Kako sudske odluke štite našu privatnost? Slučaj Vukota-Bojić protiv Švajcarske | PARTNERS-SERBIA\nAutorka: Ana Toskić\nEvropski sud za ljudska prava (ESLJP, Sud) 18. oktobra 2016. doneo je još jednu presudu u kojoj razmatra eventualnu povredu prava iz člana 8. Evropske konvencije o ljudskim pravima i osnovnim slobodama (EKLJP, Konvencija) koji štiti privatni i porodični život, te privatnost stana i prepiske. U predmetu Vukota-Bojić protiv Švajcarske (broj predstavke 61838/10), Sud je raspravljao o opravdanosti tajnog praćenja podnositeljke pritužbe od strane osiguravajuće kompanije, kao i eventualnoj povredi njenih prava iz člana 6. Konvencije, koji garantuje pravo na pravično suđenje. U nastavku ovog teksta će biti predstavljene činjenice slučaja, nakon čega će biti razmotrena pravna pitanja kojima se ESLJP bavio, uz napomenu da će se ovaj tekst baviti samo aspektima slučaja relevatnim za pitanja zaštite privatnosti i poštovanja prava iz člana 8. EKLJP.\nVukota-Bojić protiv Švajcarske – činjenice slučaja\nŠvajcarska državljanka Savjeta Vukota-Bojić, po zanimanju frizerka, je u avgustu 1995. godine, usled saobraćajne nezgode u kojoj je pretrpela udar motocikla, zadobila povrede glave, nakon čega su joj utvrđene i povrede na vratu i lobanji. Njen porodični lekar ustanovio je da su pomenute povrede prouzrokovale nesposobnost za rad do kraja godine. Tokom narednih deset godina, podnositeljka je, što dobrovoljno, što po nalogu osiguravajuće kuće, bila podvrgnuta nizu lekarskih pregleda, koji su rezultirali različitim procenama njene sposobnosti za rad – od potpune nesposobnosti, utvrđene pregledom u Univerzitetskoj bolnici u Cirihu 1996. godine, do potpune sposobnosti, utvrđene analizama u Sen Galenu, a po nalogu osiguravajuće kuće. Pored toga, izrađeno je nekoliko ekspertskih izveštaja koji su utvrđivali uzročno-posledičnu vezu između saobraćajne nezgode i zdravstvenih problema (glavobolja, nesanice, teže pokretljivosti vrata, itd) podnositeljke, ali takođe sa drastično različitim zaključcima. U postupku pred švajcarskim sudovima, podnositeljki je marta 2002. godine potvrđeno pravo na invalidsku penziju sa retroaktivnim dejstvom, dok je januara 2004. godine osiguravajuća kuća donela odluku o ukidanju prava na naknadnu po osnovu osiguranja, počevši od 1. aprila 1997.\nNakon što je, u žalbenom postupku, Sud za socijalno osuguranje potvrdio postojanje kauzalne veze između nezgode i zdravstvenog stanja podnositeljke, decembra 2005. godine, taj organ nalaže osiguravajućoj kući da ponovo odluči o pravu podnositeljke na naknade iz osiguranja. Osiguravajuća kuća poziva gđu Vukota-Bojić da se podvrgne medicinskoj proceni funkcionalnih sposobnosti, što ona odbija. Podnositeljki je, nakon toga, dostavljeno pisano obaveštenje kojim se poziva da se dobrovoljno podvrgne pomenutoj proceni, uz pouku o posledicama odbijanja ovog zahteva, sadržanim u članu 43(3) Zakona o socijalnom ossiguranju. Naime, ova odreba predviđa da, ukoliko lice neosnovano odbije da izvrši svoju obavezu u pogledu dostavljanja informaciju osiguravajućoj kući, ili saradnje u ovom procesu, osiguravajuća kuća može doneti odluku na osnovu postojećih informacija sadržanih u predmetu ili da zatvori istragu i odluči da slučaj ne razmatra meritorno. U tom slučaju, osiguranik mora biti obavešten pisanim putem o pravnim posledicama svoje odluke, uz ostavljanje odgovarajućeg roka za razmatranje opcija.\nMeđutim, iako u ovom dopisu nisu pomenute mere tajnog praćenja lica, osiguravajuća kuća angažuje privatne detektive, koji prate kretanje podnositeljke bez njenog znanja tokom četiri dana oktobra meseca, 2006. godine. Rezultat praćenja bio je detaljan izveštaj, u kome se navodi i da je podnositeljka postala svesna aktivnosti praćenja poslednjeg dana primene ove mere.\nOdlukom od 17. novembra 2006. godine, osiguravajuća kuća odbija zastupniku gđe Vukota-Bojić pristup izveštaju o praćenju, nakon čeka podnositeljka podnosi žalbu Federalnoj kancelariji za javno zdravlje, zbog nedonošenja odluke o pravu na naknadu iz osiguranja. 14. decembra 2007. godine, osiguravajuća kuća dostavlja podnositeljki izveštaj o praćenju, sa zaključkom da je neophodno obaviti novu neurološku procenu, što ona odbija zahtevajući donošenje odluke o njenim pravima. Marta 2007, osiguravajuća kuća donosi odluku kojom se uskraćuju prava na naknadu, a po osnovu slika sačinjenih tokom tajnog praćenja, te odbijanja podnositeljke da se podvrgne dodatnoj analizi. Podnositeljka ulaže žalbu na ovu odluku, zahtevajući invalidsku penziju po osnovu 100% invaliditeta, naknadu nematerijalne štete, te uništavanje izveštaja i fajlova iz tajnog praćenja.\nAprila 2007. godine, još jedan neurolog koga je angažovala osiguravajuća kuća, izradio je anonimni ekspertski izveštaj na osnovu postojećih dokaza, i uzimajući u obzir fotografije sačinjene tokom praćenja podnositeljke. On pocenjuje nesposobnost podnositeljke za rad na 10%. Nakon opomene Federalne kancelarije za javno zdravlje osiguravajućoj kući da odluči o zahtevu podnositeljke, 10. aprila 2008. godine osiguravajuća kuća odbija zahtev gđe Vukota-Bojić da se unište slike sačinjene tajnim praćenjem, i potvrđuje joj pravo na dnevne naknade iz osiguranja, te penziju po osnovu invaliditeta stepena 10%. Gđa Vukota-Bojić žalila se na ovu odluku Sudu za socijalno osiguranje, kako u pogledu procene stepena invaliditeta i visine odštete, tako i u pogledu korišćenja materijala iz tajnog praćenja koji je, prema njenom stavu, bio neprimeren i neadekvatan. Sud donosi odluku u korist podnositeljke, navodeći da se, s obzirom da nije postojao pravni osnov za sprovođenje tajnog praćenja, izveštaj o praćenju ne može koristiti kao dokaz u postupku. Sud je, stoga, odbacio bilo kakvu dokaznu snagu ekspertskog izveštaja zasnovnog na ovim materijalima, i zaključio da podnositeljka nema obavezu da se podvrgne daljim pregledima, te da ima pravo da odbije dalje medicinske procene njenih sposobnosti.\nU postupku po žalbi osiguravajućeg društva, marta 2010. godine Federalni sud ukinuo je presudu Suda za socijalno osiguranje, jer je, na osnovu svoje ranije prakse, utvrdio da je tajno praćenje nad podnositeljkom bio zakonit, te da su materijali proizišli iz praćenja validan dokaz u postupku. Federalni sud je, takođe, utvrdio da su postojale značajne razlike između medicinskih izveštaja i procena i činjeničnog stanja utvrđenog praćenjem podnositeljke, prema kome je podnositeljka u svojom dnevnoj rutini šetala psa, vozila auto, obavljala kupovinu, itd. Tako je Federalni sud uskratio dokaznu snagu ne samo onim medicinskim izveštajima koji su procenjivali da je podnositeljka u potpunosti nesposobna za rad, već i onim izveštajima koji su davali procene nesposobnosti u manjem stepenu.\nPitanja pred ESLJP i stav Suda\nGđa Vukota-Bojić obratila se, stoga, Evropskom sudu za ljudska prava, tvrdeći da je tajnim praćenjem od strane osiguravajuće kuće došlo do povrede njenih prava garantovanih članom 8. Konvencije, kao i da u njenom slučaju nije vođen pravičan postupak, u skladu sa članom 6. EKLJP.\n1. Odgovornost države Švajcarske za akte privatnih subjekata\nPre no što se upustio u ispitivanje navoda podneska, Sud je razmatrao da li se postupci privatne osiguravajuće kuće mogu pripisati državi, te utvrđivati odgovornost države Švajcarske u ovom slučaju. Sud je utvrdio da su, imajući u vidu da se prema švajcarskom pravu osiguravajuća društva smatraju nosiocima javnih ovlašćenja, ona obavezna da poštuju prava garantovana Ustavom, kao i Konvencijom, te da se države članice ne mogu osloboditi odgovornosti time što će ovlašćenja prenositi na privatne subjekte ili pojedince. Imajući u vidu da je i u našem pravnom sistemu tendencija da se, sve širi, krug nadležnosti prenosi na privatne subjekte (poput izvršitelja, notara, privrednih komora, itd), ovaj stav od izuzetnog je značaja i za ponašanje ovih subjekata koje, dakle, mora biti u skladu sa standardima Konvencije.\n2. Pojam „privatnog života“\nPodnositeljka pritužbe trvdila je da su radnje sistematskog praćenja, snimanja, pohranjivanja i selektovanja njenih fotografija, iako učinjene u javnom prostoru, bez sumnje predstavljale ugrožavanje njenog prava na privatnost, sa evidentnim posledicama na njen privatni život. Vlada Švajcarske, sa druge strane, tvrdila je da je praćenje primenjeno kao krajnja i izuzetna mera, i da se privatni detektivi angažuju samo u slučajevima u kojima mere poput pregleda ne omogućavaju donošenje odluke, ili kada osiguranik ne pruža potrebne informacije. Tada se praćenje vrši sa ciljem sistematskom prikupljanja i zadržavanja podataka o događajima iz javnih prostora, dakle onih koje bi svako lice moglo da primeti (npr. način hoda, vožnje, itd). Prema stavu države Švajcarske, ovakve radnje samo u manjoj meri podpadaju pod okvire člana 8, ali ne podrazumevaju ozbiljnu povredu prava na prvatnost podnositeljke.\nESLJP je, pozivajući se na ranije presude (npr, Pek protiv Ujedinjenog Kraljevstva, Peri protiv Ujedinjenog Kraljevstva), potvrdio da „privatni život“ u smislu člana 8, podrazumeva širok pojam, da se nužno ne vezuje za dom ili privatne prostorije pojedinca, te da, između ostalog, obuhvata pravo na identitet i lični razvoj, kao i pravo na uspostavljanje i razvijanje odnosa sa drugim licima i spoljnim svetom. Čak i kada se ove interakcije dešavaju u javnom okruženju, tj. kontekstu, mogu podpadati pod pojam ličnog života, a očekivanja pojedinca u pogledu privatnosti su značajan faktor u ovoj proceni.\n3. Primena video nadzora i fotografisanja u javnom prostoru\nESLJP smatra da su primena video nadzora i fotografisanje u javnom prostoru prihvatljiva, bilo na ulicama ili u javnim prostorima, ukoliko služe legitimnoj i predvidivoj svrsi (na primer, pitanje je da li bi akt postavljanja video kamera u prostorije Republičkog geodetskog zavoda prošao ovaj test, iako je Zavod ovaj svoj akt pokušao da opravda javnim interesom). U ovakvim slučajevima, ne radi se o povredi prava iz člana 8, ali se to može desiti ukoliko se podaci čuvaju i to u sistematizovanim ili trajnim zbirkama podataka. Sud, u ovom smislu, posebno uzima u obzir i pitanje da li se podaci prikupljaju o određenoj osobi, da li je bilo dalje obrade i korišćenja podataka, te da li su podaci objavljivani u meri izvan one koja je predvidiva.\n4. Da li je došlo do mešanja u privatni život podnositeljke, u smislu člana 8. EKLJP?\nSud je zaključio da se, s obzirom da je gđa Vukota-Bojić sistematski i namenski nadzirana i snimana od strane profesionalaca, a po nalogu osguravajuće kuće, i to četiri dana u okviru perioda od 23 dana, te da je prikupljeni materijal korišćen kao osnov za davanje ekspertskog mišljenja, u ovom slučaju radi o obradi podataka kojom se vrši mešanje u privatni život podnositeljke.\n5. Opravdanost mešanja u privatni život podnositeljke\nSud je još jednom ponovio da je mešanje u privatni život u skladu člana 8. stava 2. Konvencije opravdano samo:\n- ukoliko se vrši u skladu sa zakonom,\n- zarad ostvarenje nekog od legitimnih ciljeva, tačnije: interesa nacionalne bezbednosti, javne bezbednosti ili ekonomske dobrobiti zemlje, radi sprečavanja nereda ili kriminala, zaštite zdravlja ili morala, ili radi zaštite prava i sloboda drugih, i\n- neophodno u demokratskom društvu.\nSud smatra da pojam „u skladu sa zakonom“ podrazumeva da primena određene mere mora imati osnov u nekom domaćem zakonu, ali da taj zakon mora imati i određeni kvalitet, tj. da bude dostupan licu na koje se odnosi, te da ono može predvideti eventualne posledice date norme. Pri tome, moraju biti ispoštovani i standardi vladavine prava, uključujući i zahtev da nacionalno zakonodavstvo pruži adekvatnu zaštitu od arbitrernog mešanja u prava iz člana 8.\nSud stoji na stanovištu da, u pogledu predvidivosti tajnog praćenja koji vrše državni organi važe drugačija pravila u odnosu na neke druge oblasti. Tačnije, predvidivost ne podrazumeva da lice može da predvidi kada će biti nadzirano, usled čega može promeniti svoje ponašanje. Ali u situacijama u kojima se, poput ove, operativna moć tajno praktikuje, i time omogućava arbitrernost, domaće zakonodavstvo mora biti dovoljno precizno kako bi građanima dalo adekvatne pokazatelje u pogledu okolnosti i uslova pod kojim javne vlasti mogu primeniti mere poput tajnog praćenja.\nIako švajcarsko zakonodavstvo daje ovlašćenje osiguravajućim kućama da preduzmu neophodne istražne radnje i prikupe neophodne informacije kada osigurano lice samo ne pruži potrebne informacije, ove odredbe nisu bile dovoljno precizne. Konkretno, nisu predviđale kada i na koliko dugo se tajno praćenje može sprovoditi, niti su predviđale zaštitu od zloupotrebe ove mere, poput slučajeva kada kompanije skladište, pristupaju, vrše uvid, koriste, stavljaju na uvid ili brišu podatke. Sve ovo stvorilo je rizik od neovlašćenog pristupa i stavljanja na raspolaganje informacija, te je tajno praćenje i fotografisanje gđe Vukota-Bojić predstavljao povredu prava iz člana 8. Konvencije.\nImaju li sudske odluke moć da zaštite našu privatnost?\nKao i druge presude Evropskog suda za ljudska prava koje razmatraju pitanja povrede prava na privatnost, i (još uvek ne konačna) presuda u predmetu Vukota-Bojić protiv Švajcarske otvara niz pitanja na koja često ne postoje jedinstveni i konačni odgovori. Odlučivanje u ovakvim predmetima podrazumeva analizu ne samo pravnog okvira, već i konteksta koji podrazumeva balansiranja između različitih, opravdanih interesa (poput, u ovom slučaju, poslovnih interesa osiguravajuće kuće i prava na privatnost pojedinca, kao pretežnijeg), ali i postojanje različitih očekivanja građana u pogledu privatnosti. Upravo ova očekivanja pojedinaca u pogledu stepena privatnosti koji žele/mogu imati u različitim životnim situacijama (poput kupovine na internetu, zdravstvenog pregleda, različitih situacija iz radnog odnosa, ali i šetnje ulicom ili parkom, itd) mogu imati uticaj na procene sudova u pogledu povrede prava na privatnost. Ova očekivanja nisu data i nepromenljiva, već dinamična kategorija koja se menja kroz vreme i društvene okolnost – na primer, istraživanja su pokazalada su, nakon terorističkih napada 11. septembra 2001, građani SAD postali spremniji da se odreknu dela svoje privatnosti zarad bezbednosti.\nPresudnu odgovornost, stoga, za zaštitu svoje privatnosti imaju građani, posebno u zemljama poput Srbije, gde i dalje ne postoji adekvatan pravni okvir u oblasti privatnosti, a sudska praksa u ovom domenu je i dalje nerazvijena. Ukoliko kao pojedinci poštujemo svoju i tuđu privatnost, te jasnije ističemo koja su to naša očekivanja povodom privatnosti u određenim društvenim situacijama, i sudovi će takve standarde ugrađivati u svoje odluke (ili bi bar to trebalo da čine). I obrnuto, ako dignemo ruke od sopstvene privatnosti a narušavanje privatnosti postane društveno prihvatljivo, ne možemo očekivati od sudova da štite ovo naše pravo. Naprotiv, sudovi će verovatno konstatovati takvu tendenciju i rukovoditi se time prilikom odlučivanja u nekim budućim slučajevima.\nIzdvajamoBlogDobro upravljanjeBudućnost slobode informacija u Srbiji


