komonvelt | ГЕТО СРБИЈА\nPosts Tagged ‘komonvelt’\nDA LI JE TIM ZA UPRAVLJANJE VUČIĆEVIM KABINETOM U STVARI PRODUŽENA RUKA ENGLESKE VLADE!!???\n24. децембра 2015. ГЕТО СРБИЈА\tКоментари су искључени\nU sumrak najgore epohe u novijoj istoriji, na zgarištu onoga što je ostalo posle užasnih pljački koje je napravio režim Aleksandra Vučića, u još crnjem obliku nego prethodni vladari, vidljivo je da Srbija vapi za jasno definisanom strategijom. Kako državnom tako i nacionalnom.\nNa političkom nebu nema novih lica i ideja, ali, međunarodne prilike su takve, da je više nego ikada jasno kuda i sa kim Srbija treba da ide. Polovinom decembra meseca, počinje zasedanje Rusko-srpskog međuvladinog komiteta, kojim će predsedavati Dimitrij Rogozin, potpredsednik Vlade Ruske Federacije. Nakon toga će i doći do razjašnjenja oko strateškog kursa srpske države.\nVučićev kabinet je pod prinudnom upravom britanske vlade i za njegovo pokajanje je već kasno. Kako na Istoku tako i na Zapadu.\nPovratak Aleksandra Vučića iz jalove višednevne posete Kini, još jednom je podsetio na činjenicu da je ovaj neuravnoteženi čovek doneo Srbiji više štete nego ijedan njegov prethodnik koji je sedeo u fotelji predsednika Vlade Srbije.\nJer, činjenice govore da iza njegovih poseta stranim državama, koje je on redom proglašavao "istorijskim", nije stajalo ništa časno i za državu korisno. Naprotiv, on je sve svoje snage upotrebio kako bi najbolju radnu snagu u Srbiji pretvorio u najjeftinije belo roblje, koje danas radi za mizernu nadnicu, bez ikakvih radničkih i sindikalnih prava, znatno gore nego fabrički radnici na početku dvadesetog veka.\nIstovremeno, Vučić je svim stranim kompanijama ponudio najveće moguće subvencije iz budžeta Republike Srbije, zvanično jedne od najsiromašnijih zemalja sveta. Potvrdivši opravdane sumnje da je ozbiljno poremećen, Vučić je nedavno za ovako širokogrud odnos prema strancima rekao i ovo: "…To što smo mi ponudili, to niko normalan ne bi ponudio!".\nUprkos svemu tome, on i njegova vlada nisu uspeli u Srbiju da dovedu nijednog istinski velikog investitora, a sve njegove priče o silnim milijardama evra, koje će američke i evropske kompanije ovde uložiti, obična su prevara, a ponekad i plod šizofrenih fantazija najluđeg čoveka koji je ikada izabran za predsednika Vlade Srbije.\nNakon tri godine njegove pogubne vladavine, prirodno je postaviti pitanje: da li je Vučić iz najnižih pobuda, dirigovan destruktivnom politikom SAD, Velike Britanije i Evropske unije, smišljeno i sistematski radio na likvidaciji Srbije kao države?\nDa li je planski radio na uništavanju nacionalnih resursa, institucija, ubijanju domaće proizvodnje, likvidaciji sela i agrarne politike, kriminalizaciji javnih preduzeća, komunalom nasilju nad građanima, rasterivanju najpametnijih i najsposobnijih stručnjaka i sistematskoj instalaciji najgorih polu-idiota u vrhove državnih institucija?\nDa je Vučić zaista lud, u to više nema nikakve sumnje, ali neko takav nikada ne bi, bez pomoći sa strane, tako precizno uspeo da udari u neuralgične tačke države, u ono što čini njen temelj i njen opstanak. To objašnjava sve razloga zbog koga je do sada opstao na vlasti, i zbog čega ga je takozvani strani faktor čuvao. Istina, i oni su digli ruke od njega. Šta je uradio, uradio je. Vreme mu je i kod njih isteklo.\nNa žalost, dolazi vreme za sabiranje štete koju je Vučić napravio, zajedno sa grupom svojih ministara-štakora, te grupe najgorih čankolizaca i ljudskog smeća koje se ikada sastavilo u zgradi Vlade Srbije.\nSa druge strane, Vučićev kabinet je stavljen pod najstrožiju kontrolu od strane britanske vlade početkom ove godine.\nSredinom decembra meseca, počinje zasedanje Rusko-srpskog međuvladinog komiteta, i dolazak potpredsednika Vlade Rusije Dmitrija Rogozina, koji zajedno sa Ivicom Dačićem predsedava ovom organizacijom. Zasedanje treba da otvori i pitanje daljeg uplitanja Zapada u vojnu neutralnost Srbije.\nJasnije rečeno: postaviće se pitanje validnosti svega što je Vučić u Moskvi pričao. Naime, neposredno posle Vučićevog povratka iz Moskve, ruski ambasador u Srbiji, Aleksandar Čepurin je za "Sputnjik" izjavio da mu nije poznato da je srpska strana tražila kredit za nabavku ruskog naoružanja, te da srpska strana nije ni postavila ovo pitanje.\nBritanska duga ruka takođe želi da se ratosilja Vučića…Njima takav profil licemera odgovara samo sezonski. Takav čovek, koji je naučio da pliva po površini, vođen politikom sitnog lokalnog prevaranta (sa svakim srdačno, ni sa kim iskreno), odgovarao im je samo privremeno, sve dok nije obavio najprljavi poslove.\nKo, ustvari, upravlja Srbijom?\nKao znak najvećeg nepoverenja prema sumanutom profilu Vučićeve ličnosti, njegovim kabinetom, od početka 2015. godine, počela je da upravlja produžena ruka britanske vlade, preko sistema poznatog kao Deliveri junit (Delivery unit), što u doslovnom prevodu znači, "jedinice za isporuku".\nUpravljanje Vučićevim kabinetom, osmišljeno je na osnovu nekadašnjeg modela rada kabineta britanskog premijera, koji funkcioniše pomoću timova koji su zaduženi za povezivanje svih institucija (tačnije, imaju odrešene ruke za izdavanje direktiva ministrima, direktorima velikih javnih preduzeća i svima koji vrše istaknute državne funkcije). Troškove za ovakvo "modeliranje" Vučićevog kabineta, na sebe su preuzeli trgovci i mešetari iz Ujedinjenih Arapskih Emirata.\nMada se to drži u najstrožijoj tajnosti, većina od 15 članova takozvanog Deliveri junita su stranci. Izuzetak čine Igor Lončarević – zadužen za infrastrukturu, Dragan Glamočić – za poljoprivredu i Srđan Kuprešanin – za privatizaciju državnih preduzeća.\nOva kolonijalna administracija, predvidela je i upravljanje medijima, pa je čak i Emi Loson, šefica pres-službe aktuelnog britanskog premijera Dejvida Kamerona, održala nedavno u Beogradu predavanje i trening za ministre i njihove savetnike za medije, kako da se ponašaju i šta da pričaju i da li uopšte da pričaju.\nBritanski tim, koji upravlja Vučićevom vladom, napravio je takav sistem rada, da direktor "Jedinice za implementaciju strateških projekata i ciljeva" rukovodi timovima za direktne strane investicije, za restrukturiranje javnih preduzeća, za reformu javne uprave, za infrastrukturu i za poljoprivredu, ali sve pod direktnom komandom iz Londona.\nNekoliko britanskih državljana, operativnih profesionalaca i jedan analitičar (obaveštajac) zadužen za prikupljanje potrebnih podataka, statistiku i pripremu izveštaja o statusu projekata, "mozgovi" su celog projekta upravljanja Vučićevim kabinetom, njegovom vladom, pa na kraju i kompletnom državom.\nIvan Bender, stariji partner u beogradskoj PR agenciji "Ruskin & Hunt", čovek koji se nalazio u takozvanom Kreativnom timu Srpske napredne stranke, zadužen za vođenje predizborne kampanje u Srbiji, od početka je učestvovao u ovom britanskom timu za "upravljanje Vučićem". Benderov "rezident", Eisin Asaf, inače poznati izraelski stručnjak za odnose sa javnošću, posredno je takođe uključen u taj posao.\nTakozvani Deliveri junit tim, doveo je do toga da se intenzivno radi na privatizacija Telekoma, rasturanju EPS-a i priprema modela koji bi doveo do davanja koncesije za beogradski Aerodrom "Nikola Tesla". Koncesija za Aerodrom, nije teško zaključiti, pripremljena je za potrebe Ujedinjenih Arapskih Emirata.\nNa redu je spajanje javnih preduzeća "Putevi Srbije" i "Koridori Srbije" po modelu koji se još u Britaniji razrađuje.\nNa ovakve i slične načine, rasturanjem državne imovine, direktnim "pogodbama", bez rasprava u parlamentu, bez učešće ijedne nadležne državne institucije, na sceni je klasičan oblik britanskog kolonijalizma, nepromenjenog poslednjih dvesta godina. U konkretnom slučaju, na Srbiji se primenjuje model koji je primenjen u Maleziji i Pakistanu, gde Britanija drži osnovne poluge vlasti preko sličnih Dileviri junit organizacija.\nIli, kako to reče samozvani filozof nove srpske destrukcije, Aleksandar Vučić:"…Da bismo postojali, moramo da se menjamo iz korena". Mada je ovde reč o čupanju iz korena, a ne o bilo kakvoj promeni…\nU tekstu koji je nedavno objavio američki časopis "Forin polisi", nepotpisani autor tvrdi da su Britanci tek ove godine preuzeli pune komande iz Vučićevih ruku, "samo zato što više ne moraju da budu pažljivi sa njim, kad je Kosovo u pitanju". Jednostavnije rečeno, sve što je trebalo da bude potpisano, već je potpisano…\nDo koje mere su strani protektori u Srbiji silni i drski, svedoči i činjenica da američkog ambasadora u Srbiji, Majkla Kirbija, čuva Specijalna antiteroristička jedinica (SAJ) koja pripada Ministarstvu unutrašnjih poslova.\nTako se Kirbi hvali: "…U Srbiji imate dobro obučene ljude, ljudi koji čuvaju mene iz SAJ-a, iz PTJ i druge, koji su veoma obučeni da razumeju ovaj fenomen, ali proces terorizma se u međuvremenu menja, od uzimanja talaca na klasičan način, do ljudi koji su sada spremni da ubiju i sebe i da ugroze živote drugih ljudi…".\nU informatoru MUP-a, koji je objavljen na internet stranici ovog ministarstva, potvrđeno je da SAJ, između ostalog, obezbeđuje zgradu ambasade SAD, ambasadora SAD i njegovu rezidenciju.\nTako je Kirbi zaštićen od terorista. Ali, ko će Srbiju da zaštiti od Vučića? Ili, od Majkla Kirbija? On je prvom polovinom novembra zablokirao pola Beograda, samo da pokaže oružanu silu i zapreti kako će se obračuna sa građanima ako im padne na pamet da izađu na demonstracije i pobune se protiv neljudskih uslova života i terora njegove vlasti.\nŽivot kao u robovlasničkoj koloniji\nViše od 1.000 dana Vučićeve apsolutne vlasti, što formalne što neformalne, obeležene isključivo lažima i izmišljenim aferama, govori da on neće birati sredstva radi očuvanja gole vlasti. Koliko mu je do nje stalo, govori i činjenica da ga život u njegovoj "političkoj bazi" uopšte ne zanima (osim kad je njegovo najbliže okruženje u pitanju).\nNaime, dok se u lokalnim odborima Srpske napredne stranke dešavaju svakodnevni raskoli, a ponegde i fizički obračuni, na vrhu državne vlasti, Vođa i dalje slepo sprovodi zadatak razaranja države i nasilja nad građanima.\nSurova pljačka javnih preduzeća, na čijem čelu su njegovi lokalni mafijaši, traje nesmanjenim tempom. Od početka ove godine, zbog pljačke i stranačkog upravljanja državnom imovinom, iz njih je ispumpano preko milijardu i po evra, a sve je otišlo u džepove vodećih ličnosti vladajuće stranke i u budžete njene propagandne mašine.\nZbog takve politike, tri petine ukupnog gubitka srpske privrede u prošloj, 2014. godini, otpalo je na podmirivanje ogromnih apetita Vučićevih skakavaca. Tačan podatak je da su gubici preduzeća u restrukturiranju 77 milijardi dinara, a 30 milijardi dinara je manjak firmi u stečaju i likvidaciji.\nTo je, dakle, više od 100 milijardi dinara gubitaka i to onih koji su javno priznati! A, prema nezvaničnim informacijama, barem još polovina te sume negde nedostaje. O kakvoj je pljački reč, govori i podatak da je javno objavljeno kako su 482 javna preduzeća u 2014. godini smanjila gubitak sa 48 milijardi dinara, koliko je iznosio u 2013. godini, na 42 milijarde dinara u 2014. godini! Ali, to je kap soli u moru, ta preduzeća gubitke i dalje beleže!\nPre samo godinu dana, uoči Nove 2015. godine, Vučić je izgovorio i jednu od najvećih laži tokom svog mandata, da je Srbija po rastu privrede među 10 vodećih zemalja u Evropi!\nA, kako radnici žive u njegovom modelu "liberalnog kapitalizma", govore i oglasi stranih kompanija u Srbiji poput ovog: „..Za mesto operatera u proizvodnji nije potrebno prethodno iskustvo. Minimalni nivo obrazovanja koje zaposleni treba da imaju je II stepen, odnosno osnovno obrazovanje, kao i III, IV, V, VI i VII stepen stručne spreme. U obzir dolaze svi profili obrazovanja. Posao zahteva osmočasovno stajanje, zbog čega kandidati moraju da zadovolje zdravstvene uslove, a to znači da su sposobni da stoje osam sati dnevno. Osim tog uslova za zaposlenje, ne postoje drugi."\nNikakvo obrazovanje, nikakvo znanje, samo fizička sposobnost! Ovako se uništava srpsko društvo i ponižava svaki građanin, pod izgovorom „otvaranja novih radnih mesta" u Vučićevoj robovlasničkoj koloniji.\nU međuvremenu, zaposlio je više od 32.000 ljudi, sve članova Srpske napredne stranke i njihovih koalicionih partnera, kao i njihove bliže i dalje srodnike. Sa jedne strane, glumio je da rešava pitanje prevelikog broja zaposlenih u državnih upravi, a sa druge radio sve protiv toga. Ali, to je samo jedan mali deo njegovog bipolarnog poremećaja i duboke unutrašnje podeljenosti. Ipak, rešenje za ovu sociopatiju, našli su oni koji upravljaju njime.\nNaime, prema planu britanskih službi koje upravljaju njegovim kabinetom, za sledeću godinu je obezbeđen priliv novih socijalnih slučajeva koji će biti prinuđeni da rade za 200 evra mesečno. Na žalost, nikome ne pada na pamet da se pita, da li je onih 10.000 evra subvencije stranim firmama koje daje Vučićeva vlada, svrsishodnije dati sirotinji za početak novog života ili ih je lakše baciti u kasu stranih osvajača? Da li je svaka strana banka u Srbiji ovlašćeni zelenaš koji nema nikakvu obavezu prema državi i deponentima, osim lihvarenja i pljačke?\nPrimera radi, u Evropskoj uniji, sve banke plaćaju kamatu centralnim bankama, koje imaju deponovane velike sume novca. Na taj način ih teraju da finansiraju privredu. U Mađarskoj je, odlukom premijera Orbana, svaka strana banka još dodatno oporezovana. Samo u Srbiji bankarska mafija radi šta joj se hoće, pa i to da diktira pravila monetarnog sistema i politiku Narodne banke.\nAli, za Vučićeve prohteve, para ima sve manje. Ipak, on svim silama pokušava da pronađe novac kod onih koji hoće da plate i najprljavije poslove. Tako je krenuo da se nudi kao "faktor" u rešavanju takozvane imigrantske krize. Ponadao se da će barem milijardu evra uzeti iz evropskih fondova za sprečavanje dalje invazije islamskih masa u Evropu.\nIstog dana kad je sastavljen Vučićev tim za pitanje imigranata koji se kreće u trouglu Preševo-Subotica-Šid, počelo je i masovno krečenje starih kasarni JNA, neupotrebljenih hala i skladišta, masovna adaptacija objekata koji nisu imali jasno definisanu namenu i slično, a sve po direktivi koja je stigla iz Brisela, kako bi se postojeći kontigenti islamskih imigranata zaustavili u Srbiji.\nZa samo pet poslednjih meseci, od Preševa do Beograda registrovano je ni manje ni više nego skoro pola miliona ilegalnih ulaza iz arapskih zemalja. Uprkos tome, Vučić širi i ruke i granične prelaze, kako bi prigrlio što više njih i kako bi se što više dopao orijentalnim despotima, čija je namera da pokore centralnu Evropu, na radost kriminalnih stratega iz SAD i Velike Britanije.\nAli, para opet nema. Ni iz Evrope ni od "arapskih prijatelja". Zatočen je, u žicama sa svih strana, zajedno sa svojom "islamskom braćom" koja hoće da se sjure u Evropu i podeli je na sandžake i nahije. Zato je i njegov kabinet je pod prinudnom upravom britanskog komonvelta. Da ne ode predaleko u svojim suludim namerama. U stranci kojom predsedava, isto je kao i u njegovoj glavi: vlada haos i paranoja.\nA 1. Ko će da brine, o braći preko Drine\nMada je svojom destruktivnom politikom zatvorio sva vrata prema zemljama nekadašnje Jugoslavije, za neupućene je najveće iznenađenje bila Vučićeva prošlogodišnja "promena kursa" prema vladi Milorada Dodika u Republici Srpskoj. Ali, samo za neupućene. Vučić je od prvog dana svog mandata imao zadatak da se pokloni unitarnoj Bosni i Hercegovini a da Republiku Srpsku kao entitet uopšte ne spominje.\nNjegovi PR stručnjaci, radili su čak i u izbornim štabovima Dodikovih protivnika, a njegova poslednja poseta Sarajevu jasno je nagovestila da je spreman da okrene leđa svakoj srpskoj vladi u Banjaluci. I na ovaj detalj su obratili pažnju ruski posmatrači. Sredinom decembra, kad Rogozin bude u Beogradu, treba očekivati da se ubuduće jasno definiše i odnos prema Republici Srpskoj.\nКатегорије:ГЛАС ОБИЧНИХ ГРАЂАНА Ознаке:ambasada, amerikanci, banke, britanija, budžet, deliveri, engleska, gubici, jeftina, junit, kabinet, komonvelt, kredit, kribi, milijarde, ministri, narod, oruzje, policija, preduzeca, prodaja, propast, radna, roblje, saj, snaga, srbija, stranci, subvencije, teroristi, uprava, upravnik, vlada, vucic


