zvezdani(n) dnevnik: Da li slušate šta vam Merkur u Ribama poručuje...\nZvezdani(n) zapis 2801\nMerkur je u Ribama na 11°\nDa li ste ovih dana zbunjeni...pospani, možda zaboravni...\nMerkur bi radije boravio u Blizancima ili Devici, tu je kod kuće i sebe najbolje može da izrazi. Kako se sada nalazi suprotno od znaka kojim vlada suprotno do Device i nije baš sav svoj...\nMerkur nije sav svoj...pa nama misli lutaju, gube se...\nRibe Merkuru nude maštu, magiju, fantaziju....nude mu da vidi i spozna neke stvari koje ni u jednom znaku neće videti...\nNajviše su mu se obradovali romantičari, kreativci, umetnici ali i svi oni koji vole budni da sanjaju...\nOd 02.februara Merkur je u retrogradnoj senci...Ovih dana je baš usporio....kada je "normalan" brže se kreće i u jednom znaku bude oko 15 dana... oko dan dva da se pomeri sa jednog stepena na drugi (nekog znaka). Merkur će sutra preći na 12° i sa tog stepena će 17.februara krenuti u retrogradni ciklus! Na 12° ostaće sve do 20.februara!!!\nI ako je Merkur u Ribama u direktnom hodu zbunjen, pospan, zaboravan u retrogradnom hodu kroz Ribe je sve to duplo!!! Tako unazad 04.marta Merkur će se vratiti u Vodoliju (tu je bio od 16.januara do 03.februara). 10.marta će krenuti direktno sa 28° Vodolije, u Ribe će ponovo ući 16.marta, kada ponovo stigne na 12° Riba izaći će iz retrogradne senke 30.marta...11.aprila prelazi u Ovna!!!\nDakle prilično dugo će Merkur biti u ovakvom stanju...\nMerkur je planeta logike...ovako u Ribama on postaje pesnik, slikar, romantičar, pisac, muzičar...\n★Ovih dana Merkur je blizu Neptuna....pa je još i više sluđen, smušen, zbunjen....ali i romantičan, kreativan, intuitivan....Pisala sam juče o ovoj konjukciji - I jeste i nije konjukcija...\n★Venera u Ovnu je danas (23:25) u egzaktnom kvadratu sa RxSMČ u Raku/kvadrat RxJMČ u Jarcu i o ovome sam pisala juče - Poslednja igra leptira.....i priča o Veneri....ovih dana....\nSve ovo se dešava dva dana pre Dana zaljubljenih...tek da imate na umu ako ovaj dan slavite!!!\nU Vagu je prešao u 00:37 CET\nOd jutros je u opoziciji sa Kironom i Venerom (oni su u konjukciji)...Mesec je ovde "okidač" za ovu konjukciju...mogući su neki bolni momenti i dešavanja...ili "samo" psihološki uticaj gde će neki od vas biti tužni, neraspoloženi....možda i zbog tog famoznog Dana zaljubljenih koji se približava...\nNa ove energije nadovezaće se kvadrat Meseca i RxSMČ u Raku/kvadrat RxJMČ u Jarcu i opet priča o raskrsnici...Težak neki dan kada su emocije u pitanju!!!\nSunce u Vodoliji, Merkur u Ribama\n(nije retrogradan, ali kao da jeste jer je Merkur u kvadratu sa Neptunom)\nОзнаке: Merkur u Ribama, Retrogradna senka, Retrogradni Merkur, Venera konjukcija Kiron


Gosti su u razmaku od samo tri minuta postigli dva gola, najpre je to učinio Vud iz penala u 43, a zatim i Holtbi u prvom minutu nadoknade.\nNadu da domaći mogu da izbegnu poraz vratio je Brekalo u 78. minutu. Nakon toga usledio je još jedan penal za Hamburg pred sm kraj, loptu je na belu tačku namestio Filip Kostić i bio je neprecizan, ali na njegovu sreću odbitak u mrežu je poslao Valdšmit.\nNaš reprezentativac odigrao je ceo meč za goste.\nBajern je bio ubedljiv protiv Ajntrahta i slavio u Minhenu sa 4:1. Bavarci su na ovaj susret izašli u rezervnom sastavu, a nekoliko igrača se prvi put našlo na terenu. Ipak, to nije sprečilo izabranike Jupa Hajkensa da zabeleže ubeljivu pobedu.\nLuka Jović je odigrao ceo meč, dok je Mijat Gaćinović na terenu bio do 59. minuta.\nKeln se porazom od Frajburga (2:3) definitivno preselio u Cvajtu. Iako je uspeo da nadoknadi minus od dva gola, u poslednjim trenucima su "jarčevi" primili pogodak i tako dva kola pre kraja izgubili sve šanse da ostanu u društvu najboljih.\nVerder - Borusija Dortmund 18.00\nBUNDESLIGA Bajern ŠESTICOM ispratio Majnc, Ajntraht na korak od LIGE ŠAMPIONA!