Beograd 05. jun 2016. 21:38\n- Dobra je stvar što Ministarstvo želi da podstakne dolazak većeg broja stranih turista u Srbiju i što se te subvencije odnose na domaće turističke agencije. To je za svaku pohvalu. Međutim, još je suviše rano davati bilo kakve ocene jer je sezona tek počela, a rok za dostavljanje dokumenata je 60 dana od dana završetka tura. Posebno je nerealno očekivati da se za nekoliko meseci poveća broj stranih gostiju kao posledica subvencija, s obzirom na to da se poslovi sa stranim turoperatorima ugovaraju po godinu do dve unapred. Nama sezona u suštini počinje tek od maja, tada dolaze organizovane grupe – kaže za Danas Biljana Marčeta, vlasnica turističke agencije Magelan, koja se već 15 godina bavi upravo dovođenjem stranaca u Srbiju i predsednica odbora za receptivni turizam YUTA.\n- Uslovi za subvencije su bili da agencija ima rok od 60 dana od dana završetka ture da preda dokumentaciju. To znači da smo mi krajem maja predavali papire za goste koji su bili do kraja marta. A kako prava sezona tada još nije ni počela, jasno je zašto nema rezultata tako brzo – napominje Marčeta.\n- U Makedoniji su, na primer, te subvencije od 35 do 65 evra. Agencije koje dovode turiste u Makedoniju na osnovu ovih iznosa mogu da snize svoje cene (što značajno utiče i na cenovnu konkurentnost na tržištu, pogotovo za Balkan ture), međutim, kada je to svega 10 ili 15 evra, onda to ne može u značajnijoj meri uticati na podsticaj stranih turoperatora da za partnere biraju agencije iz Srbije – ističe naša sagovornica.\n- Prošle godine se izdešavao sukob između Rusije i Turske koji smo mogli iskoristiti da smo brzo krenuli u pojačanu kampanju ka ruskom tržištu. Onomad, kada se desilo Arapsko proleće svoju šansu su iskoristili Hrvati koji su munjevito odreagovali i izdvojili dodatni milion eura za promociju na Nemačkom tržištu kako bi sve one koji su odustali od letovanja u Tunisu i Maroku preusmerili sebi. Već naredne godine Hrvatska je bila destinacija broj 1 među nemačkim turistima. Moramo pametno da radimo promocije – napominje Biljana Marčeta.\nKampanje treba da budu usmerene ka ciljnim grupama koje su manje usmerene ka individualnim putovanjima, a više ka grupama. Razlog je u tome što organizovane grupe odsedaju uglavnom u hotelima viših kategorija, traže kvalitetne vodiče, organizovan prevoz, program bogat različitim sadržajima. Sve to znači da oni troše više na destinaciji i da je u lancu dobavljača veći broj učesnika. Takvih turistam, napominje naša sagovornica, najviše ima na različitim tematskim turama (istorijske, arheološke, biciklističke, gastronomske...) I te ture po pravilu traju duže. Oni bi, smatra Marčeta, trebalo da budu naša ciljna grupa kada su u pitanju strani gosti a posebna pažnja treba da se posveti i dijaspori.\n- Od 20. januara, od kada su agencije mogle da nakon završetka realizacije putovanja dostavlјaju Ministarstvu dokumentaciju kojom dokazuju pravo na dodelu sredstava subvencije, pristiglo je sedam zahteva. Komisija sa zadatkom da vrši uvid u sve podnete zahteve, a koju pored predstavnika Ministarstava čine i predstavnici strukovnih udruženja turističkih agencija, konstatovala je da nijedan od podnetih zahteva ne ispunjava uslove za dodelu subvencija s obzirom da ni u jednom slučaju nije dostavljena dokumentacija propisana Uredbom – napominju za Danas u ovom Ministarstvu.\n- Rezulate ne treba očekivati preko noći a potrebno je ispoštovati dinamiku i raspored rada turoperatora. Kampanje treba da kreiraju tražnju za programe koji će se naći u brošurama i na sajtovima turoperatora i agencija - ističe Marčeta.\n- Spremni smo da i naredne godine obezbedimo sredstva za subvencionisanje ali isto tako očekujemo da domaće agencije pokažu veće interesovanje i zalaganje kako bi broj dolazaka stranih turista u Srbiju kontinuirano rastao što nam je svima cilj – napominju u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija.