"Šarapovoj je možda ovo oproštajna sezona!" | Radio Televizija BN\n"Šarapovoj je možda ovo oproštajna sezona!"\nRuskinja, koja je u karijeri osvojila 36 WTA titula, uključujući pet grend slemova, mogla bi da završi karijeru!\nTenis 30.07.2019 | 17:49\nMarija Šarapova ima dosta problema sa povredom u poslednje vreme i njene koleginice smatraju da bi možda ove sezone i mogla da završi karijeru.\nIva Majoli, osvajačica Rolan Garosa 1997. godine, kaže da se Marija muči ove sezone, i da ne bi bilo iznenađenje ako na kraju 2019. donese odluku da se povuče.\n"Marija spada u starije igračice koje su još uvek aktivne, ali može se dogoditi da možda igra i poslednju sezonu karijeri, ako joj povrede ne dozvole da nastavi", poručila je Hrvatica, koja je svojevremeno zauzimala četvrto mesto na WTA listi.\nŠarapova se posle nastupa na Australijan Openu povukla sa turnira u Sankt Peterburgu krajem januara, a potom je zbog problema sa ramenom bila primorana da napravi dužu pauzu.\nOna je morala na manju hiruršku intervenciju i odsustvovala je četiri i po meseca. Vratila se na Majorci polovinom juna, a potom nastupila na Vimbldonu, kada je Polini Parmantije u prvoj rundi bila primorana da preda meč u trećem setu.\nI Kris Evert, legenda belog sporta, koja je tokom karijere osvojila 18 grend slem naslova, poručila je još tokom Australijan Opena da Marija možda igra poslednju sezonu karijeri, nakon što je lepa ruska teniserka i 2018. morala da završi ranije sezonu, već posle US Opena.\nŠarapova, koja je u karijeri osvojila 36 WTA titulu, od čega pet grend slemova, i to na sva četiri turnira, najavila je da želi da igra još dve ili tri godine.\nSledeći nastup biće joj u Sinsinatiju, koji startuje 11. avgusta.\nOna je zajedno sa Venus Vilijams dobila specijalnu pozivnicu organizatora, budući da je 2011. osvojila pehar na tom turniru.\nŠarapova, koja ima 32 godine, trenutno je 82. igračica sveta, a na prvom mestu WTA liste provela je ukupno 21 nedelju, poslednji put u julu 2012. godine.


Tvrdilo se da "Avenue Strategies" "nadgleda Belu kuću" i da Levandovski ima relativno neometan pristup Donaldu Trampu, telefonom ili čak lično. Ugledni "Njuork tajms" tvrdi da su velike kompanije unajmljivale Levandovskog i njegove lobiste kao "osiguranje protiv Trampovih tvitova". Odnosno, da ih novoizabrani predsednik ne bi u tvitovima pomenuo u negativnom svetlu i tako im oborio cenu akcija.\nZa njega su govorili da je totalni NEBITNJAKOVIĆ, a sada je MAČ koji Trampu visi nad glavom\nJeremić: Zorana Mihajlović može da govori o CEFC\nĐurić: Jeremić da objasni svoje odnose sa međunarodnim korupcionaškim lancem\n3210 Jel to taj što treba da dobije milione za Trampov tvit?\nnovica svaka ti cast za pitanje,stvarno nas uvek debelo koštaju prijateljske posete\nJoso Koliko miliona eura ce ovaj cirkusant da kosta srpsku sirotinju?\nljuba Americki operativac na delu...\nVladan Jos jedan u nizu prevaranata i prodavaca magle.\nStranac Koliko vidim, tipicni americki siledzija i bjelosvjetski hohstapler.\ngedza mene zanima ko ce doći sa ga sluša?\nFića Šta će nam on pored našeg brata Erdogana!\nČovek za vezu sa Trampovim tvitom.\nZvezdarac Jedno je sigurno, ne dolazi kao prijatelj.


Izvor: NoviMagazin.rs, 12.Jul.2019, 22:29 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nNovi ministar spoljnih poslova, Nikos Dendias koji >> Pročitaj celu vest na sajtu NoviMagazin.rs << je preuzeo dužnost u utorak, dolazi iz nove desničarske većine, iz vladajuće stranke Nova demokratija koja je pobedila na opštim izborima u nedelju sa skoro 40 odsto glasova.\nUkupno 21 zemlja Evropske unije je do sada priznala da je predsednik Parlamenta Venecuele Huan Gvaido samoproglašeni privremeni "predsednik Republike". Grčka je u vreme Aleksisa Ciprasa koji je vlast izgubio na nedeljnim izborima, bila među poslednjim pristalicama formalnog predsednika Venecuele, Nikolasa Madura.\nZa sada nema nikakvih izgleda za predsedničke izbore u Venecueli. Venecuelanska opozicija grupisana oko Huana Gvaida i vlada Nikolasa Madura trebalo bi da nastave pregovore ove sedmice na karipskom ostrvu Barbados tokom trećeg kruga razgovora koji je počeo u maju u Oslu da bi Venecuela pokušala da izađe iz političke krize.\nBeta: Grčka priznala Huana Gvaida kao vršioca dužnosti predsednika Venecuele\nNova konzervativna vlada Grčke odlučila je danas, pet dana posle izbora, "da prizna predsednika demokratski izabrane Narodne skupštine, Huana Gvaida kao vršioca dužnosti predsednika Venecuele". Članak Grčka priznala Huana Gvaida kao vršioca dužnosti predsednika Venecuele x2 se pojavljuje prvo...


75.godišnjica formiranja Bokeljske brigade - Radio Tivat\n24 мај 75.godišnjica formiranja Bokeljske brigade\nPosted at 07:26h in NVO\tby\tweb master\nČlanovi organizacija NOR-a 1941-1945. g. opština Budve, Tivta, Herceg Novog, Kotora i Trebinja održali su 2. sjednicu organizacionog odbora za obilježavanje 75 godina od formiranja Prve bokeljske Narodnooslobodilačke udarne brigade. Ova brigada je formirana 05. 10. 1944. g. u Konjskom, opština Trebinje. Formirana je na osnovu naredbe štaba II udarnog korpusa NOVJ od 29. 09. 1944. g., kada je određen i njen komandni kadar. Vrhovni štab NOV i POJ na predlog ovog štaba odobrio je i naredio formiranje I bokeljske NOU brigade. U sastav ove brigade ušla je udarna grupa od tri bataljona koji su se nalazili u sastavu primorske operativne grupe i novopridošlih boraca iz Boke Kotorske i Crnogorskog primorja.\nSjednica organizacionog odbora održana je 18-og maja u Kotoru. Na predlog predsjednika odbora Ljubenka Borovića izabrana su dva podpredsjednika Đorđe Zloković iz Herceg Novog i Petar Uljarević iz Kotora. Sjednici su prisustvovali svi članovi organizacionog odbora: Mihajlo Kilibarda, Đorđe Zloković i Darko Klasić iz Herceg Novog, Rajko Ćapin, Slavko Šanjević i Petar Vlatković iz Trebinja, Ivo Marković i Nikola Zec iz Budve, Mato Brguljan, Ljubo Popović i Gojko Ivanović iz Tivta, Petar Uljarević, Slobodan Stojanović i Ljubenko Borović iz Kotora.\nDogovoreno je da se skup boraca i svečana akademija održe u Herceg Novom u dvorani “Park“. Istog dana organizovaće se izložba fotografija Bokeljske brigade koja će obići svih opština. Predloženo je da na akademiji nastupi hor i folklor kao i recital sa kratkim prikazima o komandnom kadru. Na tu svečanost treba pozvati sve žive borce te brigade i dodijeliti im povelje ili plakete.\nOva brigada je u svom pohodu oslobađala sve crnogorske opštine, kao i opštinu Prijepolje, Peć, Đakovicu i Prizren pa bi bila obaveza svih opština da se uključe u ovu aktivnost.