Profil poslodavca Eurobank a.d. | Poslovi Infostud\nData Engineer/Risk Management Division\nEurobank posluje u Srbiji od 2003. godine i danas je među vodećim stranim investitorima i finansijskim organizacijama u zemlji. Više od 1.200 zaposlenih svakodnevno kroz poslovnu mrežu od 80 ekspozitura i pet poslovnih centra servisira 500.000 računa fizičkih i pravnih lica.\nDeo smo evropske bankarske organizacije, koja nudi univerzalne bankarske proizvode i usluge u osam zemalja. Eurobank ima snažno prisustvo u Grčkoj, među liderima je u Bugarskoj, Rumuniji i Srbiji, i nudi vrhunske usluge upravljanja imovinom na Kipru, u Luksemburgu i u Londonu, a prisutna je i u Ukrajini.\nNaša vizija je da postanemo banka prvog izbora za naše klijente, fizička i pravna lica, poslujući sa osećanjem odgovornosti prema klijentima, zaposlenima, stejkholderima i društvenoj zajednici.\nKamen temeljac u ostvarivanju ove vizije je stvaranje klime poverenja i razumevanja među zaposlenima u našoj Banci, što predstavlja neophodan element za nastavak dosadašnjeg dinamičnog rasta.\nNaše poslovanje i razvoj baziraju se na jakim principima i vrednostima, kao što su: meritokratija, timski rad, kvalitet, poverenje, efikasnost, kreativnost, respekt prema ljudima i doprinos društvenoj zajednici. Njihovo poštovanje doprinosi stvaranju kooperativnog duha i poverenja medu zaposlenima, deo su našeg svakodnevnog rada i ponašanja i karakterišu nas kao organizaciju.\nOd naših zaposlenih očekujemo da poštuju naše principe i vrednosti i svojim znanjem i veštinama doprinose poslovanju i razvoju Eurobank\nSistem selekcije kadrova baziramo na meritokratiji u cilju najboljeg izbora i procene potrebnih znanja i veština u svakoj oblasti rada.\nNaš dinamičan rast i jedna od vodećih pozicija Eurobank Grupe rezultat su inovativne prirode i kvaliteta naših proizvoda, vodeće uloge u pogledu alternativnih kanala distribucije, pružanja usluga po meri klijenata, kao i spremnost na transformaciju i brzo prilagođavanje uslovima tržišta.\nZa naše rezultate zaslužni su znanje i veštine naših zaposlenih, spremnost da budu u toku sa novim tržišnim trendovima, svakodnevno uče i razvijaju se zajedno sa Eurobank.\nOd samog osnivanja posvećeni smo stalnom unapređivanju svojih ljudskih resursa, primenom napredne selekcije, programa obuke, metoda ocenjivanja i nagrađivanja, jer znamo da su zaposleni naša najveća komparativna prednost.\nNegujemo okruženje koje stalno prepoznaje i nagrađuje trud uz pružanje jednakih mogućnosti za učenje i napredovanje u karijeri za sve zaposlene.\nKao deo Eurobank tima, bićete u mogućnosti da iskažete vašu kreativnost i na taj način doprinesete razvoju organizacije i finansijskog tržišta. Dodatno, pružamo mogućnost učestvovanja u društveno odgovornim akcijama i projektima kojima pomažemo lokalne zajednice i društvo u celini.