BG: SKANDAL NA AERODROMU: Pola putnika u ŠOKU kada su čuli dispečerku - Nova Borba\nBG: SKANDAL NA AERODROMU: Pola putnika u ŠOKU kada su čuli dispečerku\nPutnici odbili da uđu u avion, "dok se skandalozna greška ne ispravi"!\nIzraelska ambasada u Srbiji osudila je kao neprihvatljiv incident koji su doživeli putnici iz te zemlje na aerodromu “Nikola Tesla” u Beogradu kada su čekajući svoj let za Tel Aviv čuli obaveštenje da je počelo ukrcavanje za let u Palestinu.\nKako prenose danas izraelski mediji, to se dogodilo 29. avgusta uoči noćnog leta Air Serbia JU O816. Među putnicima je nastao metež, jer Izraelci nisu hteli da uđu u avion dok ne čuju tačno obaveštenje, odnosno ispravku da je reč o letu za Izrael.\nNa aerodromu su im međutim objasnili da je “u pitanju let za Tel Aviv, ne Izrael”, prenosi danas novinski sajt Jnet (Ynet).\n– Na moje iznenađenje jedna od zaposlenih zatražila je da putnici na letu 816 za Palestinu dođu na gejt C3. Ona je to ponovila nekoliko puta – ispričao je jedan od putnika.\n- Nisam mogao da se uzdržim kada sam to čuo. Najpre sam pomislio da nisam dobro čuo obaveštenje i pitao sam nekoliko drugih ljudi da li su i oni čuli da kažu ‘Palestina’ – nastavio je putnik svoju priču rekavši da se potom obratio predstavnicima aviokompanije na gejtu zajedno sa još jednim Izraelcem i zatražio da objave da avion leti za Izrael, a ne za Palestinu. Dobio je odgovor da je “let za Tel Aviv, ne Izrael”.\nKako prenose mediji, izraelski putnik se zbog incidenta žalio i ambasadi Izraela u Beogradu, a portparol izraelskog Ministarstva spoljnih poslova Imanuel Nahšon rekao je da je “to vrlo uznemirujući incident koji zahteva istragu s relevantnim vlastima i avioprevoznikom“.\n– Nezamislivo je da zaposleni na aerodromu s mikrofonom pokušava da izmeni realnost na takav prkosan i pogrešan način – rekao Nahšon, najavivši da će se incidentom baviti izraelska ambasada u Srbiji.\nMediji prenose da je u međuvremenu nova izraelska ambasadorka u Beogradu Alona Fišer-Kam razgovarala sa rukovodstvom Air Serbia i da su oni šokirani zbog incidenta za koji su rekli da je “potpuno neprihvatljiv”.\nRečeno joj je i da zaposlenima u aviokompaniji nije dozvoljeno da otvoreno izražavaju politički stav dok nose uniformu Air Serbia, da se to dogodilo prvi put i da se smatra potpuno neprihvatljivim.\n– Taj politički stav ne odražava stav kompanije – rekao je direktor, izvinjavajući se i obećavši da se to neće ponoviti, prenose mediji dodajući da je ustanovljeno da je za incident odgovorno osoblje aerodroma u Beogradu, a ne aviokompanije.


NAŠA POPULARNA "STOPERKA" SAMO ZA HAPPY BSC: "Nije lako biti stoperka" (INTERVJU/VIDEO) | Happy BSC portal\nNAŠA POPULARNA "STOPERKA" SAMO ZA HAPPY BSC: "Nije lako biti stoperka" (INTERVJU/VIDEO)\nEmisiju "Stoperka" gledajte svake subote od 20 časova na Happy televiziji.\nTara Preda, autor i voditelj nove emisije "Stoperka" ekskluzivno samo za naš portal otkriva mnoge zanimljivosti. Naša omiljena stoperka otkriva šta joj je najzanimljivije bilo tokom snimanja, ističe kako je ova emisija zapravo poruka publici da su obični i poznati ljudi na kraju dana na istom nivou, te da li je biti lako "stoperka".\nA post shared by 💫Tara Preda💫 (@tara_preda)\nStoperka ide svakog vikenda, pa ljudi mogu da pogledaju o čemu se radi i pokažu sebe u najboljem svetlu u emisiji…\nKako ste se snašli u ulozi stoperke?\nJoš uvek se snalazim… Svaka priča je za sebe, na terenu se sve dešava spontano, nikada ne znam šta me sve očekuje sa učesnicima emisije…\nKoji vam je glavni cilj i šta želite da poručite publici kroz ovu emisiju?\nGlavni cilj mi je da negde upoznam Srbiju i ljude koji žive ,,normalan” život… Kandidat može biti svako, ko god stane.\nDa li je naporno snimanje?\nPoruka publici bi bila da su obični i poznati ljudi na kraju dana na istom nivou…\nKoja epizoda je po vašem mišljenju najzanimljivija?\nOpet kažem svaka epizoda je za sebe, svaka priča je za sebe… To je ono isto kada pitate majku koje dete najviše voli… Nemoguće je reći ovu više volim, ovu manje… Isto tako je i sa emisijama… Stoperka se i dalje snima, tako da je nezahvalno reci koja je najdraža. Možda, meni lično je epizoda sa Pilotom Vladimirom Čičarevićem bila nekako najzanimljivija, jer nikada nisam imala priliku da tako blizu priđem avionu i da čujem sve te stvari o letenju… Takodje su mi privlačne i borilačke veštine.\nDa li je lako biti "stoperka"?\nNije naporno ništa sto volite… Dešavaju se razne situacije na terenu, ali čini mi se da kada voliš to sto radiš sve bude mnogo lakše i lepše…Da je Stoperka biti lako, Stoperka bi bio svako. Šalim se… (smeh)\nSa kojim sve zanimljivim ličnostima i profilima ste se susreli?\nSusrećem se i dalje sa zanimljivim ljudima, Stoperka ide svakog vikenda, pa ljudi mogu da pogledaju o čemu se radi i pokažu sebe u najboljem svetlu u emisiji…\nKoja vožnja kroz našu prelepu Srbiju vam je bila nezaboravna?\nPa ja negde najviše volim Vojvodinu i Banat, pa je za mene svaki odlazak u tom smeru avantura… A i srce mi je nekako puno kada sam tamo.\nZbog čega gledaoci treba da budu prikovani za male ekrane subotom u 20 časova?\nEmisija je koncipirana tako da imate edukativan sadržaj i zabavu. Za svakoga po nešto…Ukoliko budete gledali emisiju saznaćete koja sve zanimanja postoje, čime se ljudi bave, čućete razne anegdote i upoznacete javne ličnosti kao sav normalan svet. Emisija je porodičnog formata, tako da i najmlađi mogu da je gledaju.