Naravoučenija – Nivatech Papiri\n14. јула 2013. by Nikola Malovicin Plate, Prodaja\nPrevious PostIz šupljeg u prazno\nNext PostPapiri– najprostiji program za plate\n8 thoughts on “Naravoučenija”\n14. јула 2013. у 14:43\nMore je veca avantura ako mene pitas 🙂\n14. јула 2013. у 22:04\nNe znam to je program za plate 1eur po obracunu x 50 obracuna / mesec = 50 eur x 12 meseci….preskup je to program za knigivodstvene agencije i to samo za plate….koliko ce kostati tek onda citav softver za knjigovodstvo???… savet fiksna cena na godisnjem nivou npr do 20 klijenata jedna cena, a za 20+ uvecanje….. skupo burazere….:-)\n15. јула 2013. у 16:41\nZorane, pre svega hvala na savetu.\nKao što sam u tekstu gore i sam naveo, knjigovodstvene agencije mi nisu toliko u vidokrugu inicijalno iz razloga gore navedenih pa možda tu cenu od 1 evro i korigujem, a možda i odlučim da ne prodajemo program uopšte agencijama dok ne skontamo šta i kako sa njima.\nElem, kada sam ja pitao knjigovodju saradnika bukvalno isto pitanje 50 firmi po 1 evro mesečno preskupo, on mi je odgovorio tri stvari koje su me dovele do 1 evra mesečno cene:\n– agencija koja radi 50 obračuna mesečno nikad neće da krene da koristi tvoje papire jer em već ima svoj softver em sigurno imaju u svojim klijentima egzotične slučajeve koje tvoj program takav kakav je sad ne ne podržava.\n– agencija koja radi 50 obračuna mesečno prihoduje verovatno od toga oko 750 evra mesečno tako da ako tvoj softver odrađuje plate bitno brže i efikasnije od konkurencije to nije neka prevelika suma ~ 7% iznosa koji oni naplaćuju.\n– tvoji korisnici inicijalno su jedino male agencije koje rade recimo maksimalno 20-tak obračuna a često i manje od 10, te za njih tvoja cena treba da bude prilagođena. Ja sam onda odradio istraživanje peko interenta kolika je mesečna cena programa za plate koji agencije koriste za oko 20-tak klijenata i došao do zaključka da 20 evra mesečno za agenciju koja radi 20 obračune je u dnu liste po skupoći.\nEto, tako sam došao do tog jednog evra obračun.\nKoliko bi po vama trebao da košta taj paket koji predlažete „do 20 klijenata“ mesečno?\nDa li smatrate da moj saradnik knjigovođa greši negde u svom rezonovanju?\nDejan Pejcinovski каже:\n16. јула 2013. у 07:47\nZorane, slažem se do u potpunosti sa „skupo burazere“. Evo moje matematike:\n1evro x 50obračuna x 12meseci x20godina je 12000evra, a za te pare može da se kupi GANC NOV golf trojka, što bi Torbicu iz serija državni posao bacilo u trans. A ne može se upoređivati golf sa „web programom“ i to za plate, zar ne?\nPo ovoj logici koju pratiš, Nikola, cena programa bi morala biti minus (-)20evra po obračunu, s tim da ti odneseš sve papire u PIO, PU i slično. I onda bi ti manje njih reklo „skupo burazere“. Pazi, manje njih, ali i dalje bi bilo skupo nekima, jer golf je golf, a more je more, i to košta, a ti bi im davao samo po 20evra po obračunu, što je, priznaćeš, malo i za more i kamoli za golfa.\nAko neko nije shvatio da se pomalo i šalim: Mislim da sa ovakvom cenom odlaziš u besmisao takmičenja sa raznim web i sličnim slovencima koji sve prodaju za 1 evro po cenu besmisla ponude (ono, po minutu, po danu, po korisniku, po stavci, po obračunu, po hostu, po bajtu…) čime celu branšu činite sumnjivom: sumnjivi ste jer prodajete narodu „rog za sveću“ i to po jednom minutu: Svi rezonuju da je nešto za 1 evro, šta god to bilo, nekakva prevara pa im je „skupo“ jer anticipiraju nešto surovo iza toga, a mi malobrojni koji se usuđujemo da unapred kažemo da softver košta ispadamo bezobrazni zbog vaših cena i na kraju najbolje prolaze vaćaroši koji nemaju istaknutu cenu već sve „umuvaju“ u tašna-mašna nastup gde se cena vidi kasnije… mnogo kasnije…\nI da rezimiram: duboko se ne slažem sa iznetom politikom i razlozima za nju.\n16. јула 2013. у 10:24\nJa licno nemam apsolutno nista protiv naplacivanja vise, ali kao sto sam vec nekoliko puta rekao ja ne znam konkretno koja cena je pametna s obzirom na navedene probleme, da trenutno imam samo program za plate bez reference I trzisne istorije.\nKako bi ti postavio cenu da si na mom mestu? 🙂\n15. јула 2013. у 09:45\nDanas je, dok čitam ovo, već 15. jul. Zvoni telefon i moj ortak knjigovođa koji je zadužen za propise, javlja da je 12. jula usvojen novi propis o izmenama PP OPJ i PP OD i da je stupio na snagu 13. jula !!! Pitam ga da li je video nove obrasce a on kaže Ne. I opet sve po starom. Ponovo trka i izmene programa. Ponovo nova priča: popraviš jedno pokvariš druga tri. Najgore je to što ova „druga tri pokvarena“ otkriju korisnici a ne ti. U srbiji je PIVOT SISTEM na snazi od kada ja znam za sebe pa je jako dobro što i ti počinješ da ga osvetljavaš na tvoj način.\n26. августа 2013. у 21:35\nRacunica nije sasvim tacna, gledano iz ugla knjigovodstvene agencije (sa oko 100 klijenata)\n.citat: „Moći će da koriste i web sajt i klasičan windows program sa lokalnom bazom za tu cenu.“\nWeb sajt je nepraktican i moze da bude spor (zbog raznih razloga) i problematicna zastita podataka, pogotovo ako ima mnogo posla.\nKlasican Windows program zahteva placanje licence za Windows i novi hardware sto je danas minimum par stotina eura (po radnom mestu).\nZasto ne pisete program za GNU/Linux operativni sistem gde se ne naplacuju licence, nije potreban novi hardware, dozvoljava potpunu zastitu podataka (zakonska obaveza), …, ….,\nCena je tada manje bitna (ako program radi) jer ne zahteva dodatna ulaganja i potrebno je da se radi bez misa (zbog brzine unosa podataka).\nAko se posao obavlja brzo i efikasno cena je manje bitna jer je vreme utroseno za posao kompenzacija.\n26. августа 2013. у 23:50\nPre svega, hvala veliko na komentaru i sugestiji.\nPo onome što ja „znam“ nema mnogo knjigovodstvenih agencija koje koriste Linux tako da je profitabilnost razvoja za Linuks platformu verovatno diskutabilna.\nŠto se tiče licenci, desktop verzija programa će raditi i na Windows XP-u sa kompjuterom starim 5+ godina (na jednom takvom testiramo program), tako da je problem agencijama koje nemaju Windows, a koje kao što sam rekao na bazi mojih limitiranih informacija mislim da nema puno. Ako vi imate neke drugačije informacije, vrlo bi ih rado čuo 🙂\nŠto se tiče pitanja „čemu web“ – to sam pitanje i ja sam sebi i drugima postavljao mnogo puta do sad (saradjujem sa knjigovodjama 10+ godina i znam koliki je realan otpor ka web rešenjima) i odgovori do kojih sam dolazio u tom dijalogu se svode na:\n– jendostavnu kolaboraciju sa korisnicima (i prevaljivanje dela posla na njih)\n– želim da mi radi program sa bilo kog kompjutera, OS-a i uređaja bez ikakvih instalacija, pečovanja itd\n– za obračun plata „pristojna“ produktivnost je „dovoljna“ jer je to aktivnost koja se obavlja jednom mesečno i svodi se u većini slučajeva na „prepisivanje prethidnog meseca“\n– SaaS cenovni model sa pretplatom i/ili „platiti potrošeno“ modelom\n– mikropreduzećima koji samo sebi obračunavaju platu i web sajt je sasvim dovoljan.\n100 plata mesečno sa mojim modelom plaćanja za agencije od 1 evro po obračunu definitivno mi deluje previše (iskreno i subjektivno – nisam poredio za toliko klijenata cenu) tako da je verovatno rešenje za to da se cena po obračunu obara sa povećanjem broja kupljenih obračuna. Iskren da budem, mislim da sa mojim programom ja realno nemam šansi kod agencija sa više od 20-tak klijenata iz razloga navedenih gore u postu, tako da nisam detaljno ni razmišljao o ovakvim implikacijama 🙂\nDa li vi misilite da je SaaS model pogešan po vašem iskustvu i ako smem da pitam – kako bi ste vi organizovali cenu „savršenog“ programa za plate“?


KMF „Deus Roloplast Mošić“ (Sremska Mitrovica) osvojio Futsal Kup Vojvodine – Фудбалски Савез Војводине\nKMF „Deus Roloplast Mošić“ (Sremska Mitrovica) osvojio Futsal Kup Vojvodine\nU predivnom ambijentu sportske hale „Pinki“ u Sremskoj Mitrovici 26. decembra 2015. godine odigrana je finalna utakmica Futsal KUP-a na teritoriji Fudbalskog saveza Vojvodine između KMF „DEUS ROLOPLAST MOŠIĆ“ (Sremska Mitrovica) i KMF “HAJDUK“ (Kula).\nU veoma lepoj utakimici domaći tim je zasluženo slavio rezultatom 7:1 (5:0). Strelci su bili Simić Nenad (6′), Popović Davor (12′, 14′), Rakić Milan (16′), Tomić Dragan (20′) i Čizmar Boris (35′, 39′) za domaće, a za goste jedini strelac je bio Kiš Robert (23′).\nDomaća ekipa je pokazala bolju igru i po prvi put podigla pehar pobednika Futsal KUP-a na teritoriji Fudbalskog saveza Vojvodine, koji je Fudbalskog saveza Vojvodine, a isti je kapitenu domaće ekipe Đokić Alenu, predao Komesar za takmičenje Obradović Milan.\nEkipa KMF“Hajduk“, bez obzira na visok rezultat pružila je dostojan otpor, pogotovo u drugom delu utakmice, uz nekoliko propuštenih prilika i nerealizovan kazneni udarac sa 10 metara u 33 minutu (pogođen stub vrata).\nUtakmicu su na očekivanom nivou sudili Radojčić Petar iz Inđije i Stantić Tadija iz Subotice, a delegat ispred Fudbalskog saveza Vojvodine je bio Čočić Sead.\nSudijska dvojka je opravdano pokazala žute kartone domaći igračima Santrač Slobodanu, Novaković Milanu i Antonić Aleksi, te gostujućim igračima Husak Robertu i Marić Marku. Isključenih nije bilo.\nEkipa domaćih je nastupila u sledećem sastavu: Đokić Alen, Popović Davor, Živanović Aleksandar, Novaković Marko, Santrač Slobodan, Popović Vladimir, Simić Nenad, Tomić Dragan, Rakić Milan, Pavlović Dejan, Čizmar Boris i Antonić Aleksa. Ekipu je sa klupe predvodio trener Majes Dejan.\nEkipa KMF“Hajduk“ je nastupila u sastavu: Marić Marko, KIš Robert, Husak Robert, Licenberger Viktor, Šinka Dejan, Jančevski Filip i Radović Dragan.\nKMF “DEUS ROLOPLAST MOŠIĆ“ nastavlja takmičenje u završnici Futsal KUP-a Srbije, a kartoni dobijeni u takmičenju na teritoriji FSV se prenose u dalje takmičenje.\nnikola2018-09-25T14:28:47+02:0030. 12. 2015.|


U BiH mokar kolovoz, oprez zbog poledice i odrona | RTV SLON\nPočetna Vijesti U BiH mokar kolovoz, oprez zbog poledice i odrona\nU BiH mokar kolovoz, oprez zbog poledice i odrona\nObjavio: A. V. - 19/12/2017 08:37\nPretežno mokar kolovoz i niske temperature ovoga jutra pogoduju formiranju poledice. Poseban oprez savjetujemo u planinskim predjelima, kao i na mostovima, vijaduktima i prilazima tunelima. Ugaženog snijega mjestimično ima na dionicama u višim predjelima. Izdvajamo putne pravce: Sarajevo-Olovo, Bugojno-Novi Travnik, Prozor-Gornji Vakuf/Uskoplje i Bosanski Petrovac-Drvar. Na putnim pravcima Drežnica-Mostar i Jablanica-Prozor upozoravamo na povremene jake udare vjetra.\nNa magistralnim putevima M-16.2 Jablanica-Prozor i M-14.2 Resanovci-Drvar, kao i na dionici regionalnog puta R-467 Olovo-Ribnica, zbog odrona, saobraća se naizmjenično-jednom trakom.\nNa učestale odrone zemlje ili kamenja upozoravamo i na ostalim putevima u BiH. Posebno izdvajamo dionice koje prolaze kroz usjeke, kao i preko planinskih prevoja. Apelujemo na vozače da voze maksimalno oprezno i podsjećamo da je posjedovanje zimske opreme zakonski obavezno.\nZbog istražnih radova u tunelu Karaula na magistralnom putu M-17 Žepče-Maglaj, vozila saobraćaju naizmjenično, jednom trakom.\nZahirović : Osobe s invaliditetom ne treba da budu na granici siromaštva\nDanas zasjeda novi Nadzorni odbor RMU “Banovići”\nObjavljen raspored prolazaka kroz tunel Vranduk od dvosmjernog saobraćaja do obustave


Dejan Nedić Tejovac, Biljana Marković, Sara Jelaš, Aleksandra Mladenović, Tamara Milutinović – Grand Magazin – (TV Grand – decembar) | ZVEZDE GRANDA - Cela emisija - Polufinale - Grand Online\nDejan Nedić Tejovac i Goca Lazarevic – Gostovanje – Grand Magazin – (TV Grand 03.12.2018.)\nBiljana Marković – Gostovanje – Grand Magazin – (TV Grand 05.12.2018.)\nSara Jelaš – Gostovanje – Grand Magazin – (TV Grand 05.12.2018.)\nAleksandra Mladenović – Gostovanje – Grand Magazin – (TV Grand 06.12.2018.)\nTamara Milutinović – Gostovanje – Grand Magazin – (TV Grand 10.12.2018.)\nTagovi: Aleksandra Mladenović, Biljana Marković, Dejan Nedić Tejovac, Grand magazin, Sara Jelaš, Tamara Milutinović, TV emisije


UAIS » Osnovi fizike i merenja u anesteziologiji.\nOsnovi fizike i merenja u anesteziologiji.\npetak, 31. mart 2017. Dešavanja\nSada, nakon mnogo godina, pred nama se nalazi prevod ove knjige na srpski jezik, što predstavlja pionirski poduhvat dr Zoke Milan, koja je okupila 19 anesteziologa, sa nimalo lakim zadatkom prevođenja edukativnog štiva složene terminologije.\nKnjiga je prevashodno namenjena specijalizantima i specijalistima anesteziolozima, jer izlaže osnove fizike za anesteziologe. Obzirom da je merenje i monitoring vrlo važan deo anesteziološke prakse,ona je takođe dragoceni priručnik anestetičarima i osoblju zaposlenom u jedinicama intenzivne terapije.\nKnjigu možete poručiti putem sajta fondacije Svetlana Ceca Erdeljan prateći link ispod.


Početak/Društvo/Kružni tok kod Imidža završen dve nedelje pre roka\nRadovi na rekonstrukciji dela Dušanove ulicve i izgradnji kružnog toka kod “ Imidža“, počeli su 23. februara, a biće završeni do nedelje što je skoro dve nedelje pre roka, rekao je gradonačelnik Niša Darko Bulatović, obilazeći gradilište.\nRok za završetak ovih radova, koji su vredni 23 miliona dinara bio je 35 dana, a biće faktički završeni pre predviđenog roka.\n„Večeras će se delimično staviti saobraćaj u funkciju i već u toku sutrašnjeg dana, trotoari i sve što je ostalo biće okonačano. U nedelju će saobraćaj punim kapacitetom da krene“, kazao je Bulatović.\nFiniširanje Foto Niške Vesti\nVrednost radova je 23 miliona , za kružni tok je dato 9 miliona dinara, a rekonstrukcija Dušanove ulice koštala je 14 miliona.\n„Nadzor će dati ocenu, a očekujemo da je sve urađeno u skladu sa očekivanim, da je ispravno i da će trajati“, dodao je gradonačelnik, uz ocenu da se cele zime radilo.\nNenad Marković, nadzorni organ ispred Direkcije za izgradnju Grada, podsetio je da su radovi na drugom kraku Dušanove ulice (od Prvomajske do ulice Vojvode Mišića) počeli u novembru prošle godine, kada je i sklopljen ugovor sa niškim preduzećem PZP TRACE, koje je izvođač svih radova.\n„Radovi su bili prekinuti sredinom decembra zbog izuzetno loših vremenskih uslova. Radovi su uključivali presvlačenje asfaltnog sloja i zamenu ivičnjaka duž cele Dušanove ulice i izradu kružnog toka. Kolovoz će biti završen u toku sutrašnjeg dana, a u toku sledeće nedelje biće kompletno završeno sve što je u projektu“, kazao je Marković za Niške Vesti.\nKako je Marković rekao, večeras i u toku noći radnici JKP Mediana uradiće potrebno obeležavanje kolovoza, pešačke prelaze i svu potrebnu signalizaciju, a gradonačelnik je ovom prilikom najavio i nove infrastrukturne investicije, kao što je sređivanje raskrsnice kod Suda i Jagodin Male.\nDušanova ulica Gradonačelnik Darko Bulatović kružni tok


Manje plate 10 odsto zaposlenima u administraciji i gubitaškim javnim preduzećima - Grad Prijepolje\nGrad Prijepolje > Vesti > Vesti dana > Manje plate 10 odsto zaposlenima u administraciji i gubitaškim javnim preduzećima\nпетак, 7. јуна, 2013.\nIza linearnog smanjenja plata za 10 odsto biće izuzeti zaposleni u prosveti, zdravstvu, policiji i vojsci, saznaje „Blic“. To je predlog jedne od stranaka vladajuće koalicije koji će se danas naći na stolu i o kome je potrebno usaglasiti stavove pre nego što za njih bude zatražena podrška poslodavaca, sindikata i drugih stranaka.\nMera smanjenja plata odnosi se na najmanje 100.000 zaposlenih. Među najvećim gubitašima od javnih preduzeća su Srbijagas, EPS i JAT.\nTa mera bi trebalo da bude zamena za zamrzavanje plata i penzija koje, prema ocenama ekonomista, predstavlja ključ za uspostavljanje ekonomske konsolidacije i smanjenje budžetskog deficita.\nNajradikalnije mere biće preduzete prema preduzećima u restrukturiranju i u javnim preduzećima čije dugove plaća država.\nCilj smanjenja troškova je smanjenje deficita na 4,6 BDP, što će se naći u predlogu rebalansa ovogodišnjeg budžeta, a o kome će se poslanici izjašnjavati krajem juna. Zbog toga je neophodno da već naredne nedelje bude postignuta saglasnost oko paketa antikriznih mera. Izvor iz Vlade Srbije kaže za „Blic“ da mere moraju da budu usvojene sledeće nedelje i da će se tada i znati koja se stranka za šta zauzima i šta želi, odnosno da više nema prostora ni vremena za populizam i dodvoravanje narodu.\nIvica Dačić, predsednik SPS\nSigurno da se teret krize ne može prevaliti samo na najsiromašnije. Nama nije prioritetna politika zamrzavanje ili smanjivanje plata i penzija. Niko ne govori o tome da je to bilo čiji partijski stav, već govorimo o realnim podacima o tome da plate i penzije ne treba da se smanjuju.\nSmanjivanja plata i penzija sigurno neće biti, ali moraćemo da postižemo velike uštede i preduzmemo teške, restriktivne, ozbiljne mere za preduzeća u restrukturiranju, koja godinama jedu ogromne pare, kao i o onima o reformi državne uprave. Još se nismo o svemu dogovorili, ali sam uveren da svi razumeju težinu situacije.\nJovan Krkobabić, predsednik PUPS\nNema smanjenja i zamrzavanja penzija. Fiskalni savet ima pravo da predlaže šta želi, šta hoće, a naše je da uradimo šta mislimo. Ali, ako budu izbori, a biće u oktobru, i biće neka druga koalicija, neko drugo ustrojstvo vlasti, moguće je da nam se desi i tako nešto.\nMlađan Dinkić, predsednik URS\nNeće biti smanjivanja plata i penzija. Ideja je da zaštitimo one koji imaju relativno mala primanja, da smanjimo neproduktivne rashode, može se i mora uštedeti na određenim mestima. Najveći teret su oni koji prave gubitke. Moramo imati mere koje podstiču proizvodnju, privredu i ubrzavaju rast BDP, i kojima štedimo u javnom sektoru.\nDo sada niko u vladajućoj koaliciji, ipak, nije spreman da povuče ovaj nepopularan potez, posebno što to pogađa oko dva miliona ljudi, penzionera i zaposlenih u javnom sektoru, čije glasove treba sačuvati bar do predstojećih izbora.\nEkonomisti poručuju da je zamrzavanje plata i penzija ključni preduslov da Srbija smanji budžetske izdatke i izbegne bankrot. Tako tvrdi i Fiskalni savet, a preporučuju i MMF i Svetska banka.\n– Ako se ništa ne bi uradilo s platama u javnom sektoru, to bi bilo neozbiljno i daleko lošije od toga da se izgubi neki glas na izborima. Plate i penzije su ipak samo pola posla, a druga polovina su kapitalni izdaci, kupovina roba i usluga, ili otplata kredita koja je u ovom trenutku nemoguća – kaže za “Blic” ekonomista Miroslav Prokopijević.\nAko želimo aranžman s MMF-om, moramo uvažavati njihovu preporuku i zamrznuti zarade, mada su političke partije sada u nezgodnoj situaciji jer su u predizbornoj kampanji obećavali nešto potpuno drugo. Ipak, treba ići na zamrzavanje plata koje su ekstremno visoke, kaže profesor Ekonomskog fakulteta Ljubodrag Savić.


DOBRE NAVIKE - Šetnja Kroz Savremenu Umetnost Beograda | Kultivator\nU galeriji Remont u toku je izložba radova pet izuzetnih umetnika mlađe generacije koji su ušli u uži izbor za Nagradu “Dimitrije Bašičević Mangelos” i u subotu ćemo imati priliku da se družimo i razgovaramo sa nekima od njih. Posle toga se selimo u specifičan izlagački prostor na Studentskom trgu – “X vitamin” na izložbu fotografija “Kultivacija, komodifikacija” gde ćemo sa autorom Srđanom Veljovićem, između ostalog, dotaći temu različitih pristupa mediju fotografije. Za kraj smo ostavili još jednu grupnu izložbu mladih stvaralaca – “Obećavam da neću odustati od bavljenja umetnošću” koji su ujedno i finalisti Nagrade Goethe – Instituta za studente umetničkih fakulteta koja će ove godine biti dodeljena prvi put.\nProjekat Dobre navike posvećen je svim ljubiteljima savremene umetnosti i drugim zainteresovanim građanima koji imaju potrebu i želju da poboljšaju svoj kvalitet života i da se na kreativan način upoznaju sa savremenim kretanjima u vizuelnoj umetnosti. Želja nam je da na ovaj način građanima, na stručan i jednostavan način, približimo savremenu umetničku praksu. Dobre navike realizuju se u saradnji sa Goethe institutom u Beogradu.\nNina Galić, Jelena Pantelić, Katarina Petrović, Darko Vukić, Julija Zaharijević\nNagrade Dimitrije Bašičević Mangelos ustanovljene 2002. godine kao deo regionalnog projekta Young Visual Artists Awards (YVAA). Nagrada nosi ime značajnog umetnika, rodonačelnika konceptualne prakse sa prostora bivše Jugoslavije. U saradnji sa Residency Unlimited (Njujork) i uz podršku Trust for Mutual Understanding (Njujork), Nagrada se organizuje i dodeljuje godišnje, pojedincu ili pojedinki, u vidu studijskog rezidencijalnog boravka u Njujorku, u trajanju od 8 nedelja. Svake godine žiri bira do pet finalista i finaliskinja, a ovogodišnja laureatkinja je Katarina Petrović čija se umetnička istraživanja kreću u hibridnom spoju umetnosti i nauke.\nKatarina Petrović (1986, Niš)\nNina Galić (1987, Kraljevo)\nJelena Pantelić (1992, Beograd)\nDarko Vukić (1992, Ivanjica)\nJulija Zaharijević (1991, Beograd)\nKroz izložbu vode: Miroslav Karić i finalisti\nIzložba je otvorena: 05. 07 – 28. 07. 2019.\nStudentski trg 11, www.xvitamin.org\nIzložene fotografije su deo iscrpnog istraživanja pejsaža u okolini mesta Ečka u južnom Banatu. Seriju fotografija Veljović je izveo minuciozno metodično sa namerom da kroz slike “prirode” istakne i tematizuje procese kultivacije i komodifikacije. Koristeći različite kamere i različite filmove za beleženje istih prizora, autor je postigao disperziju samog motiva čime je u svesti posmatrača doveo u pitanje istinitost/dokumentarnost fotografskih slika i ukazao na dublja čitanja pejsaža. “Veljović uspeva da na sebi svojstven način, vrlo diskretno i suptilno, rasloji i takoreći ‘razdeviči’ sliku romantične predstave o nepatvorenoj nevinosti prirode kao idealizovanom kontrapunktu istorijskog realiteta sveta u kome egzistiramo”.\nSrđan Veljović (1968.) fotograf i kulturni radnik. Završio Elektrotehnički fakultet. Član ULUS. Bavi se problemom identiteta i njegovog uspostavljanja kao polja konstituisanog izvana, istražujući mesta prestupa granica koje ga definišu. Izlagao više puta grupno i samostalno u Srbiji, Makedoniji, Hrvatskoj, Bosni, Sloveniji, Rumuniji, Albaniji, Austriji, Nemačkoj.\nKroz izložbu vodi: Srđan Veljović\nIzložba je otvorena: 06. 06 – 28. 06. 2019.\nObećavam da neću odustati od bavljenja umetnošću!\nFinalisti Nagrade Goethe-Instituta u Beogradu za studentski rad u oblasti vizuelnih umetnosti\nIzložba predstavlja radove sa završne izložbe Fakulteta likovnih umetnosti u selekciji kustosa Stevana Vukovića. Odabrani mladi autori ujedno su i finalisti Nagrade Goethe – Instituta za studente umetničkih fakulteta koja će ove godine biti dodeljena prvi put. Neposredni cilj nagrade je podsticanje autorskog pristupa kod studenata umetničkih akademija, istraživanja u polju umetnosti i propitivanja ustaljenih paradigmi umetničkog rada.\nAleksandar Firez, Aleksandar Rakezić, Aleksandra Saša Jeremić, Ena Jevtić, Jelena Mirković, Katarina Djordjević, Katarina Jovanovic Alfa, Lazar Njegomirović, Luka Cvetkovic, Milica Bilanović, Nebojša Hikaru, Jamasaki Vukelić, Tamara Marković, Tijana Petrović, Zorana Milićević.\nKroz izložbu vodi: Selman Trtovac i finalisti\nIzložba je otvorena: 05. 07 – 31. 08. 2019.\nProgram je besplatan i peporučujemo da se zbog ograničenosti grupa prijavite za šetnju do petka, 12.07. u 17h na\nTags: galerija remont, remont, šetnja, umetnost\n13. jul. 2019.


19. oktobar 2020. u 04.49\n19. oktobar 2020. u 05.06\n22. oktobar 2020. u 05.44\n22. oktobar 2020. u 05.56\n24. oktobar 2020. u 23.01\n25. novembar 2020. u 15.04\n10. decembar 2020. u 16.57\n30. decembar 2020. u 09.16\n10. januar 2021. u 22.29\n07. mart 2021. u 02.13\n07. mart 2021. u 18.02\n17. april 2021. u 07.44\n18. april 2021. u 18.17\n08. septembar 2021. u 05.48\n22. oktobar 2021. u 05.07\n09. novembar 2021. u 17.07\nDoktor Blizak sa mozgom nizak, deli dijagnoze, opijen od loze. Kad nemaš argumente, deliš bulumente. Kad nešto ne shvataš, odmah se lekova hvataš.\nDis iz d tvajlajt zoun and ju ar a kloun !!!\n03. februar 2022. u 02.30\nEvo(lucija) već(ina) skoro(jević) dve(ri) godine su(ludo) prošle od(kaz) kako sam(ar) postirao ovu temu. Gde prođe ovo(liko) vreme(na). Kao da(bar) se(dni) vreme(šna) ubrzalo. Zar(obljen) samo(stan) ja(buka) posećujem našu čuvenu zonu sumraka i niko više. Pa đe ste ljudi, jeste li živi ??????\n13. februar 2022. u 06.03\nEpevopo nepekopo mipi jepe stapavipiopo mipinupus. Dapalipi topo znapačipi dapa sepe zoponapa supumrapakapa popočepelapa dapa sepe bupudipi.


Grad Bijeljina podijelio 420.000 KM od čega je FK Radnik dobio 300.000 KM - Klix.ba\nPodrška sportu Grad Bijeljina podijelio 420.000 KM od čega je FK Radnik dobio 300.000 KM\nGrad Bijeljina podijelio 420.000 KM od čega je FK Radnik dobio 300.000 KM\n16.5.2019. u 11:55\nBijeljina FK Radnik Bijeljina Mićo Mićić\n"U okviru sporta posebno smo vodili računa da to budu projekti usmjereni na jačanje omladinskog sporta, a kroz izdvajanja za projekte u kulturi nastojimo da pomognemo onima koji na najbolji način čuvaju i predstavljaju našu kulturu, tradiciju i običaje", naveo je Mićić.\nSufinansiranje iz gradskog budžeta odobreno je fudbalskim klubovima "Radnik" i "Zvijezda 09", Odbojkaškom klubu "Radnik" i Ženskom fudbalskom klubu "Radnik-bumerang".\n"Ove godine Fudbalskom klubu 'Radnik' će na osnovu projekta dobiti 300.000 KM. Obaveza Kluba je da 99.400 KM koristi za pomoć omladinskom sektoru", rekao je direktor Fudbalskog kluba "Radnik" Nebojša Tomić.\n"U godini obilježavanja 120 godina Hora `Srbadija` odobrenih d 4.000 KM iskoristićemo za odlazak na festival u Grčku, gdje ćemo se predstaviti projektom `Duhovna riznica`", najavila je dirigent hora Desanka Trakilović.\n19.07.2019. u 07:48\n18.07.2019. u 23:35\nprije 20h 35m 113\nprije 23h 57m 180\nprije 12h 11m 35


CUDA 6 platforma dostupna putem besplatnog downloada CUDA 6 platforma dostupna putem besplatnog downloada – Personal magazin\nUz konstantnu težnju da paralelno programiranje učini boljim, bržim i lakšim za programere koji kreiraju aplikacije nove generacije, NVIDIA je stvorila CUDA model paralelnog programiranja koji je doneo poboljšanja u…\nUz konstantnu težnju da paralelno programiranje učini boljim, bržim i lakšim za programere koji kreiraju aplikacije nove generacije, NVIDIA je stvorila CUDA model paralelnog programiranja koji je doneo poboljšanja u ovoj oblasti.\nSada dostupan svim programerima na zvaničnom CUDA internet sajtu , CUDA 6 Release Candidate dolazi sa nekoliko novih karakteristika koje će obradovati programere:\nVišestruko skaliranje GPU-a\nPored novih karakteristika, CUDA6 platforma nudi kompletan paket alata za programiranje, GPU ubrzane matematičke biblioteke, dokumentaciju i vodiče za programiranje.\nDa biste bili u toku sa najnovijim unapređanjima CUDA platforme i da biste pristupili velikom broju resursa i alata za programiranje, pozivamo vas da se prijavite za besplatan CUDA/GPU registrovan računarski program za programere na NVIDIA Developer Zone internet sajtu.\nCUDA 6 platforma dostupna putem besplatnog downloada was last modified: March 10th, 2014 by Redakcija


Vrščani porazili Slobodu iz Užica - eVršac\nKošarkaši Vršca savladali su u gostima Slobodu iz Užica, u odloženoj utakmici 8. kola Košarkaške lige Srbije, rezultatom 81:84.\nKošarkaši Vršca, veoma iskusna ekipa, iskoristila je lošu realizaciju u hendikep situacijama domaćih igrača, pa odatle i statistički podatak o sedamnaest izgubljenih lopti Slobode.\nZaustavili smo tranziciju Slobode gde je ona najjača i mislim da je to presudilo.Svakako čestitke Slobodi na fer i kokrektnoj igri i puno sreće u nastavku prvenstva, ocenio je trener Vršca Vladimir Lučić.\nOvo je veoma bitna pobeda za nas, mnogo mi je drago što smo uspeli da ispoštujemo dogovor koji smo spremali cele nedelje. Plan nam je bio da im ispariramo u skoku, u njihovoj brzoj tranziciji da ih zaustavimo tu i da vežemo ovu treću pobedu, kao bi sebi trasirali put ka nekoj sredini i gornem delu tabele, rekao je košarkaš Vršca Filip Simić.\nIgrači Slobode imali su i lošu koncentraciju šte se tiče penala. Očigledno im ova pauza nije prijala, jer još uvek nisu u dobrom ritmu.\nMi smo odigrali ispod očekivanja, nismo sebi smeli da dozvolimo da izgubimo na domaćem terenu. Ali šta je tu je, okrećemo se narednoj utakmici, nemamo mnogo vremena. Na utakmici protiv Dunava u Banovcima moramo da ispravimo sve greške koje smo pravili, rekao je posle utakmice košarkaš Slobode Stefan Simić.