Rak: Istine i zablude u lečenju - TAMO DALEKO\nRak: Istine i zablude u lečenju\n24. јануара 2018. 29. јула 2018. Zdravko Elez 3622 Views 0 Comments\nZna se jedino da oko 200 malignih tumora ima mnogo “lica” i svoje mehanizme odbrane. Kancer je zato postao danas jedan od najvećih izazova istraživača, koji kombinuju razne metode i uvode nove supstance u lečenju. Ipak, u tom smislu može se reći da su učinjeni mali pomaci pa neki pacijenti sa najtežom dijagnozom mogu duže da žive, a tek poneke vrste raka mogu i da se zaustave. Takođe ima pomaka i u zračnoj terapiji, nauka kaže da danas manje peče, više deluje i da sada gadja pravo u metu. Učinjeni su određeni pomaci i onkološkoj hirurgiji, manje se tokom operativnih zahvata odstranjuje tkiva i rez je znatno manji.\nKlinika Jatropolis (Iatropolis) iz Atine skoro deceniju uklanja razne vrste tumora radiohirurgijom uz pomoć sajber noža i tomo terapije, a skoro tri godine predstavništvo ovog jednog od najvećih dijagnostičkih centara u Evropi, postoji i u Beogradu. U saradnji sa srpskim lekarima i preko predstavnika Jatropolisa u Beogradu dr Čedomira Vukića na lečenje u Atinu do sada je išlo oko 600 pacijenata iz Srbije, ali i celog regiona. Svi oni koji žele da zakažu konsultacije i raspitaju se o mogućnostima lečenja u atinskoj klinici mogu to uraditi na broj telefona: +381638286185\nMedicinska nauka ističe i da bolje razume mehanizam bolesti. Ukazuje se da se ovi procesi dešavaju preko signalnih puteva, koji nezaustavljivo, uništavaju organizam. Upravo u ovom smeru počela je da se razvija i moderna biološka terapija, ali ni ona do sada nije dala rezultate da može da se kaže da smo blizu pobede nad opakom bolešću.\nOno što se danas možda može nazvati najvećom nadom u lečenju nekog od 200 vrsta karcinoma jeste “obračun” sa podmuklom\nbolešću radiohirurgijom. U tom pogledu najdragocenija iskustva imaju Amerikanci, koji poslednjih desetak godina odstranjuju tumore sajber nožem i tomo terapijom. U više uglednih klinika u Americi tumori se sa velikom preciznošću otklanjaju ovim robotizovanim aparatima, a da pritom minimalno ili gotovo nikako ne oštećuju zdravo tkivo. Ali, ovi tretmani su izuzetno skupi i nedostupni za većinu obolelih pacijenata.\nU svetu danas postoji svega stotinjak sajber i tomo noževa. Klinike koje obavljau ove tretmane ističu veliku uspešnost ili potpuno izlečenje pacijenata čija je bolest u početnoj fazi. Dobre rezultat postižu i u podmakloj fazi bolesti u smislu višegodišnjeg produženja života, ali valja napomenuti da nijedna od ovih ustanova ne daje garancije za potpuno izlečenje niti tvrdi da ima lek za opaku bolest.\nKada je u pitanju Evropa i lečenje raka sajber nožom i tomo terapijom uz London i Pariz, Centar za dijagnostiku i radiohirurgiju iz Atine ima najviše iskustva. Tretmane rade od 2008. godine, imaju najsavremeniju opremu i zapošljavaju oko 150 lekara-specijalista, koji su pekli zanat na nekoj od američkih klinika. Krenuli su od lečenja tumora mozga, a danas preciznim sajber nožem ili tomo terapijom uklanjaju rak pluća, dojke, jetre, meterice i jajnika, pankreasa, karlice,bubrega, prostate, melanoma, debelog creva, bešike, sarkom, heptocelularni karcinom, adenoma hipofize i arterovenoznemalformacije, kao i recidive tumora.\nAko je verovati medicinskoj statistici preživljavanje obolelih od gotovo svih tipova kancera danas je šest puta duže nego pre 40 godina, a kao primer maligne bolesti koja se danas smatra izlečivom navode limfom.\nNe može se reći da su ovi pomaci u lečenju raka beznačajni, ali da li je zaista medicina nemoćna u konačnom obračunu sa ovom boleešću. Ako je suditi po teoretičarima zavere lek protiv raka odavno postoji čak od 1930. godine. Medjutim, moćna farmakoindustrija ne dozvoljava da on ugleda svetlost dana. Lek je, kako tvrde, izumeo doktor Rejmond Rojal Rajf, genijalni pronalazač, koga mnogi porede sa našim Nikolom Teslom.\nOn je ustanovio tih 30-tih godina prošlog veka da je rak bolest koju izaziva odredjeni virus i da se može lečiti korišćenjem ciljanih frekvencija koje bi izobličile i rasturile loše ćelije bez oštećenja zdravih. Medjutim, tek što je uspeo da prozbori javnosti o svom otkriću, njegova laboratorija je uništena, kao i aparti neophodni za terapiju. Teoretičari zavere dalje tvrde da su redom nestajali i ubijani svi koji su saradjivali sa Rajfom. Sam naučnik umro je 1970. godine u teškom psihičkom stanju, od posledica trovanja alkoholom i valijumom, ali postoji sumnja da je zapravo ubijen.\nOvo je jedna od terorija zavere čiju je istinitost gotovo nemoguće dokazati. Postoje i druge brojne teorje o lečenju raka, da ne govorimo o alternativnim metodama i hiljadama “spasonosnih recepata”.\nMožda je za kraj ove priče zanimljiva i teorija Sidarta Mukherje, uglednog američkog onkologa i dobitnika Pulicerove nagrade za delo o istorij raka. On, naime, smatra da je traženje leka za rak, kao i sama zamisao izlečenja zapravo zastrašujuća utopija, koja pokušava da usavrši ljude.\n“Rak je utkan u ljudski genom, greška u razvoju i starenju ljudskih ćelija, a može se rešiti jedino ako se eliminišu svi fiziološki procesi rasta u telu, od starenja do regeneracije, lečenja i reprodukcije”, tvrdi Mukherje i ističe: „Izlečimo li se od raka, izlečićemo se od toga da smo ljudi“.\nOn dalje navodi da ne treba, ipak, sve dijagnoze stavljati u isti koš ali uzročnik procesa nekontrolisanoga rasta ćelija, kako kaže, uvek je isti.\n„Najčešći oblici raka kože mogu se uklanjati bez ikakve pretnje za život čoveka, a i smrtnost dece od leukemije znatno se smanjila, ali da li je rak ikad izlečen?“, pita Mukherje.\nPrema njemu, smrt se može odložiti, ali je pitanje po kojoj ceni. Ako se radi o lečenju starijih ljudi, sa uznapredovanim oblicima raka, rak uvek ostaje u pozadini i vreba, dok se, istovremeno, na lečenje raka troše ogromne količine novca, više nego na bilo koju drugu bolest.\nKvalitet života nije bolji, a mučnine, hemoterapije, krevet i zavisnost od drugih ljudi za takve ljude postaje svakodnevica. Od četiri vrste smrti – iznenadne smrti, smrti usled demencije i starenja pa smrti od otkazivanja organa i, konačno, raka, Mukherje poslednju vrstu smatra kao ubedljivo najbolji način umiranja.\n„Većina bi rekla da je iznenadna smrt najbolja, ali iz svog bogatog iskustva mogu vam reći da nije, ne za onoga koji je umro, već za bližnje koji nisu stigli da se pripreme, pa ni oproste“, rekao je Mukherje.\nOvakve njegove izjave izazvale su brojne reakcije širom sveta, ali ugledni naučnik ostao je pri svojim stavovima.\n← U Norveškoj dobili što su u Srbiji sanjali\nNostalgija u alpskom raju →\n9. јануара 2018. Zdravko Elez 0