Gimnazija u Banjaluci obilježava 125 godina otvaranjem “Konfučionice” – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nGimnazija u Banjaluci obilježava 125 godina otvaranjem “Konfučionice”\nBANJALUKA – Gimnazija u Banjaluci danas obilježava 125 godina postojanja ustanove kroz koju se obrazovao i edukovao veliki broj učenika koji su kasnije postali veoma poznati u svojim strukama.\nProslavom u Gimnaziji je otvorena “Konfučionica”, koja će biti namijenjena za izučavanje kineskog jezika za zainteresovane učenike, a pod pokroviteljstvom Konfučijevog Instituta u Banjaluci.\nSvečanost je zbog pandemije virusa korona skromnija, a prisustvuju joj, između ostalih, i Igor Radojičić, gradonačelnik Banjaluke i Natalija Trivić, ministar prosvjete i kulture RS.\nVita Malešević, direktorica Gimnazije, kazala je da je 4. oktobra rođendan Gimnazije, ali je proslava zbog nedjelje prolongirana za danas.\n“Svečanost smo danas obilježili otvaranjem ‘Konfučionice’, gdje će naši učenici imati priliku da izučavaju kineski jezik. Otvaranjem ove učionice đaci i profesori će moći da se dodatno usavršavaju i rade razne projekte”, navela je Maleševićeva.\nRadojičić je kazao da je Gimnazija epicentar obrazovanja na području grada.\n“Uloga Gimnazije u podizanju nivoa obrazovanja stanovništva u gradu je gotovo nemjerljiva. Dugačak je niz imena koje je Gimnazija obrazovala, a koji su dostigli najveće visine u svojim karijerama”, istakao je Radojičić.\nTrivićeva je naglasila da je 125 godina postojanja veoma značajan i ogroman jubilej za Gimnaziju, te da je ova škola iznjedrila veliki broj kvalitetnih ljudi koji su razvijali, ali i danas razvijaju RS.


VUKŠIĆU istekao mandat: Premijer najavio imenovanje prvog čovjeka ANB-a do 20. februara | Standard\nVUKŠIĆU istekao mandat: Premijer najavio imenovanje prvog čovjeka ANB-a do 20. februara\nŠefu ANB-a Dejanu Vukšiću istekao je vd mandat u subotu 20. februara i on je od toga dana nezakonito na čelu Agencije.\nVlada Crne Gore je Vukšića postavila za vršioca dužnosti direktora Agencije za nacionalnu bezbjednost na sjednici održanoj 17. decembra 2020. godine.\n“Treća tačka je bilo razrješenje v.d. ANB-a Dejana Peruničića i imenovanje za v.d. Dejana Vukšića, koji je naš poznati advokat i predvodnik koalicije Za budućnost Kotora. Ako to pogledamo sa pravne tačke gledišta njegov mandat bi trajao do 20. februara 2021. što znači da će u međuvremenu biti raspisan konkurs za imenovanje direktora ANB-a”, rekao je premijer Zdravko Krivokapić na pres konferenciji odmah nakon imenovanja.\nU rješenju o imenovanju Vukšića piše da se on imenuje najduže na period do šest mjeseci, ali je sam Premijer naglasio da će to imenovanje trajati do 20. februara 2021. godine.\nPodsjećamo da se prvi čovjek ANB-a ne može dobiti nakon konkursa, jer zakon o ANB-u u članu 25. decidno i nedvosmisleno kaže da “Direktora Agencije imenuje i razrješava Vlada, na predlog predsjednika Vlade….”.\nOčigledno je da se i Vukšić nalazi u “paketu” pregovora na relaciji DF-URA-Krivokapić, gdje posljednju riječ ima međunarodna zajednica. U istoj priči je i odluka o Direktoru Uprave policije, jer Vlada nije prihvatila predlog Sergeja Sekulovića da Zoran Brđanin bude na čelu UP.


Luksuzni mercedesov džip naslijedio je aktuelni ministar trgovine FBiH Aleksandar Remetić. On kaže da se ne osjeća ugodno u ovako skupom vozilu. (Foto: CIN\nMilorad Bahilj je želio mercedesa i kupio ga o trošku poreznih obveznika kada je bio na funkciji federalnog ministra trgovine. Za službene svrhe kupio je luksuzni mercedesov džip GLK 220 za 86.112 KM.\nPrema podacima do kojih je došao Centar za istraživačko novinarstvo iz Sarajeva (CIN), skupocjeni automobil je nabavljen u vrlo kratkom roku i uz prividnu konkurenciju na tenderu.\nVozilo je kupljeno od mostarske firme “Auto Lijanovići” čiji je osnivač Željko Ivanković Lijanović. On je nećak braće Jerka i Mladena Ivankovića Lijanovića, lidera Narodne stranke Radom za boljitak (NSRZB), stranke koja je Bahilja postavila na ministarsku poziciju.\nJerko je u vrijeme kupovine džipa bio federalni dopremijer i ministar poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva, a Mladen poslanik u Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine (BiH).\nDobavljač izabran na Silvestrovo\nProcedura nabavke je pokrenuta u novembru 2012. godine kada je Vlada Federacije BiH odobrila Ministarstvu trgovine nabavku putničkog vozila, zapremine motora od 2.000 kubnih centimetara (cm³) i snage 110 kilovata (kW). Narednog mjeseca Ministarstvo je raspisalo tender za nabavku vozila, pozivajući sve zainteresirane kompanije da se prijave putem otvorenog postupka javnih nabavki. Prema tada važećem Zakonu o javnim nabavkama u BiH, ovaj postupak je propisivao najmanje tri ponude kako bi konkurencija bila osigurana te izabrana najbolja ponuda.\nU tenderskoj dokumentaciji su navedene kubikaža i snaga koje je odobrila Vlada FBiH. Ostale detaljne karakteristike vozila upućuju na džipa dizela sa automatskim mjenjačem i pogonom na sva četiri točka. Uz ostalo, precizirano je i osovinsko rastojanje od 2.700 do 2.760 milimetara (mm), metalik boja, rezervoar goriva od minimalno 66 litara te sjedala presvučena „crnom kombinacijom, brušena koža-glatka koža ili slično“.\nPonuđači su mogli dostaviti ponude do zadnjeg dana 2012. godine, a kao kriteriji za odabir istaknuti su najniža cijena, rok isporuke i garantni rok.\nPrema zapisniku sa otvaranja ponuda čiju je kopiju Ministarstvo dostavilo CIN-u, pristigle su tri ponude: 86.112 KM, 88.803 KM i 87.984 KM. Iako su iz zapisnika izbrisana imena firmi, novinari su prema registracijskim brojevima otkrili da su ponude dostavile tri mostarske firme: „Auto Lijanovići“, „Flar“ i „Auto Start“.\nNa tenderu je pobijedila „Auto Lijanovići“, firma koja je uz najnižu cijenu ponudila i najkraći rok isporuke – već za pet dana.\nBivši federalni ministar trgovine Milorad Bahilj je kupio mercedesa za službene svrhe po cijeni od 86.112 KM. (Foto: Avaz)\nFirma koja je pobijedila na ovom tenderu je osnivač i druge učesnice – firme „Flar“. Direktor treće firme „Auto Start“ Mirsad Vrce kaže za CIN da se na tender prijavio samo „da bi vidio dokle ide budalaština“, jer je znao da su druge dvije firme u vlasništvu Lijanovića.\nStvaranje privida konkurencije na tenderu nije zakonom zabranjeno, kaže Igor Vukajlović iz banjalučkog udruženja „Tender“. „Kod nas je takva regulativa da se to toleriše“, dodaje on.\nIako to nije uobičajeno u javnim nabavkama, u ovom slučaju je sve završeno za jedan dan, i to pred novogodišnje slavlje 31.12.2012. godine. Istog su dana otvorene ponude, rangirani ponuđači te odabran najpovoljniji. U pratećoj dokumentaciji nije navedeno koji automobil je ponuđen. U zapisniku su izbrisana imena članova komisije, a odluku o izboru najpovoljnijeg ponuđača potpisao je ministar Bahilj.\nU vrijeme kupovine džipa Jerko Ivanković Lijanović je obavljao dužnost federalnog dopremijera i ministra poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva. (Foto:CIN)\nIvan Kutleša, stručnjak za javne nabavke, kaže da je teoretski moguće da se odluka o izboru donese isti dan, ali da je to vrlo rijetko. „Komisija treba pregledati dokumentaciju svih prispjelih ponuda”, kaže Kutleša.\nZa sudjelovanje na ovom tenderu dobavljači su kao dokaz o ispunjavanju uvjeta trebali, uz ostalo, dostaviti dokaze: da nisu pod stečajem ili pred likvidacijom, da su u posljednje tri godine ostvarili promet od najmanje 300.000 KM te da su u posljednje dvije godine imali uspješno realizirana najmanje tri ugovora čiji su karakter i kompleksnost slični onom na koji se odnosi predloženi ugovor.\nPrema podacima Ureda za reviziju institucija u FBiH, budžet za nabavku opreme ovog ministarstva iz kojeg je trebao biti finansiran automobil iznosio je 30.000 KM u 2013. godini.\nUprkos tome, u Ministarstvu su izabrali skoro tri puta skuplji automobil – mercedes. Ovaj njemački proizvođač uopće nema dizelski motor kubikaže i snage koju je odredila Vlada FBiH, nego isključivo kombinaciju od 2.143 cm³ i 125 kW snage ili jači. Takav automobil ne može koštati 30.000 KM, pa će zato Ministarstvo unutrašnjom preraspodjelom sredstava u budžetu namaknuti dodatni novac. Preraspodjela sredstava uslijedila je nakon što je između Bahilja i Ivankovića Lijanovića potpisan ugovor o isporuci automobila 22.1.2013. godine.\nU telefonskom razgovoru Željko Ivanković Lijanović je rekao novinarima CIN-a da Bahilja zna privatno već godinama i da ga je savjetovao koje vozilo da uzme. „Ministar je uvijek vozio privatno mercedesa i htio je čovjek kupit’ mercedesa, ali u okvirima koje mu dozvoljava njegovo ministarstvo.”\nOn je rekao da nije član NSRZB-a i da njegovi stričevi nisu njemu skoro nimalo pomogli u poslovanju. “Više su mi odnemogli. Prije sam više radio sa državnim poduzećima, nego dok je on bio dopremijer.”\nFirma „Auto Lijanovići“ je za manje od 10 godina poslovanja uvećala kapital sa 10.000 KM na skoro dva i po miliona maraka. Prema bazi javnih nabavki koju je objavio CIN, od 2011. od 2014. godine isporučivali su automobile za još najmanje pet javnih institucija i preduzeća, sklopivši 24 ugovora ukupne vrijednosti oko tri miliona KM. Od Lijanovića su automobile, između ostalih, kupovali Sudska policija FBiH i Javno preduzeće „Elektroprivreda Hrvatske zajednice Herceg Bosne“ d.d. Mostar.\nSukob interesa nema ko da rješava\nUz stranačke, Bahilja i Lijanoviće vežu i poslovne veze. Naime, Bahilj je u februaru 2006. godine bio imenovan za izvršnog direktora preduzeća za proizvodnju i preradu mesa „Mi-Mo“ iz Mostara koje je bilo u vezi sa firmom „Lijanović“ d.o.o. Široki Brijeg.\nInspektori Uprave za indirektno oporezivanje (UIO) BiH su otkrili da je preduzeće „Lijanović“ d.o.o. osnivalo druga preduzeća koja su se formalno vodila kao vlasnici, odnosno korisnici određene pokretne i nepokretne imovine. Nakon što bi jedna od osnovanih firmi napravila dug po osnovu poreza, prestajala bi sa radom. Potom bi se osnivala nova firma, a scenarij bi se ponavljao. Kako te firme nisu raspolagale vlastitom imovinom, UIO nije mogao izvršiti prinudnu naplatu duga.\nZbog sumnje na utaju poreza u iznosu od najmanje 11 miliona maraka, u septembru prošle godine su uhapšena četverica braće: Jerko, Mladen, Slavko i Jozo Ivanković Lijanović, njihov otac Stipo Ivanković Lijan te još devet osoba, među kojima je i ministar trgovine FBiH Milorad Bahilj. Međutim, pušteni su bez podignute optužnice.\nJerko Ivanković Lijanović je tada rekao da su izvještaji zbog kojih je uhapšen, a koje su sačinili Uprava za indirektno oporezivanje BiH i Državna agencija za istrage i zaštitu, lažni i da će to biti dokazano u sudskom postupku.\nUgovor o javnim nabavkama između interesno povezanih lica mogao bi ukazivati na sukob interesa koji se treba spriječiti. Međutim, zbog trenutne reforme zakonodavstva u ovoj oblasti, pravno je nemoguće utvrditi sukob interesa u federalnim institucijama.\nNaime, sukob interesa funkcionera iz Republike Srpske prati Republička komisija za utvrđivanje sukoba interesa, a sukob interesa funkcionera na razini BiH, FBiH i Distrikta Brčko do prije nešto više od godinu dana utvrđivala je i sankcionisala Centralna izborna komisija (CIK). Reformom ove oblasti nadležnost CIK-a u rješavanju sukoba interesa za funkcionere državnih institucija je preuzela Komisija za odlučivanje o sukobu interesa koju čine državni parlamentarci i predstavnici Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije (APIK). O sukobu interesa funkcionera u institucijama FBiH i Distriktu trenutno ne brine niko.\nBraća Ivanković Lijanović i Bahilj su na prošlogodišnjim općim izborima doživjeli poraz. Braća nisu prošla na izborima za Skupštinu državnog Parlamenta, a Bahilj za Skupštinu Hercegovačko-neretvanskog kantona.\nU telefonskom razgovoru s novinarkom CIN-a Bahilj je negirao da je između njega i Lijanovića postojao dogovor o kupovini automobila prije raspisanog tendera. Razgovor je završio psovkom i spuštanjem slušalice.\nLuksuzni mercedesov džip GLK 220, star nepune tri godine, naslijedio je aktuelni ministar trgovine Aleksandar Remetić. On je u izjavi za CIN rekao da se srami voziti u skupom automobilu koji je iznad standarda građana. „Ne osjećam se ugodno u tom autu“, kaže Remetić koji je danas u dilemi kako riješiti naslijeđeni problem.