Vantelesna oplodnja u zemljama Evrope - uporedna analiza - Hoću bebu\nVantelesna oplodnja u zemljama Evrope – uporedna analiza\n7. March 2018. 7. March 2018. Hocu bebu\nOrganizacija „Fertility Europe“ objavila je ove godine podatake o biomedicinski potpomognutoj oplodnji (BMPO) u devet zemalja Evrope u studiji „A Policy Audit on Fertility“ (Pregled zakonske regulative po pitanju fertiliteta).\nStudija daje pregled ključnih podataka i statistike devet zemalja članica Evropske unije: Češka Republika, Francuska, Nemačka, Italija, Poljska, Rumunija , Španija, Švedska i Velika Britanija. Ona predstavlja i upoređuje najnovije podatke o nacionalnim politikama plodnosti u ovim zemljama, identifikuje trenutne potrebe i daje preporuke za buduće izmene tih politika.\nPrema podacima studije, prosečna stopa fertiliteta u Evropskoj uniji iznosi 1,58 (dece po ženi u reproduktivnom periodu), što je ispod nivoa potrebnog za prostu reprodukciju (2,1 dete po ženi). Od analiziranih zemalja, po tom pitanju najbolje stoji Francuska sa stopom fertiliteta od 2,1, dok najnižu stopu imaju Španija i Poljska od 1.32. Prema podacima Svetske banke iz 2015. godine, stopa fertiliteta u Srbiji iznosi 1,46 što je ispod EU proseka i daleko ispod željene stope od 2,1.\nŠto se tiče stope steriliteta, ona varira od 2% do 24% u odnosu na to da li se posmatra primarni ili sekundarni sterilitet. O primarnom sterilitetu govorimo kada do koncepcije ne dolazi tokom 12 meseci a prethodno nije registrovana trudnoća, a o sekundarnom kada koncepcija izostane tokom istog perioda nakon ranije trudnoće, bez obzira na to da li je završila uspešno ili ne. Procenjuje se da je stopa steriliteta u Srbiji oko 15%.\nVećina zemalja postavlja gornju granicu starosti za žene na 40 godina, sa izuzetkom Francuske gde je ta granica 43 godine starosti. Pojedine zemlje, poput Nemačke, Švedske i Španije, postavljaju i gornju granicu za muškarce, koja se kreće oko 55 godina starosti. Po novom Zakonu o biomedicinski potpomognutoj oplodnji, gornja granica za žene u Srbiji iznosi 42 godine.\nKada govorimo o finansiranju BMPO postupaka od strane države, svakako se izdvaja Španija čije nacionalno zdravstveno osiguranje pokriva sve vrste lečenja steriliteta. Studija ne navodi eksplicitno koji broj pokušaja španska država pokriva, ali na pojedinim sajtovima na internetu se pominje cifra od tri pokušaja. Na suprotnom kraju tog spektruma stoji Poljska, čiji zdravstveni sistem ne pokriva ni jedan postupak BMPO. Treba naglasiti da ovo važi tek od juna 2016. godine i da se očekuju izmene podzakonskih akata koje će omogućiti finansiranje tri postupaka vantelesne oplodnje za žene do 40 godina starosti. U Velikoj Britaniji finansiranje se dosta razlikuje među regionima, pa tako u Škotskoj i Velsu nacionalno osiguranje pokriva dva pokušaja VTO, u Severnoj Irskoj jedan postupak, dok u Engleskoj to varira po regionima od 0 do 3 postupka VTO.\nSaznaj više: Trojke iz prve - divna priča iz Kikinde\nTabela 1. Ključni podaci\nStopa fertiliteta(EU prosek: 1,58) Stopa steriliteta Stopa uspešnosti lečenja(EU prosek: 21,9%) Broj pokušaja koje finansira država Gornja granica starosti\nVelika Britanija 1,81 2,10% (primarna)8,60% (sekundarna) · VTO: 27%· ICSI: 27,8% 2-3(razlikuje se od regiona do regiona) Ž: 40\nItalija 1,37 15% · VTO: 19,4%· IUI: 10% Samo za parove i zavisi od regiona, ali u proseku do 65% troškova VTO pokriva država N/A\nNemačka 1,47 2% (primarna)8% (sekundarna) VTO & ICSI: 20,5% · Bračni parovi: 50%· Nevenčani parovi: 12,5% · Ž: 40· M: 50\nPoljska 1,32 20%(1,5 miliona parova godišnje) VTO: 31% N/A\nRumunija 1,52 1,6% (primarna)15,9% (sekundarna) VTO: 41,33% (od državno finansiranih ciklusa) Max. 1.375 EUR po paru\nFrancuska 2,01 24% · VTO: 25,5%· IUI: 10% · IUI: 6· VTO: 4 Ž: 43\nČeška 1,53 20% VTO: 30,5% · IUI:6· VTO: 4 Ž: 40\nŠvedska 1,88 8-9% · VTO: 28%· ICSI: 27%· Sveže j.ć: 22%· Zamrznute j.ć: 21% · IUI: 6· VTO: 3· Krioprezervacija embriona · Ž: 40· M: 56\nŠpanija 1,32 800.000 parova VTO & ICSI: 24,4% VTO: 3 · Ž:40· M: 55\nStudija „Pregled zakonske regulative po pitanju fertiliteta“ se bavi i procedurama biomedicinski potpomognute oplodnje koje su dostupne u analiziranim zemljama. Tabela 2 daje pregled dostupnosti sledećih procedura: Koje procedure BMPO su dostupne?\nZamrzavanje embriona: Transfer zamrznutih embriona (FET)\nPreimplantacijska genetička dijagnoza (PGD)\nPreimplantacijski genetski screening (PGS)\nMikrohirurškaepididimalnaaspiracija spermatozoida (MESA)\nTestikularna ekstrakcija spermatozoida (TESE)\nDonacija embriona, gameta i dvostruka donacija gameta\nSaznaj više: Bartolinijeve žlezde\nTabela 2. Dostupne procedure BMPO po zemljama\nIUI VTO ICSI FET PGD/PGS MESA/TESE/ PESA (Dvostruke) Donacije gameta i embriona Surogatstvo\nVelika Britanija DA DA DA DA DA DA Otvorene* dvostruke donacije gameta DA\nItalija DA DA DA DA DA TESE Anonimne donacije NE\nNemačka DA DA DA Zamrzavanje embriona samo u hitnim slučajevima DA MESA, TESE Otvorena donacija sperme NE\nPoljska DA DA DA DA DA MESA, TESE Anonimne donacije NE\nRumunija DA DA DA DA DA MESA, TESE Anonimne donacije NE\nFrancuska DA DA DA DA PGD DA Anonimna gamete i embrio donacija NE\nČeška DA DA DA DA DA MESA, TESE Anonimne donacije NE\nŠvedska DA DA DA DA PGD DA Otvorena donacija gameta NE\nŠpanija DA DA DA DA DA DA Anonimne donacije NE\n*Otvorena donacija – donori nisu anonimni i dete ima pravo kada postane punoletno da od klinike dobije podatke o donoru.\nKome su dostupne procedure BMPO?\nOno što je možda najveće iznenađenje ove studije jesu zakonske regulative razvijenih zemalja po pitanju pristupa procedurama BMPO. Naime, Francuska i Italija ne dozvoljavaju pristup BMPO ženama bez partnera i istopolnim parovima, dok ih Nemačka dozvoljava uz dosta ograničenja, s obzirom da bračno stanje i seksualna orijentacija utiču na ispunjavanje uslova za pristup BMPO i finansiranje od strane države. Poljska se još jednom najlošije kotira kao jedina zemlja koja dozvoljava pristup BMPO samo heteroseksualnim bračnim parovima. Srbija za sada, po novom Zakonu o BMPO dozvoljava pristup BMPO ženama bez partnera do 42 godine starosti.\nSaznaj više: Sve više muškaraca ne može da ima dete\nTabela 3. Pristup procedurama BMPO\nBračni parovi Nevenčani parovi Žene bez partnera Istopolni parovi\nVelika Britanija DA DA DA DA\nItalija DA DA NE NE\nNemačka DA DA DA(sa ograničenjima) DA(sa ograničenjima)\nPoljska DA NE NE NE\nRumunija DA DA DA DA\nFrancuska DA DA NE NE\nČeška DA DA DA DA\nŠvedska DA DA DA DA\nŠpanija DA DA DA DA\n*Po zakonu Republike Češke, BMPO je dostupna neudatim ženama, ali se zahteva pismeni pristanak muškarca koji bi u slučaju uspešnog začeća bio registrovan kao biološki otac deteta, bez obzira na poreklo spermatozoida ili embriona.\nStudija je još jednom pokazala da Španija sa pravom važi za Eldorado vantelesne oplodnje. Fleksibilni zakon koji dozvoljava pristup BMPO ženama bez partnera i istopolnim parovima, a od procedura BMPO dostupne su sve osim surogatstva. Češka takođe spada u jednu od najnaprednijih zemalja po pitanju zakonske regulative, ali za sada je pristup BMPO ženama bez partnera praktično nemoguć, osim ako ne mogu da obezbede partnera koji bi bio registrovan kao biološki otac deteta.\nVredi ovom spisku dodati i zemlje koje nisu bile pokrivene ovom studijom, kao što su Belgija, Danska i Slovenija, čije nacionalno zdravstveno osiguranje pokriva čak šest ciklusa vantelesne oplodnje.\nZahvaljujući novom Zakonu o biomedicinski potpomognutoj oplodnji, Srbija je sada u rangu razvijenih zemalja EU sa gornjom granicom starosti od 42 godine za žene, dostupnim svim procedurama BMPO osim surogatstva i dozvoljenim pristupom ovim procedurama bračnim i nevenčanim parovima, kao i ženama bez partnera.\nIzvor: Udruženje Šansa za roditeljstvo\nbesplatna VTO šansa za roditeljstvo sterilitet trudnoća začeće zdrava beba\nSterilitet u Evropi i kod nas u brojkama


OD 21. MAJA TREĆI BEOGRADSKI INTERNACIONALNI FILMSKI FESTIVAL OSOBA SA INVALIDITETOM "BOSIFEST 2012"\nBeograd, 19. maj 2012. godine - Pod sloganom "Ne zovi me posebnim", u Beogradu se od 21. do 23. maja održava 3. Međunarodni filmski festival osoba sa invaliditetom "Bosifest" koji organizuje Hendi Centra "Koloseum". Festival se organizuje sa ciljem da se šira javnost upozna sa pravima, položajem i potrebama osoba sa invaliditetom. Ovaj festival daje podsticaj za integrisanje osoba sa invaliditetom u društvu i doprinosi poboljšanju komunikacije, prihvatanju različitosti i rušenju predrasuda o osobama sa invaliditetom.\nTokom tri festivalska dana, u sali Ameriken Doma omladine, biće prikazano blizu 40 igranih i dokumentarnih filomova iz Velike Britanije, Holandije, Italije, Danske, SAD, Kanade, Australije, Japana, Kine, Izraela, Hrvatske, Bosne i Hercegovine i Srbije. U takmičarskom delu festivala biće prikazano 16 filmova, a u revijanom programu 21 film. Ulaz za sve projekcije je besplatan.\nSvečano otvaranje festivala je 21. maja u 12 časova u Domu Omladine, i tom prilikom biće prikazan britanski kratki dokumentarni film Gaja Natanela "10:4". Zvanični program ovogodišnjeg Bosifesta otvoriće film "Le Piano", francuskog autora Levona Minasiana.\nSelektor Bosifesta 2012 je Oleg Novković, filmski reditelj. Odluku o nagradama za najbolji film, režiju i scenario doneće žiri u sastavu: Svetislav Goncić, glumac, Aleksandar Gajšek, novinar i Darijan Mihajlović, reditelj. Kao i prethodnih godina biće dodeljena i nagrada publike. Festival su podržali: Ministarstvo rada i socijalne politike Republike Srbije, Gradska opština Stari Grad, Gradska opština Savski venac, Turistička organizacija Beograda, Dom omladine Beograda i Službeni glasnik. R.U.


ALEKSANDAR VASOSKI: IGRAČI RADE ODLIČNO, U POTRAZI SMO ZA JOŠ NEKOLIKO POJAČANJA - fksarajevo.ba\nALEKSANDAR VASOSKI: IGRAČI RADE ODLIČNO, U POTRAZI SMO ZA JOŠ NEKOLIKO POJAČANJA\n20.01.2022 u 11:00h\n- Kakvi su utisci nakon prve sedmice provedene u FK Sarajevo?\n- Da li ste zadovoljni uslovima u TC Butmir i radom Vaših igrača u prvom dijelu priprema?\n- Sarajevo je već dovelo nekoliko pojačanja, da li u planu imate dovođenje još igrača i o kojim pozicijama je riječ? Da li ste zadovoljni sa igračkim kadrom sa kojim raspolažete?\n- Slijedi odlazak u Ljubuški, šta očekujete u ovom dijelu priprema i na šta ćete se najviše fokusirati?


Karađoz u Sloveniji - Svetlana Slapšak - Peščanik\nDan posle dana kulture, koji je u Sloveniji državni praznik, 8. februara, održana je prva predstava Karađoza u Sloveniji, u Mini teatru u Ljubljani. Došao je Kostas Spiropulos, sin Tanasisa Spiropulosa, koji se nije usudio da putuje po zaleđenoj Evropi sa svoje osamdeset i tri godine – no sin, koji vodi pozorište u Atini, je u svemu dostojan nastavljač porodične tradicije. To je inače posebnost pozorišta senki u Grčkoj – porodice iz generacije u generaciju prenose umetnost jednog, svog posebnog stila: Spiropulosi su sada najveći u Grčkoj. Za gostovanje su zaslužni bivše ministarstvo za kulturu, i bivši ambasador Grčke.\nKostas je prikazao klasični komad Karađoza – pozorišta senki, Aleksandar Veliki i prokleta zmija. Komad ima sve karakteristike ovog pozorišta, i pripada najstarijem sloju sačuvanih grčkih tekstova, verovatno iz druge polovine 19. veka, kada su Grci sasvim preuzeli tursko pozorište senki Karađoz, i prilagodili ga za širu publiku svojim likovima i temama. Komad počinje plesom Karađoza, zvanim serviko (srpski ples), komad je isti na svim predstavama Karađoza. To je ples siromaha koji živi u sklepanoj kolibi, sa tri sina, koji se pridružuju; sledi komično proveravanje osnovnoškolskog znanja. Na drugoj strani scene, u pašinoj palati, paša obaveštava da će dati veliku nagradu i svoju kćerku za ženu junaku koji ubije prokletu zmiju (zapravo zmaja), koja sprečava pristup do vode u susednome mestu. Pašin sluga Hadžiavat i Karađoz uzmu novac za traženje junaka, i dele ga, s tim da Karađoz prevari Hadžiavata i uzme sav novac. U nastavku, razni “junaci”, privučeni ponudom, dolaze pred zmijinu pećinu i pokušavaju da zmiju ubiju: Barba-Jorgos, čoban iz Centralne Grčke, Morfonios, otmeni gradski Grk, Stavrakas, ulični siledžija i ljubitelj rebetske muzike sa obaveznim buzukistom koji ga prati, Dionisos – šjor Njonjo, Grk sa Zakinta. Svaki od njih u komičnoj borbi podlegne zmiji, ali ih Karađoz sve spase: on ima poseban odnos sa zmijom, boji se, ali istovremeno zna da zmiju pomazi tako da počne puštati skoro umiljate zvuke. U dvobojima sa zmijom pojavljuje se i miš, koji u nevreme istrči iz pećine i zaplaši junake, i Karađozovog magarca. Konačno dolazi i Aleksandar Veliki: on uspe da pobedi zmiju uz Karađozovu pomoć, i šalje Karađoza da javi paši. Karađoz se na pašinom dvoru predstavi kao ubica zmaja, pre svega da bi dobio hranu. Dok on uživa u kuhinji, pojavi se Aleksandar i odsečenim jezikom zmije dokaže da je on ubio čudovište: Karađoza izbace iz kuhinje, i na njega još bace magarca. Aleksandar odbija pašinu kći, jer mora dalje, u podvige. Karađoz padne, iscrpljen – i gladan – pred svoju kuću. Tako ga nađe Hadžiavat, i počne jadikovati nad njim. No Karađoz se povrati, i obojica plešu i pevaju.\nPredstavu izvodi samo jedan glumac, koji pokreće lutke i govori tekstove svih likova, a pesme kojima se likovi predstavljaju su snimljene, no sa glasovima izvođača; predstava je puna jakih zvukova, udaraca, padova, šutiranja u donji deo leđa. To je komedija koju deca posebno vole: u Grčkoj je to još uvek glavna publika. No grčki Karađoz uvek improvizuje, aludira na aktualne događaje, uvek ima nešto da kaže o politici. U Ljubljani je Karađoz, kada se nađe na leđima zmije, imao da nešto kaže o tome kako su dobri autoputevi u Sloveniji, i da zahvali predsedniku na tome u trenutku kada ga zmija zbaci, i on padne na glavu… Drugim rečima, Karađoz je sada naš. I šta od njega možemo da naučimo?\nInspiracija Karađoza je u komediji: uspeh komedije, izazivanje smeha, jeste pre svega u odličnom izračunavanju vremena – štosa, udarca, razmene pauze i gromoglasnog smeha, i u znanju publike. Nema bolje vežbe za građansko ponašanje.\nA onda smo nacrtali, obojili i isekli svoje figure, napisali tekst i prikazali 9. marta, na feminističko-queer festivalu “Crvene zore” prvu predstavu Karađoza u izvođenju Srpskog kulturnog centra “Danilo Kiš”, Veličanstvenu i žalosnu priču o Sotiriji Belu. Aprila smo u Mariboru izveli predstavu Kara-Jože i zmaj Rumbas, o isterivanju romske porodice iz sela Ambrus.\nSvetlana Slapšak – Ljubija\nSvetlana Slapšak – Sotirijin nećak


Vučić povodom slučaja Dulić: Ovo je tek početak - Vijesti.me\nVučić povodom slučaja Dulić: Ovo je tek početak\nBivši ministar Oliver Dulić izjavio je danas u Skupštini Srbije da se neće više pozivati na imunitet\nFoto: Betaphoto Autori: Vijesti online, BETA\nPrvi potpredsjednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić je povodom "slučaja Dulić" rekao da je to "samo početak borbe koja ne može da se zaustavi" i da će država nastaviti da se obračunava sa korupcijom i kriminalom.\n"Očekivao sam i rekao sam da ćemo moje kolege i ja biti predmet najžešćih napada i gluposti o političkom progonu. Ali pošto oni kažu da je to kraj nečega, želim da obavijestim građane Srbije da je to tek početak. Ova borba ne može da se zaustavi, promjene ne mogu da se zaustave", rekao je Vučić za B92 povodom jutrošnjeg pokušaja privođenja bivšeg ministra.\nDulić: Ovo je hajka\nBivši ministar Oliver Dulić izjavio je danas u Skupštini Srbije da se neće više pozivati na imunitet i da nema potrebe da se zbog njega sastaje ni Administrativni odbor ni Skupština.\nOn je novinarima u republičkom parlamentu rekao da se jutros pozvao na imunitet kako bi mogao da sazove konferenciju za novinare i javnosti ukaže da se protiv njega vodi politička hajka.\n"Nikada nisam prekršio zakon i to ću i dokazati. Ovo što se danas dešava je kraj procesa koji je počeo prije mjesec dana da bi se ja valjao po blatu, a vlast na jednom od bivših ministara Demokratske stranke pokazala da je spremna da iskoreni korupciju", rekao Dulić.\nSrpska policija je predala zahtjev za privođenjem Dulića, koji je osumnjičen da je zloupotrijebio službeni položaj.\nPrilikom pokušaja hapšenja, pozvao se na poslanički imunitet, kako bi u u 12 sati u paralamentu održao konferenciju za novinare.\nTužilac je zbog toga odlučio da hitno uputi Skupštini Srbije zahtjev za ukidanje njegovog imuniteta.\nPrivedeni su i Nebojša Janjić, bivši pomoćnik ministra za prostorno planiranje, i Zoran Drobnjak, generalni direktor JP "Putevi Srbije" u vrijeme Dulićevog mandata.\nDozvole za postavljanje optičkih kablova\nSrpski tužilac za organizovani kriminal Miljko Radisavljevć izjavio je danas agenciji Beta da je Dulić osumnjičen za zloupotrebu službenog položaja u vezi sa izdavanjem dozvola za postavljanje optičkih kablova na trasama državnih puteva.\nRadisavljević je u izjavi rekao da policija i tužilaštvo na tom slučaju rade od marta ove godine i da, povodom krivične prijave Savjeta za borbu protiv korupcije, vode predistražni postupak u vezi dozvola za postavljenje optičkih kablova na državnim putevima prvog i drugog reda, od Beograda prema granici sa Hrvatskom, Mađarskom, Rumunijom, Bugarskom i Makedonijom.\nVucicu eh da mi te je obresti u CG da vidis kakvi su ovi nasi gorski vuci,ni kamen na zemlji ne ostade sve pokradose.\nza naše potomstvo 6 godina i 1 mjesec\n@Dejobu2 Dulić nije Hrvat, to je demantovao, no vi iz DPS-a se samo nacionalnošću bavite. Sa druge strane simptomatično je da i Dulić ima kao i Milo kolekciju skupocjenih satova, doduše vrijednu tek par stotina hiljada eura, ne kao milo - par miliona.