Udruženja Ambasadori olimpijskih planina zahvaljuje svim učesnicima i prijateljima projekta i poziva sve zainteresovane da se pridruže aktivnostima u prirodi\nUdruženje Ambasadori olimpijskih planina je u subotu, 10. oktobra 2020. godine, uz podršku mladih skijaša iz Ski kluba Olimpic, započelo označavanje južne staze na olimpijskoj planini Bjelašnici.\nUdruženje Ambasadori olimpijskih planina provodi projekat označavanja južne staze na Bjelašnici u okviru Zajedničkog regionalnog programa „Dijalog za budućnost: unaprijeđenje dijaloga i društvene kohezije u, i između, Bosne i Hercegovine, Crne Gore i Republike Srbije“, koji provode UNDP, UNICEF i UNESCO, a finansira ga Fond UN-a za izgradnju mira (UN PBF).\nProjekat je također podržan od strane Instituta za razvoj mladih KULT.\nPlanina Bjelašnica krije najljepše endemske vrste flore i faune, kontraste alpske i mediteranske klime te olimpijske tekovine i bogatu historijsku baštinu.\n“Veoma smo sretni jer smo mogli podržati ovu inicijativu i mlade koji su radili na njoj. Posebno nam je drago jer će se upravo mladi, ali i drugi posjetitelji, moći upoznati sa bogatstvom flore i faune Bjelašnice, što nam može biti motiv više za očuvanje naše životne sredine”, poručili su iz Instituta za razvoj mladih KULT.\n“Realizacija projekta označavanja staze na Bjelašnici je zamišljena na način da se prvenstveno uključe mladi u sami proces označavanja staze kako bi se time dodatno educirali o važnosti i značaju prirode i kako bi im se stvarala navika za brigu o okolišu i samim tim razvio sistem ekoloških vrijednosti. U tome smo apsolutno uspjeli, imamo mlade skijaše koji su uveliko savjesni građani i koji će sutra nastaviti da čuvaju i unapređuju bh. prirodne resurse i bogatu historijsku baštinu. Izuzetno smo zahvalni i ponosni zbog toga”, rekao je Alen Glavinić, predsjednik Udruženja Ambasadori olimpijskih planina.\n“Hvala na svemu, na ovom osjećaju ponosa, čestitam na ideji, istrajnosti, realizaciji te na pruženoj mogućnosti svima da budemo dio ove prekrasne priče”, jedna je od izjava roditelja mladih skijaša iz Ski kluba Olimpic.\nUdruženje kao sekundarni cilj ovog projekta ima u planu uređenje najduže plave staze za djecu po uzoru na skijalište Les 2 Alpes. Ovim bi se omogućilo da djeca uz osnovne elemente skijaške tehnike mogu skijati sa vrha skijališta uz izbjegavanje olimpijske spust staze koja je u samom vrhu okarakterisana kao crna.\nUdruženja Ambasadori olimpijskih planina zahvaljuje svim učesnicima i prijateljima projekta i poziva sve zainteresovane da se pridruže aktivnostima u prirodi.