Sony Xperia Z4, MOBILNI TELEFON, prodaja Srbija\nMobilnishop > Mobilni Telefoni > Sony > Xperia Z4\n4.1 (glasova: 16)\nNaziv Sony Xperia Z4 (crna)\nKućište Dimenzije: --\nProcesor Tip: Quad-core, Qualcomm MSM8994 Snapdragon 810, Cortex-A57, Adreno 430\nTakt: Quad-core 1.5 GHz Cortex-A53 & Quad-core 2 GHz\nBaterija Kapacitet: --\nRežim razgovora: --\nStand by režim: --\nGlavni Tip: IPS LCD (5.2 inča) capacitive\nRezolucija: 2560 x 1440 piksela\nBroj piksela senzora: 20.7 megapiksela\nRezolucija fotografija: 5248 x 3936 piksela\ntehnologije 3G: da, HSPA 42.2/5.76 Mbps, LTE Cat6 300/50 Mbps\nBaterija Vrsta: --\nOstalo Ostalo: otporan na prašinu i vodu IP68 certifikat , do 1m i 30 minuta, vibracija, reprodukcija muzike do 130h\nOstalo: video zapis, autofokus, LED blic, automatsko označavanje lokacije, detekcija lica, stabilizacija slike, panorama mod, (BSI) – digitalni sensor koji povećava količinu svetlosti pri slabom osvetljenju\ntehnologije GPRS: da, do 107 kbps\n3G: da, HSPA 42.2/5.76 Mbps, LTE Cat6 300/50 Mbps\nUSB i spikerfon: da, microUSB v2.0(MHL 3), (USB On-the-go), (USB Host), 3.5' audio\nInformacije o tehničkim karakteristikama ovog uređaja navedene u specifikaciji, nisu zvanične i objavljene od strane proizvođača, već se baziraju na "rumor mill" (glasinama, pretpostavkama i člancima). Ove informacije su sakupljene od strane Mobilnog Shop-a na internetu/relevantnim sajtovima, i njihov sadržaj ne mora biti tačan.\nSony Xperia XZ Dual SIM 64GB 43.080 din 359 €\nBlackberry DTEK60 LTE 32GB 38.280 din 319 €\nSony Xperia L1 Dual SIM 16GB 19.080 din 159 €\nBlackberry Aurora Dual SIM 32GB 29.400 din 245 €\nKorisnik: milos milosevic 08/07/2015\nxperia z4 telefon ne postoji i nece biti proizveden...postoje samo z3+ i z4v\nZ4v je model cije je pustanje u slobodnu prodaju najavljeno za tekuci mesec. On jeste Z4, a nastavak "V" u nazivu je dodatak za Verizon (Sony ovaj model u pocetku pravi za Verizon, ali uveren sam da ce ga pustiti i u prodaju za korisnike koji nisu na toj mrezi, uvek tako rade...) Pozdrav\nKorisnik: Zoran Branković 24/05/2015\nKada će se pojaviti compakt verzija z4 i po kojoj ceni\novaj model za sada postoji samo u najavi, i nema ga jos u slobodnoj prodaji. Njegovo pustanje u prodaju je najavljeno za treci kvartal 2015 tako da cemo morati da se strpimo jos malo. Cenu ne bih da prognoziram, jer ne postoji zvanicna najava o okvirima prodajne cene ovog modela, i moze zavisiti od mnogo faktora... Pozdrav


Bez manipulacija opozicija bi sada imala većinu\nREAKCIJE NA ODLUKU USTAVNOG SUDA O UKIDANJU VIBERA I WHATSAPPA\nOdluka Ustavnog suda da je gašenje “Vibera” neustavno, potvrdila da građani nisu slobodno glasali, smatra opozicija\n7962 pregleda\t6 komentar(a)\nIzborna volja građana nije slobodno iskazana: Sa parlamentarnih izbora, Foto: Boris Pejović\nUstavni sud (US) je odlukom da je ukidanje aplikacija “Viber” i “WhatsApp” tokom izbornog dana 2016. potvrdio izborne zloupotrebe i ugrožavanje volje birača, smatraju predstavnici opozicije.\nSkoro tri godine nakon parlamentarnih izbora, US je u utorak ocijenio da je Zakon o elektronskim komunikacijama koji omogućava Agenciji za elektronske komunikacije i poštansku djelatnost (EKIP) da naredi operaterima da neograničeno suspenduju internet i telefonsku komunikaciju ako nađe da je to “opravdano u slučajevima prevare ili zloupotrebe” neustavno, i naložio ukidanje te odredbe. Time je potvrđeno da je EKIP, kojim je 2016. rukovodio Zoran Sekulić protivustavno naredio mobilnim operaterima da ugase “Viber” i “WhatsApp”. Tada je naloženo gašenje tih aplikacija jer je jedan broj građana dobio poruke sa tvrdnjama da DPS kupuje glasove.\nNa osnovu optužnice Specijalnog državnog tužilaštva da je na taj dan spremana navodno nasilna smjena vlasti ili državni udar, nedavno su osuđena dvojica lidera Demokratskog fronta Milan Knežević i Andrija Mandić, ali za zvaničnike vladajuće koalicije navodni “udar” nije doveo u pitanje regularnost izbora.\nČlan Predsjednišva Demokratskog fronta Predrag Bulatović podsjeća da su relevatna istraživanja pokazivala da DPS ne može da izdejstvuje pobjedu i da je jedini način bio da se zaustavi stepen izlaznosti.\n“Time su smanjili mandate DF-u, kao i SDP-u, najmanje dva mandata. Opozicija je po tadašnjim istraživanjima i sa takvom izlaznošću imala sigurnu parlementarnu većinu”, navodi Bulatović.\n“Crna Gora je danas jedina zemlja u kojoj se na dan izbora, navodno planirao teroristički napad i krvoproliće. Svi znamo da u tim uslovima straha i panike nije moglo biti slobodne atmosfere za izjašnjavanje birača. Na dan izbora su protivpravno i bez obrazloženja bile na određeno vrijeme suspendovane aplikacije “Viber” i “WhatsApp”. I tada smo tvrdili da je EKIP po nalogu šefa DPS-a, a sa ciljem omogućavanja DPS-u da gnusnim zloupotrebama pobijedi na parlamentarnim izborima 2016. godine, udar na slobodu komunikacije koja je Ustavom zagarantovana”, poručio je generalni sekretar Demokrata Boris Bogdanović. EKIP je, dodaje on, to učinio kako bi blokirao razmjenu i distribuciju dokaznog materijala o brojnim izbornim zloupotrebama koje su aktivisti političkih partija detektovali na terenu tokom sprovođenja izbornog postupka.\n“Ustavni sud je tek nakon dvije godine i sedam mjeseci proglasio neustavnom odredbu Zakona o elektronskim komunikacijama koji omogućava EKIP-u da suspenduje internet i telefonsku komunikaciju. Zašto tek nakon skoro tri godine? Zato što je i Ustavni sud kao i sve druge institucije u ovoj zemlji pod stravičnim pritiskom onih, po čijem nalogu se donose neustavne odluke. Posljednji izborni ciklus krajem novembra 2017. u četiri opštine pokazao je neviđene brutalnosti i neregularnosti”, dodao je Bogdanović.\nPortparol Socijaldemokratske partije (SDP) Mirko Stanić kaže da je jasno da je Ustavni sud upravo pokazao ono što je tokom izbornog dana saopšteno iz te partije - da se radi o nelegalnoj i nezakonitoj odluci. “Ova odluka je, nažalost, značajno doprienijela nelegalnosti izbornog procesa, jer su upravo putem ovih mreža razmjenjivani sadržaji kojim su se pokazivale značajne izborne zloupotrebe”, navodi Stanić.\nOdluka Ustavnog suda, pojava afere “Koverat” kojom se dokazuje način dobijanja podrške na parlametarnim izborima i sve što ovih dana saznajemo u vezi sa parlamentarnim izbore 2016. godine, kaže Stanić, govore u prilog potrebi reforme izbornog i drugog zakonodavsta kako bi naredne parlamentarne, lokalne i predsjedničke izbore dočekali u elementarno fer uslovima. “Takođe, potrebne su nam čvrste garancije da će se navedena rješanja sprovoditi, kako se ne bi desilo da neko poput direktora EKIP-a odluči da uskrati demokratsko ili neko drugo pravo građanima Crne Gore i da to prođe nekaženjeno”, poručuje on.\nGeneralni sekretar Građanskog pokreta URA, Mileta Radovanić, smatra da je odluka Ustavnog suda potvrda grubog kršenja osnovnih sloboda građana tog dana i ugrožavanja prava na slobodnu iskazanu volju, ali dodaje da je ona i poslije više od tri godine, ipak, dobrodošla jer je i u pravnom smislu dala pečat i rasvijetlila i taj segment nepravilnosti izbornog dana. “Tu presudu shvatamo i kao potvrdu svih naših argumentovano saopštenih stavova da su parlamentarni izbori 2016. bili klasično kršenje prava građana da slobodno biraju svoje predstavnike u parlamentu i da se izborni dan ni u kom smislu ne može okarakterisati kao fer i demokratski”, kazaoje Radovanić za “Vijesti”.\nBogdanović ocjenjuje da Crna Gora nije dostigla ni minimalni nivo izborne demokratije, kao najnižeg stadijuma demokratskog poretka, govori i to što se na dan uoči izbora desio oružani napad na opozicionog poslanika Demokrata Danila Šaranovića i tri odbornička kandidata Demokrata, kao i napad biber-sprejom na odborničke kandidate GP URA. “Samo je u Mojkovcu kroz legalnu proceduru utvrđeno da je bilo oko 500 glasackih listića (što daje tri odbornička mandata), a u Petnjici oko 100 (ili jedan odbornički mandat) označeno flomasterima raznih boja i specifičnim simbolima kao što su trouglovi i slično”, navodi Bogdanović.\nParlamentarni izbori 2016.EKIPMileta RadovanićMirko StanićBoris BogdanovićPredrag BulatovićZoran SekulićAgenccija za elektronske komunikacije i poštansku djelatnostUstavni sudWhatsAppViber\n05.12. 21:13 h\t129076\n05.12. 08:46 h\t123322\n05.12. 21:50 h\t117195\n05.12. 21:11 h\t98109\n05.12. 10:17 h\t95426\t2\n05.12. 21:13 h\t146\n05.12. 21:11 h\t77\n05.12. 21:50 h\t67\n05.12. 20:43 h\t55