Vera Zamurović: Zdravo devojčice, zdravo dečaci\nImala sam veliku sreću da sam prvi susret sa decom, i dece sa magnetofonom, imala u jednom prvom razgredu jedne novosadske osnovne škole koji je vodila izuzetno talentovana učiteljica Vera Lazić (žena Miše Lazića, poznatog pedagoga u to vreme). Sva deca su bila otvorena, slobodno su kazivala svoje mišljenje, na sva pitanja su imala odgovor. I danas se sećam njihovih imena. Vesna, Žana, Dragan, Laci… Oni su ozbiljno shvatili moju rečenicu da je to njihova emisija i da zato oni moraju da pomognu. U njima sam imala idealne saradnike koji su me u stvari doveli na pravi put.\nTada je sve bilo lakše. Krenula sam dalje u druge osnovne skole i danas mi se čini da sam obišla sve osnovne škole Banata, Bačke i Srema.\nDeca su pokazala da imaju šta da kazu, da rado pričaju o svom životu, o svojim začuđenostima, o odraslima itd. Trudila sam se da se granica između dece i odraslih izgubi.\nOsnovala sam dečiji kolegijum od dvanaestoro dece do 12 godina. Tu sam u razgovorima saznala šta ih najviše interesuje, koga žele da čuju i tako dalje.\nU emisiji su pored dece učestvovali i dečiji pisci, a deca su mogla sa njima da razgovaraju o svemu. Recimo, pitali su Dobricu Erića kako on počinje da piše pesme. “Ja ne počinjem, ja smišljam pesmu šetajuci se kroz sumu, a za pisaćim stolom je zapišem. Znači to nije početak nego završetak mog razmišljanja.”\nU proleće smo počinjali dan ptičjim cvrkutima, a deca su u studiju pogađala koja je to ptica. Čitali smo pisma koja smo dobijali od malih slušalaca. Među njima se nalazilo i jedno pismo predsedniku grada Novog Sada u kom se deca žale da nemaju gde da se igraju.\nStalni gost u emisijama je bio prvak drame Srpskog narodnog pozorista Stevan Šalajić koji je čitao tekstove na deci veoma blizak način. Tekstove u svakoj emisiji pratila je i dečija muzika.\nUskoro je program za decu dobio još veći prostor. Dobili smo još 45 minuta, svakog ponedeljka u 17 časova, a emisija sa zvala\n"Sa moje tačke gledišta"\nTo su bili minuti puni dečije začuđenosti, pitanja i šarma. U emisiju smo pozivali vrhunske stručnjake iz raznih oblasti koji su odgovarali na dečija pitanja. Gost je bio tu i profesor Ćulum, fizičar, koji je na najpopularniji način objašnjavao vasionu. Deca su postavljala mnoga pitanja. Jedan dečak je upitao profesora: „Kako to da smo mi najlepši u vasioni?“ „Otkuda ti to znaš?“ pitao je profesor. „Ja to ne znam.” Onda je nastavio priču o vasioni na svoj originalan način. Bio je i poznati dečiji lekar dr Mikić, koga su deca pitala, “zašto doktora interesuje naš jezik kad nas on nikad ne boli?”, zatim vrhunski poznavalac muzike profesor Ilja Vrsajkov, poznati ornitolog profesor Marčetić, muzičar Bajaga, poznati bokser, fudbaler i tako dalje. Deca su uvek imala šta da pitaju.\nEmisija "Sa moje tačke gledišta" je takođe imala muzičke predahe. Muziku je za nju kao i za sve ostale dečije emisije odabirao sa puno stručnosti Deže Majoroš. Ova emisija je imala najlepšu odjavnu špicu, jer je čitala Vesna Skomina, učenica prvog razreda osnovne škole koja je tek naučila da čita. Pa je sričući odjavila emisiju. Trudila sam se da u emisijama bude što više spontanosti, iskrenosti i da dečija radoznalost dobije mnoge odgovore.\nRasli su slušaoci dečijih emisija, a rastao je i dečiji program Radio Novog Sada. Osim mene redakciju su sačinjavali još i izuzetno talentovana novinarka Milanka Vorgić i poznati dečiji pisac Laslo Blašković. (Ne znam kada je Laslo došao!)\nNova emisiija koja se pojavila na programu za decu Radio Novog Sada koju smo naizmenično uređivali Laslo Blašković i ja imala je naslov\nU emisiji koju je uređivao Laslo Blašković, čulo se ono najlepše što je napisano za decu. Takođe je u emisijama uvek bila predstavljena jedna klasična knjiga dečije književnosti. Sve je bilo protkano muzikom koja odgovara mladima. Takođe su bili gosti poznati dečiji pisci, onako kako ih najmlađi čitaoci nisu poznavali. A bio je gost i književni kritičar dečijih knjiga koji je deci pomagao da brže pronađu knjigu koju treba da pročitaju.\nU "Slagalici" koju je uređivala Vera Zamurović, voditelji su bili devojčice i dečaci članovi Dečijeg kolegijuma Radio Novog Sada, a muzika je bila sa dve top-liste. Top-lista osnovaca i top-lista zabavišta. Sadržaji su se odvijali pod naslovima: "Mi u sendviču (između roditelja i nastavnika)", "O čemu razgovaramo kada nas niko ne sluša", "Kakve će bajke pričati u novom veku", i izjave osnovaca u smislu "Imam ideju za 21 vek".\nJedna slagalica je recimo bila posvećena jabuci. Pa smo onda od razgovora sa decom o jabuci za uzinu, preko Adamove jabuke, Apple kompjutera, Parisove jabuke i Njujorka stigli do jabuke u šlafroku. Ili o zvonima (Zvonko Spasić - školsko zvono, crkvena zvona, zvona u muzici), uvek uz razmišljanje dece o toj temi i informacije nekog vrhovnog stručnjaka za tu oblast. Imali smo i goste na primer, Astrid Lindgren koja je pričala o tome kako je dosla na ideju da napise "Pipi". (Na rođendanu svoje ćerke je zapazila jednu devojčicu koja je uvek imala ideje za neku igru. A ideje je crpla i iz svog detinjstva.) Gost je bio i urednik kineskih dečjih novina Sen Lijang, koji je u džepu imao svoje novine, koje izlaze u deset miliona primeraka. Deca su pitala da li mogu da sarađuju u tim novinama. On je rekao kako da ne, evo adrese. A adresu je napisao na kineskom. Na kraju je rekao: "Sje sje" (hvala). Jednom su deca donela ranjenu lastu u studio i napravila intervju. Lasta je cvrkutala, a oni su odgonetali šta ona misli.\nImali smo i izveštača iz Pariza. Član kolegijuma Aleksandar Vlaisavljević ( 11 godina) je bio u poseti kod mame u Parizu i o svojim utiscima nas je obavestavao telefonom. U stvari, čitava dva minuta je pričao o beloj čokoladi, koja ga je impresionirala više od Ajfelove kule. Na kraju godine, slagalica je bila puna neočekivanih otkrića do kojih su došli učenici osnovnih škola, na primer, da insekti lete tako dobro zato što su im kosti šuplje. Da je glavni grad Kanade Otava, i tako dalje.\nDa bi pojmovi deci bili jasniji bili smo na aerodromu, gde su deca pitala, koliko šrafova ima jedan avion. Odgovor, je bio zanimljiv: “Nijedan”. Bili smo u fabrici čokolade i na drugim mestima…Neke teme su se same nametnule iz razgovora sa decom, a neke sam uzimala iz detinjstva moje dece. Uvek sam se oslanjala na decu. Poštovala sam njihovo mišljenje, što je decu navodilo da što više učestvuju. Obraćali su mi se sa “Vera”, nisu imali nikakav strah od mene. Granica koja deli odrasle od detinjstva, nestala je i bila nam je uvek radost da radimo zajedno.\nJedna dečija emisija "Slagalice" Radio Novog Sada je na Ohridskom festivalu radija osvojila sve tri nagrade: za radiofoniju, za temu i za rad sa decom. Emisija se zvala: "Da li je Dudetu lepo na salašu?" Osmislile i napravile smo je Milanka Vorgić i ja. U njoj su deca koja rastu na Čenejskim salašima, udaljenim jedan od drugog, o tome kako dozivaju jedno drugo u igru, kako ih tate nekada nose na konju u školu ili čak traktorom. Voditelji kroz salaše bila su deca koja su htela da pokažu gradskim drugovima kako se živi na salašu. Šta se čuje na salašu: kukurekanje petlova, groktanje svinja, rzanje konja, bukanje galebova, a u najnovije vreme sve nadjačavaju motori traktora. "Da li je dudetu lepo na salašu?" tonski je ulepšao snimatelj Ramo Aljić, a muziku je pripremio Deže Majoroš.\n"Dečije novosti" koje je Milanka Vorgić uređivala posle Lasla Blaškovića bile su na programu subotom u 13 časova, a trajale su pola sata, jednom nedeljno. To je bila informativna dečija emisija sa školskim novostima, koja je imala rubrike, i za svaku rubriku džingl. Emisiju je pripremala ekipa osnovaca, Dečiji kolegijum Radio Novog Sada, ali bilo je i mnogo dopisnika, onih koji su se javljali telefonom, a stizala su i pisma.\nOdlazilo se na teren po vojvođanskim mestima i to najčešće u male škole. Emisija je imala svoju prepoznatljivu špicu i muzički urednik je bio Peđa Jovanović. Kada je Laslo Blašković otišao u penziju, ta emisija je ukinuta, kao i dečiji program.\nDetinjstvo nije uvek najsrećnije doba\nRadeći na emisijama za decu i posle mnogih susreta sa decom posećujuci skoro sve škole Vojvodine, ponekad smo morali da zaključimo da detinjstvo nije uvek najsrećnije doba života. Susreti sa devojčicama i dečacima ponekad su bili tužna iznenađenja. Na primer u jednoj seoskoj osnovnoj školi dečak iz poslednje klupe uvek je prvi reagovao na naše pitanje. Učiteljica nas je opomenula da ne snimamo uvek njega jer je on najgori đak, ponavljač prvog razreda.\nZa vreme odmora, potražila sam ga u želji da odgonetnem tu zagonetku, kako tako inteligentan dečak a ponavljač. Njegov drug je odmah video šta mene interesuje i rekao mi je da Milan nema vremena da piše domaći. „On je prošle nedelje kopao jamu za klozet kod čika Vase i dobio mnogo novaca“. Pitala sam Milana „Gde ti je tata?“ „On je kod neke druge žene.“ rekao je. „A mama, sta ona radi?“ pitala sam dalje. „Mama je u bolnici, jer ju je tata gurnuo na peć, pa se ispekla. Sada ja kuvam za moja dva brata i za baku koja ne može da ide.“\nOtišla sam u mesnu kancelaruju da pitam da li oni znaju za tu tešku situaciju kod Milana. "Ah, znamo", odmahnuli su rukom. Idućeg leta sam otišla da potražim ponovo Milana. Pred nedovršenom kućom na ulici na goloj zemlji sedela je baka. Pitala sam gde je Milan. Milan je u bolnici jer mu je sekač prešao preko noge kad je brao kukuruz. Nije to bio usamljen slučaj koji potvrđuje da nisu sva detinjstva srećna, a još više govori o tome kakvi su odrasli.\nU jednom drugom selu, kada smo razgovarali o rođendanima, jedan mršavko je počeo priču veselo: „Moj je rođendan bio jako veseo. Oni su sedeli u sobi, jeli tortu i pili rakiju. Bilo je veselo.“ „A ti?“ pitala sam ga. „Ja sam sedeo u kuhinji kraj šporeta, ali čuo sam da je bilo veselo.“\nSaradnja sa piscima\nSaradnja sa dečijim piscima je bila veoma razvijena. Miroslav Antić je često bio naš gost. On je čitao pisma koja su nam stizala od škola. U emisiji "Sa moje tačke gledišta" sredom uvek je bio gost jedan pisac.\nPoslala sam svim dečijim piscima koje deca vole ista pitanja i njihovi odgovori su se našli u našim emisijama. Mislim da je bilo šest pitanja. Bila sam iznenađena kada me je Desanka Maksimović jednog dana pozvala. Drugarice Vera, ja ne znam odgovor na šesto pitanje. Evo tih pitanja:\n1. Šta je radilo sunce u 7 sati kada ste vi bili mali?\n2. Da li uvek idete napred ili nekad i natrag?\n3. Da li ste bili daleko i kako je to biti daleko?\n4. Šta je za vas bajka?\n5. Imate li neku misteriju iz detinjstva koju ste odgonetnuli tek kada ste odrasli?\n6. Kako vi počinjete?\nĆopić je na primer na pitanje "Da li idete napred ili natrag?" rekao: "Kada se svađam uvek idem natrag". A da li ste bili daleko, odgovorio je "Da, bio sam u Sibiru. Tamo se sreo sa piscima i pitao ih o čemu pišu. Oni su odgovorili o drugovima koji su pali u ratu, o detinjstvu. Pa i ja o tome pišem, pomislio sam, znači ništa nije daleko, svi smo blizu".\nŠta je za vas bajka? Arsen Dedić je ogovorio: "Kada ja sviram, a ispod klavira se igra moj mali sin."\nA na pitanje o misteriji iz detinjstva, Duško Radović je rekao "Kada sam bio mali, verovao sam da se neki ljudi rode kao deca, a neki kao odrasli".\nOsim muzičkog savetnika i snimatelja, veoma je mnogo značio prvak Drame Srpskog narodnog pozorišta Stevan Šalajić. I on je razgovarao sa decom, čitao tekstove, a deca, kada on ne bi došao, uzviknula bi: "Ako nema Šalaje, sve je propalo!" Jednom kada je čitao tekst o sladoledu, o tome da od mnogo sladoleda može da nastane žulj u jeziku, on je taj žulj tako ubedljivo odglumio da je posle emisije jedan dečak pitao: “Mogu li da vidim tvoj žulj?”\nKroz sve emisije prošlo je veoma mnogo dece. Sredom, kada je bilo snimanje dečijih emisija, u holu Radio Novog Sada bilo je puno dečaka i devojčica. Mnogi su mi ostali u sećanju. Na primer Saša, Vlajsa, Žana, Dragan, Dragana, Oliver... Slavica Mirović je danas arhitekta u Engleskoj, Zoran Tairović je poznati slikar i kompozitor, Dragan Kujundžić je univerzitetski profesor u Americi.\nSada, daleko od Novog Sada, kad razmišljam o malim saradnicima koji već imaju brige odraslih, sećam se kako im je bilo tužno kada im posle njihovog 12. rođendana kažem da sada treba da dođu druga, mlađa deca. A oni su uporno i dalje dolazili. Dolazili su i kada su bili na maturi da pitaju šta ja mislim, šta da studiraju. Koliko su ova deca tu emisiju osećala kao svoju, svedoči i to da nikada nijedno dete nije zakasnilo na snimanje, a da je samo jednom snimatelj prekinuo snimanje, pošto su upadali jedno drugom u reč.\nOsim programa za decu na srpskom jeziku, najrazvijeniji je bio program na mađarskom u kome je urednik bio Ištvan Arđelan, izuzetan organizator, zatim Marija Hofman puna neobičnih zanimljivih ideja, Janka Bada koja je najodanije pratila rad pionirske organizacije, Vilma Hodi, Irena Fece i Ištvan Foki, koji su takođe imali svoj specijalni stil u obraćanju deci. Slovačku redakciju za decu vodila je Zuzana Pavlova, rusinsku Marija Puškaš, a rumunsku Adam Doklean.\nNikada nismo dolazili u neke konflikte, uvek smo sarađivali jer smo imali isti cilj da devojčicama i dečacima Vojvodine damo priliku da sebe čuju na radiju, da ih nekim svojim tekstovima podsetimo na one osobine koje mogu u životu da im mnogo pomognu.\nSaradnja sa ostalim radio stanicama Jugoslavije\nZahvaljujuci Zajednici Jugoslovenske radio televizije (JRT), urednici dečijih programa iz svih republika bivše Jugoslavije sastajali su se dva puta godišnje uvek u nekom drugom centru. Radio Beograd je predstavljao urednik Dečjeg programa dečji pisac Dragan Lukić, Titograd (Podgoricu) dečji pisac Milenko Ratković, Radio Zagreb - takodje dečiji pisac Drago Horkić, Radio Ljubljana - dečji pisac Vitan Mali, Skoplje – Ljupčo Stoimenski, Sarajevo – Nađa Mehmedbašić, Priština - Nada Ognjanović i Zeinula Halili, a iz Novog Sada su na sastanke dolazili urednici: Ištvan Arđelan (mađarska redakcija), Marija Puškaš (rusinska), Adam Doklean (rumunska), Zuzana Pavlova (slovačka) i ja. U proleće je glavna tema bila letovanje malih novinara. Veoma lepa ideja da svake godine druga radio-stanica bude domaćin tog susreta. Sreli su se tada devojčice i dečaci koji su u toku godine bili najaktivniji, i voditelji dečijih programa. Mesto sastanka je određivao domaćin susreta te godine. Uvek je to bilo gde je najlepše u toj republici. Na primer, Slovenci su organizovali susret na Pokljuki, sa planom da se poseti Bohinj, Bled, Prešernova rodna kuca u Vrbi itd. Radio Sarajevo je organizovao susret malih novinara na Vlašić planini, zatim posetu kući u kojoj se rodio Ivo Andrić itd. Zahvaljujući toj ideji mali novinari su mogli da se upoznaju sa decom iz cele zemlje, a i da domovinu bolje upoznaju. Tom prilikom, odrasli novinari – voditelji su se dogovarali o razmenama i idejama. Na kraju letovanja, pravljena je zajednička dečija emisija od događaja nastalih tih dana. Rastanak je bio uvek pun suza i razmenjivanja adresa. Mi smo naše goste odveli u Srbobran da bismo im pokazali naše salaše i nepreglednu ravnicu. Skoplje je organizovalo susret na Ohridu, Radio Zagreb na moru itd. Neka poznanstva koja su nastala prilikom tih letovanja traju i danas.\nNa Vlašić planini su deca čula da gore u šumi stanuje čuvar medveda. Posle dugog lutanja po planini pronašli smo kuću u kojoj je živeo sa svojih šest kćeri i suprugom. Ispričao nam je kako zimi nosi u planinu korpe krušaka i jabuka, a deca su odmah pitala gde medvedi spavaju? Odgovor je bio da to još niko nije uspeo da odgonetne. Naravno da su deca posle uporno tražila spavaću sobu medveda.\nDruga ideja koja se rodila prilikom susreta urednika dečijih programa, bila je zajednička dečija novogodišnja emisija. O njoj se razgovaralo obično početkom jeseni i određivao se domaćin, tj. reditelj emisije. On bi onda poslao plan svim redakcijama, u kome bi objasnio kakve priloge očekuje. Sadržaji su bili veoma različiti. Recimo jednom je tema bila “Ko je za decu bila najzanimljivija ličnost u protekloj godini“. Onda smo organizovali razgovor sa tom ličnošću. Mi smo recimo odabrali Đorđa Balaševića.\nIz našeg radija uvek su se čuli jezici na kojima su se emitovale dečije emisije. Srpski, mađarski, rusinski, rumunski i slovački.\nNa sastancima JRT osim toga razgovarali smo o razmenama emisija, kao i o razmeni muzike za decu. Naše emisije su išle na programima Radio Zagreba, Radio Beograda, Radio Ljubljane, Radio Prištine, Radio Skoplja i Radio Sarajeva.\nNa tim sastancima urednika se rodila i ideja da novinar iz jedne republike poseti drugu i napravi jednu dečiju emisiju o tom delu domovine i o deci koja tamo žive. Mi smo imali zadatak da napravimo emisiju o Makedoniji. Kao gost Makedonskog decijeg radija, želela sam da posetim neko makedonsko selo. Odveli su me u seoce Vevčani u blizini Ohrida. Bilo je proleće, drveće je cvetalo, a kroz brdovite ulice sela tekli su planinski potočići. Rekla sam devojčici koja me je pratila "Ovde je sigurno proleće najlepše godišnje doba". A devojčica je tužno odgovorila "Ne, to je najtužnije godišnje doba, jer u proleće naši očevi kreću u pečalbu i vraćaju se tek kasno u jesen".\nSvi ti susreti su nas zbližavali i danas neka prijateljstva traju.\nDeca su veoma rado uzimala magnetofon i htela sama da prave intervjue. Interesantan je bio njihov izbor sagovornika. Bio je to čika Vasa školski poslužitelj, koji najbrže popravi sve ono što oni pokvare, tetka Milica koja pravi dobre mekike za užinu, razgovor o reči "kobajagi" itd.\nJedan mali dečak je rekao da je za njega najvažnija ličnost čika Đura skretničar, koji je jednom zaustavio voz kada je on išao u školu.\nKada je osnovan Dečiji telefon u Novom Sadu, učesnici u dečijem programu, devojčice i dečaci odgovarali su na dečije pozive i puštali trake sa delovima naših emisija. Sagovornika su tražila deca koja su se kod kuće našla usamljena.\nPosle svih razgovora sa decom u preko 4000 emisija razmišljala sam o jednoj novoj emisiji koja bi se zvala "Dečija emisija za odrasle". Mislim da bi bila veoma korisna.\nČini mi se da bi za kraj dobro došlo da pročitamo delove pisma koje je napisao jedan od najvrednijih saradnika u Dečijem programu Radio Novi Sad Dragan Kujundžić, danas univerzitetski profesor u Americi.\n“Sa zadovoljstvom ću se prisetiti nase saradnje u Radio Novom Sadu.\nPrvo, Dečji program Radio Novog Sada, to ste bili vi! Bez vašeg entuzijazma, predanosti, otvorenosti i gostoprimstva, taj program ne bi postojao. Sada se sa toplinom sećam našeg prvog dolaska u RNS, ja i Marijana Arok. Mnogo je od tada prošlo. Sećam se da je u jednoj od prvih emisija sa nama nastupio Đorđe Fišer. Mika Antić nam se nekoliko puta pridružio, a ja i dan danas pevam pesmu "Kad mrak uz prozor nos pritisne" koju smo često puštali u emisijama.\nJa sam nastavio da dolazim, redovno, u toku mog srednješkolskog gimnazijskog školovanja, sredom, u podne, u Radio, i često sam učestvovao u intervjuima i emisijama. Steva Šalajić je obično čitao pripremljen materijal, a imali smo impromptu intervjue, sećam se jednog sa Mićom Tatićem. Ja sam tada počeo od vas da pozajmljujem "Nagru", i vidim da sam u toku srednje škole intervjuisao više pisaca, šahista, pevača i glumaca. Moj prvi veliki uspeh je intervju sa Mihailom Taljem, bivškim svetskim prvakom u šahu. Ja sam pitanja postavljao na srpskom, on je odgovarao na ruskom. Ko je tada mogao da kaže da ću odabrati ruski kao jedan od jezika svog profesionalnog interesa?\nJa sam u toku srednjoškolskih studija, i na fakultetu u Beogradu nastavio da sarađujem, i s vremena na vreme sam pozajmljivao "Nagru".\nIntervjuisao sam, Duška Radovića, 1978. tokom posete Novom Sadu. Vidim iz pitanja da smo sarađivali na intervjuu ("Koga je teže vaspitavati, decu ili odrasle?" Odgovor: "Potrebnije bi bilo vaspitavati odrasle, ali mislim da za decu još nije kasno").\nU većem broju ovih intervjua koristio sam se pitanjima koja ste mi "prosledili," tako da kažem, i koja sam ja vrlo rado uključio u svoj "repertoar."\nIz vaših intervjua sam naucio da je i najveće intelektualce najlakše razoružati pozivanjem na detinjstvo, jednastovnim pitanjima o odrastanju, vaspitanju.\nTišma kao da je pogodio srž vašeg angažmana kao dečjeg novinara, koji ste mi preneli. Ulazak u svet odraslih je ulazak u mistifikaciju autoriteta, a sve što je kreativno, otvoreno, (pogotovo otvoreno ka budućnosti), mora da prođe kroz iskustvo detinjstva ili mladosti, to jest kroz ono u detinjstvu ili mladosti što još nije opterećeno ideologijom, solidarnošću odraslih, što još nije sputano reflektovanim matricama koje predstavljaju "znanje".\nTo me je nosilo i nosi kroz ceo moj intelektualni habitus još od onih dana kad sam prvi put prošao kroz vrata Radio Novog Sada i vaše emisije.\nU mnogim sredinama u koje me je karijera odvela, od Moskve i Pariza, do Los Anđelesa i Floride, najupečatljiviji su moji susreti sa intelektualcima koji, mada naravno zreli, ne dopuštaju da ih sputa ideologija odrastanja, i ostaju otvoreni ka onome što je detinjstvo sveta.\nJa se sada tih dana sećam sa najdubljim ozarenjem, i istovremeno melanholijom. Kako je to sve brzo prošlo! Kakvim smo samo talentima bili okruženi! Kakvim smo intenzivnim intelektualnim i kulturnim životom živeli? Novi Sad (kao uostalom i ostale jugoslovenske republike) je tada bio nesputan provincijalizmom. Bili smo tamo gde sada tek Srbija treba da uđe, u Evropu. Otvorenost ka drugima je uslov intelektualnog, i svakog drugog produktivnog života, bez te otvorenosti život je već proživljena smrt. Radio Novi Sad, kao i celokupna tadašnja kultura koja nas je okruživala, bila je otelovljenje Evrope, mesto gde su se mešale kulture u uzajamnom dijalogu. Taj dijalog je ono što čini "Evropu," i svet, i mi smo bili njegov suštinski deo. To je za mene bio dečiji program Radio Novog Sada, prostor i iskustvo koji su me naučili da je jedino autentično iskustvo ono koje se ne boji da se izloži sopstvenom detinjstvu i riziku susreta sa drugim. I dan danas je izvor ponosa što su se moji radio intervjui objavljivali na rumunskom, mažarskom, slovačkom i rusinskom. Eto, to je za mene bio dečji program Radio Novog Sada. I naravno, bez vas i susreta sa vama sve ovo ne bi bilo moguće, ili bih do toga došao mnogo više uvijenim, indirektnim putem. Ali bez topline i ushićenja koje vas krase i koje i dan danas prožimaju čak i najkraće redove kojima mi se obraćate preko elektronske pošte.\nIz tog iskustva i dan danas crpim inspiraciju, afirmaciju sveta u kojem živim, i izvesnu veru u budućnost, u budućnost kao detinjstvo sveta koje će tek doći. Hvala vam na ovoj mogućnosti da se podsetim na našu saradnju i na sve one sretne trenutke proživljene sa vama u radiju i oko njega.”\nIstini za volju treba reći da su se prve dečije emisije pojavile na programu Radio Novog Sada odmah posle osnivanja 1949. godine, a uređivala ih je Dragica Vojnović.


Gad nedelje - specijal Miša Banana - Tarzanija\nGad nedelje – specijal Miša Banana\nPosted on 14/09/2015 by Tarzanija Redakcija in Jasno i Kratko\nKao što je u regularnom izboru za gada nedelje naznačeno, frka oko Miše Banane i regularne nedeljne gadosti su podeljene u dva dela jer tako smo u mogućnosti.\nZa eventualno neupućene, kratak rezime: 2008. i 2009. tadašnji ministar policije Dačić i njegova ekipa (Tončev, Vukić, Lazarević) su se kao slučajno devet puta sastajali sa high level krimosem Rodoljubom Radulovićem (radni naziv Miša Banana), za koga naravno nisu imali pojma da je krimos već su mislili da čovek uzgaja lavande i hrizanteme i time prehranjuje porodicu. Posle x godina, snimak je namerno procureo, Vučić kao slučajno nije bio u zemlji, Dačić naravno nije dao ostavku, a i svi ostali viđeniji političari su imali štošta da kažu.\n1. Ivica Dačić\n2. Aleksandar Vučić\n6. Dragan Vučićević\nZa njega kao i uvek samo naslovna strana Informera\n7. Čedomir Jovanović\n„Činjenica da je Ivica Dačić, koji je bio ministar unutrašnjih poslova imao neprihvatljive kontakte sa ljudima koji su kasnije osuđeni na višegodišnje zatvorske kazne ga diskvalifikuje kao ozbiljnog političara.“\nGad nedelje #21\nDragan Vučićević (40%, 724 Votes)\nIvica Dačić (23%, 425 Votes)\nAleksandar Vučić (16%, 297 Votes)\nČedomir Jovanović (9%, 165 Votes)\nNebojša Stefanović (5%, 94 Votes)\nTomislav Nikolić (4%, 79 Votes)\nBoris Tadić (2%, 38 Votes)\nStavili ste ovaj specijal samo da Vučićević preuzme vođstvo ponovo. :D\nDeda Trener Thirtytwo\nda da nameštate Vučićeviću pobedu :D\nLadno Vucicevic prvi :)\nstudentarijo, dok vi smrdite pogledajte bananin novi projekat – http://www.robaizkine.com , covek obrce milione dok vi kakite na usta, kupite nesto , podajte mu malo love.\nGlasajte za Čedicu, gre’ota da nema ni jedan poen.\nJednostavno čovek je harizmatičan, a ima i taj pobednički mentalitet kao naša fudbalska reprezentacija.\nStvarno je čovjek van svake konkurencije, Vučić je za njega malo dijete. Vučićević je Master of the universe!


Horoskop za vaš znak- Rak | AstroZenit by Jasminka Holclajtner\nVreme: 2019-01-20 06:01\nHoroskop za vaš znak- Rak\nVerujete da možete da se posveite nekom novom poslu ili nekim novim interesovanjima ali stalno imate utisak da nemate dovoljno strpljenja, iskustva ili da niste dovoljno sposobni da se bavite onim što vam nude. Trudite se da date od sebe maksimum ali vas to prilično iscrpljuje.duža verzija\nMesec u fazi punjenja u vašem znaku donosi vam mnogo toga dobrog i interesantnog na emotivnom planu ali vi kao da ste blokiran i kao da mislite da ne možete da ostvarite vezu kakva bi vasa zadovoljavala ili sa osobom koja vam se veoma dopada jer možda ne biste bili u stanju da je usrećite..duža verzija\nNedeljni horoskop od 14.1.-20.1.2019.\nPokušavate da se dogovorite sa jednim Lavom oko nečega što bi moglo biti za vas dobro ali u stvari niste naročito spremni da popustite u nečemu što bi bilo za vas mudar potez jer je se radi o poslu koji bi mogao biti isplativ.Trebalo bi da se maksimalno posvetite nečemu što za vas predstavlja veoma važan projekat i moguće da razmišljate o uvećanju prihoda ali krajem sedmice možete biti suočeni sa nekim problemima na koje niste računali. Pazite da ne budete žrtva spletke jer nekome niste simpatični ili vas doživljava kao konkurenciju i pokušaće da vas nagovori na nešto što vam trenutno ne odgovara. Moguća romansa sa osobom za koju ste sigurni da nije prema vama ravnodušna. Trebalo bi da se čepće čujete sa nekim za koga ste sigurni da bi pristao da se sa vama viđa.pitanje je samo da li ste vi slobodni. Moguća je manja ljubomorna scena sa Lavom, Jarcem ili Blizancima.\nOvo bi mogao biti značajan mesec za vas jer Mars ulazi u polje karijere u kome je najjači. Nije vas lako izbaciti iz takta i verovatno ćete biti nekom potrebni i vervatno će vam laskati činjenica da se mnogi oslanjaju na vas i moguće da će vas moliti za uslugu i vi ćete pokrenuti svoje veze da biste u tome uspeli. Postajete uticajni i spremni da preuzmete odgovornost za neke nove dužnosti.\nNemate jasnu koncepciju kako da organizujete svoj život i ljubavni odnos u krizi 5./6. januara u vreme pomračenja Sunca u vašem polju partnerskih odnosa što će se osetiti i kada se radi o poslovnom partnerstvu i o ljubavnom odnosu.Trudite se da budete prema partneru fer ali u stvari ako je vaš odnos u poslednjih godinu dana postao mnogo komplikovaniji, verovatno ćete biti prilično nesigurni u sebe.\nPrva Mesečeva četvrt u polju karijere u Ovnu donosi neke nove poslovne ponude sa nemačkog jezičkog podrčja a tranzit Merkura od 5. do 24.januara preko Jarca podstiče vašu ambiciju ali i vaših poslovnih partnera zbog čega su moguči konflikti na poslu. Ipak Venera u Strelcu od 8. donosi mogućnost pravljenja kompromisa a od jedne Vodolije ili Blizanaca zavisi da li će situacije i dalje biti harmonična sa saradnicima jer će pomračenje Meseca u Lavu 21.januara doneti sumnju u njihovu iskrenost što će se potencirti 24.kada uđe Merkur u Vodoliju. Tada dobijate priliku da ispravite jedan komplikovan odnos.\nKada bude pomračenje Meseca 21. očekuju vas malo veći izdaci,i ako ste na njih računali, mogu vas izbaciti iz takta ali imate pomoć Neptuna koji vas podržava da ne odustanete od svojih snova.Ljubavni život je takođe pod uticajem kako Meseca, vladaoca vašeg znaka tako i Neptuna i potrebno je mnogo taktičnosti da biste uspeli u onome što želite, da osvojite naklonost veoma uzdržane osobe.\nMoguć je put sa bračnim ili ljubavnim partnerom ukoliko ste inače u stabilnoj vezi..\nTokom celog meseca dobar aspekt između Venere u Škorpiji do 8. a zatim u Strelcu sa Marsom u Ovnu donosi mogućnost strastvene veze sa nekim koga ste tretirali samo kao poznanika ili prijatelja.\nNe usuđujete se da uđete u ljubavnu priču koja bi upravo zbog Venere i Marsa donela jake strasti, i\nKada 27. januara bude poslednja Mesečeva četvrt u Škorpiji moguća je romansa, susret i nešto veoma prijatno i neočekivano na ljubanom planu.\nZa vaš znak možete pročitati u\nGodišnjem Astro Magazinu za 2019.\nPozicija planeta u 2019.\nFaze punog Meseca u 2019. i njihovo značenje\nPosao, novac i karijera u 2019.\nKada je najbolje vreme za ljubav u 2019.\nPoslovni i ljubavni horoskop za svaki znak\nNumerološki godišnji horoskop za 2019.\nHoroskop ljubavnih asteroida za 2019.


Gajić i Borjan bolji od Levandovskog, Sterlinga, Lukakua...\nGajić i Borjan bolji od Levandovskog, Sterlinga, Lukakua…\nFudbal Autor:Dušan Marković17. mar. 202117:33\nFudbalski klub Crvena zvezda je objavio podatak da su dvojica njenih fudbalera Milan Gajić i Milan Borjan prema statistici bez premca u evropskom fudbalu.\nPrema podacima iz 42 evropske lige, najbolji starter na Starom kontinentu je Milan Gajić koji je u prethodnih godinu dana zabeležio 22 pobede na 23 utakmice koje je počeo, a drugi najbolji starter takođe dolazi iz Crvene zvezde, a to je Milan Borjan sa 24 pobede na 26 mečeva kada su u pitanju utakmice u nacionalnom šampionatu.\nBen – najefikasniji stranac kojeg je Zvezda imala\nFalko dobio negativan nalaz, opet trenira sa Zvezdom\nJedini put kada Crvena zvezda nije trijumfovala sa Milanom Gajićem u prvoj postavi je bilo 14. juna 2020. godine kada je poražena od TSC-a rezultatom 2:1.\n– Nisam imao tu informaciju, ali zaista je sjajan podatak. Drago mi je sto doprinosim dobrim rezultatima Crvene zvezde, i sto se moje ime vezuje za trijumfe. Nadam se da će ta statistika biti još bolja – rekao je Gajić za klupski sajt.\nBek iz Vukovara je u crveno-belom dresu do sada zabeležio 63 nastupa i postigao četiri pogotka uz 12 asistencija. Dolaskom Dejana Stankovića ustalio se kraj desne aut-linije i po minutaži je među fudbalerima koji su najviše vremena provodili na terenu, što se tiče ove sezone.\nGajić je statistički uspešniji starter od igrača kao što su Levandovski, Sterling, Lukaku koji su jedni od najboljih evropskih igrača i nastupaju u timovi koji su lideri u prvenstvima.\nNagrada za dobre partije stigla je u vidu poziva u reprezentaciju Srbije od strane novog selektora Dragana Stojkovića Piksija za mečeve sa Republikom Irskom i Portugalom.\nBK Crvena zvezdaMilan Borjanmilan gajićRobert Levandovski


Radovi Đeljoša Đokaja pred hercegnovskom publikom | Radio Jadran\nPočetna Kultura Radovi Đeljoša Đokaja pred hercegnovskom publikom\nRadovi Đeljoša Đokaja pred hercegnovskom publikom\nIzložba renomiranog crnogorskog slikara i grafičara Đeljoša Đokaja (1933-2016), biće otvrena u Galeriji Josip Bepo Benković u četvrtak, 11. aprila. Postavka je plod saradnje JU Gradski muzej Mirko Komnenović i Galerija Josip Bepo Benković i JU Muzeji i galerije Podgorice.\nPublici u Herceg Novom biće predstavljen Đokajevi radovi iz različitih perioda i ciklusa, jer se na taj način može sveobuhvatnije prikazati neograničenost njegovih stvaralačkih vizija i umjetničkog pregalaštva, smatra teoretičarka savremene umjetnosti mr Selma Đečević, koja će otvoriti izložbu.\nĐokaj je umjetnik koji stoji u prvim redovima stvaralaca koji su preispitivali smisao čovjekovog postojanja, kao jedinog bića koje uništava svoju vrstu i vapijuće potrebe za jednim boljim svijetom sa više smisla, mišljenja je istoričarka umjetnosti, Jasmina Žitnik.\nRođen 1933. godine u selu Milješu kod Podgorice, Đokaj je Akademiju likovnih umjetnosti završio 1963. u Beogradu, na koju je primljen bez završene srednje škole kao poseban talenat. Nedugo nakon završene Akademije sedam godina predaje na Visokoj školi umjetnosti u Prištini i četiri godine na Likovnoj akademiji na Cetinju.\nU Rim odlazi 1970. godine. Izlaže u Palermu, Milanu i drugim italijanskim gradovima ,a 1977 godine biva proglašen slikarom godine.\nIzložba će biti otvorena u 19:30, a publika će biti u prilici da je pogleda do 30. aprila.\nPrethodni članakEko Boka: Zaštititi palasturu u aktavorijumu Baošića\nSledeći članakPromocija knjige “Kapetani i jedrenjaci Herceg Novog” u Kotoru\nIzložba Mikija Radulovića u galeriji Josip Bepo Benković\nmještanin 15.04.2019. 10:00 at 10:00\nRubrika kultura,gradska galerija,nema komentara.Komentar ništa, već dugo prati zbivanja.


Švedska zatvara zatvore zbog nedostatka osuđenika - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Svet Švedska zatvara zatvore zbog nedostatka osuđenika\nnedelja, 01 decembar 2013 17:27\tIvan\nRazlog za ovakvu odluku nije nedostatak kriminala. Zapravo, stopa kriminala u Švedskoj je u blagom porastu. Poenta se krije u državnoj politici rehabilitacije kriminalaca, a ne njihovog tamničenja.\nZatvorska populacija u ovoj skandinavskoj zemlji je za samo godinu dana opala za šest odsto, dok u SAD federalni zatvori beleže 40 odsto više zatvorenika od predviđenih kapaciteta objekata.\nNajčitaniji američki list „Njujork Tajms“ naglasio je protekle nedelje razliku u sistemu rehabilitacije između SAD i Evrope, gde je većina zatvorskih kazni kraća od 12 meseci, dok je Americi taj prosek duži od tri godine.\nNovinari ovog lista su primetili i najznačajniju razliku: u Evropi je za zatvorenike predviđena veća sloboda kretanja i bolji uslovi kako bi mogli da se na pravi način vrate u društvo. Jer, nije poenta samo nekoga strpati iza rešetaka i baciti ključ.