Partnerstvo u okviru ekonomije u razvoju | Office of the High Representative\nPartnerstvo u okviru ekonomije u razvoju\nPolitička situacija u Bosni i Hercegovini je puna izazova, ali su nagrade za prevazilaženje prepreka velike, i međunarodna zajednica je opredijeljena da pomogne građanima da te prepreke prevaziđu, rekao je danas visoki predstavnik Valentin Inzko. Dodao je da građani u Bosni i Hercegovini žele prosperitet, sigurnost i evropske integracije, „a političari koji bi pokušali da tome stanu na put su kao kralj Knut koji pokušava zaustaviti plimu.“\nVisoki predstavnik se obratio sudionicima Sedmog ekonomskog foruma Centralne i Istočne Evrope koji se održava u austrijskom gradu Veldenu, gdje je Bosnu i Hercegovinu opisao kao „zemlju koja pruža istinske šanse za poslovanje,“ I kojoj je sada potrebno „praktično partnerstvo u oblasti trgovine i investicija.“ Podsjetio je investitore na blizinu Bosne i Hercegovine tržištu Evropske Unije, njenu obrazovanu i kvalificiranu radnu snagu, povoljnu fiskalnu politiku sa jednim od najmodernijih i najefikasnijih sistema indirektnog oporezivanja u Jugoistočnoj Evropi, te druge prednosti koje ova zemlja ima da ponudi.\n„Sada, kada je Bosna i Hercegovina poduzela ključni korak, a to je apliciranje za članstvo u EU, nalazimo se na pravom putu“, rekao je visoki predstavnik. „To je put koji otvara mogućnosti za građane BiH, i mogućnosti za perspektivne partnere van zemlje koji razmišljaju o poslovanju u Bosni i Hercegovini. Ono što građanima BiH treba je partnerstvo. Treba im praktično partnerstvo u oblasti trgovine i investicija.“


Šoć: Vlast krenula u pripremu otimanja crkvene imovine u Crnoj Gori – Borba\nPrikupljanje listova nepokretnosti za vjerske objekte u nekim crnogorskim opštinama je priprema za primjenu spornog Zakona o slobodi vjeroispovjesti i otimanje imovine Srpskoj pravoslavnoj crkvi, smatra bivši ministar pravdje Crne Gore Dragan Šoć.\nDanilovgradska, nikšićka i gusinjska filijala Uprave za nekretnine dostavile su Upravi za imovinu Crne Gore listove nepokretnosti za vjerske objekte u tim opštinama, potvrđeno je za list “Pobjeda” koji je u vlasništvu crnogorske Vlade.\nKako je saopštio direktor Uprave za imovinu Crne Gore Blažo Šaranović, jedino još nije utvrđeno da li su dostavljeni upisi za svaki vjerski objekat na teritoriji pomenutih gradova – a među kojima, između ostalog, spadaju i Manstir Ostrog i Ždrebaonik.\nKomenatrišući ovakvu akciju državnih organa Crne Gore, nekadašnji ministar pravde i član pravnog tima Mitropolije crnogorsko-primorske Dragan Šoć, za Sputnjik je rekao da oni u tehničkom smislu ne rade ništa specijalno što ne bi mogao svako koga interesuje imovina i ko zna njene osnovne podatke.\n„Moje mišljenje je da vlast vrši pripreme i skuplja informacije o svim vjerskim objektima i da se pripremaju da krenu u postupak primjene zakona. Odnosno, u mojoj interpretaciji – otimanja imovine pravoslavne crkve u Crnoj Gori“, decidan je bio Šoć za Sputnjik.\nNi traga od imena Džozefa Asada: Bivšeg agenta CIA kojeg traže za “državni udar” još nema na Interpolovoj potjernici!\nKako kaze crkva nismo mi protiv ove drzave i ove vlasti mi smo protiv zakona!?Pa ko je donio taj zakon zna li crkva ?\nNaravno da ne cekaju dialog Kao Sto ni ovi ne prestaju da litijaju


seksi osobe - Pretražite Muško profile, Prevara u Braku\nSeksi Osobe - Pretražite Muško Profile\nDa li tražite partnera? Pretražite nove korisnike u nastavku i možda nađete svog idealnog partnera. Pošaljite poruku i dogovorite druženje ove nedelje. Naš sajt ima na stotine pridruženih korisnika koji čekaju da se ćaskaju sa osobom kao Vi! Registrujte svoj 100% besplatan nalog danas\nSlični interesi: Preljubnik,\tFantazija,\tSeks,\tAtraktivan\nJa sam Muško od 41 godina i želim pronaći Žensko osobu iz Belgrade. Prijavite se besplatno i pogledajte ceo profil Zainteresovani ste Kontaktirajte me. Jedva čekam Vašu poruku\nMuškoBatocina Municipality, Raški Okrug, Srbija\nJa sam Muško od 39 godine i tražim Žensko osobu iz Belgrade. Prijavite se besplatno i pogledajte ceo profil Želite saznati više o meni? Pošaljite mi poruku. Jedva čekam Vašu poruku\nSlični interesi: Preljubnik,\tSeks,\tTetovaža,\tAtraktivan\nUsamljeni ste i živite blizu Bovan? Pošaljite poruku


MONTIPAJTONOVSKO (FIKTIVNO) ZAPOŠLjAVANjE ALEKSANDRA ŠAPIĆA - Embargo\nMONTIPAJTONOVSKO (FIKTIVNO) ZAPOŠLjAVANjE ALEKSANDRA ŠAPIĆA\n17 јануара, 2018 17 јануара, 2018 admin\t0 Comments\nOd nebrojenih događaja koji jedan drugog stižu u našoj i previše mutnoj stvarnosti, ne stigosmo da se bliže pozabavimo spiskom 13 radno angažovanih u novobegradskoj opštini. Sem Zorana Tanasijevića koji navodno radi u opštinskoj arhivi na ažuriranju arhivske baze i tamo fizikališe za platu skoro duplo veću od one koju je imao Pera Kohut, rukovodilac arhive odnosno plate koju sada imaju stalno zaposleni u arhivi. Čovek na nižim poslovima po ugovoru o delu ima veću platu od stalno zaposlenih koji rade složenije poslove. Apsurd objašnjiv jedino fiktivnošću radnog angažovanja Zorana Tanasijevića po ugovoru o delu.\nEh, novobeogradska načelnica stvarno je pravna umetnica. Majstorica “izreci al’ ne reci“ tehnike. Koju je zbog potrebe da prikrije radnje i postupke predsednika novobeogradske opštine morala razviti do savršenstva.\nTražimo mi tako imena 13 radno angažovanih na dan 28.02.2017., a dobijamo spisak 13 imena među kojima je je pet lica, angažovanih po ugovoru o PPP (privremeno povremenim poslovima), kojim je ugovor prestao pre tog dana. Što znači, da su oni nastavili da rade i dalje po novim ugovorima, ili su angažovana umesto njih druga lica koja nisu navedena. U svakom slučaju spisak opet nije potpun ni tačan.\nŠta li kriju kada ovako vrdaju sa odgovorima?\nPređimo sad na analizu poslova na kojima su radno angažovani ostalih 12 lica. Na te “poslove bezveznog hoda“ kao u istoimenom montipajtonovskom skeču. Na gomili ovi poslovi se prosto nameću za formiranje još jednog opštinskog odeljenja, za koje već predlažemo istoimeni naziv – odeljenje “bezbeznog hoda“.\nDoktor je stvarno napravio iskorak u unapređenju uprave. Ovaplotio montipajtonovski skeč u stvarnost.\nTako je Miloša Jovanovića angažovao na poslovima “prikupljanja podataka od značaja za utvrđivanje mogućnosti i uslova za revitalizaciju postojećih i izgradnju novih sportskih objekta na teritoriji Novog Beograda, a u okviru Programa razvoja sporta u gradskoj opštini Novi Beograd za period 2016-2018“. I to je kao čovek radio mesec dana, za četrdesetak hiljada dinara. Za mesec je prikupio podatke, ispitao uslove za izgradnju novih i revitalizaciju postojećih sportskih objekata na Novom Beogradu. Za period od dve godine. Al’ ajde nek bude i genije. Dopuštamo.\nI evo, čitamo mi taj Program (“Sl.list grada Beograda“, 88/2015 od 29.12.2015.) i u njegovoj tačci 12. (Finansijski efekti programa i logičke matrice), stoji da “će se aktivnosti realizovati u okviru postojećih materijalnih, finansijskih i ljudskih resursa.“\nPa što onda angažovaste čoveka? I to na “bezveznim poslovima“. Bilo već prepuno, pa ajd jednogu u program. Ko će ga videti?\nI još mu dadoše da radi na utvrđivanju uslova koji su svima poznati. Za revitalizaciju vam treba novac i odgovarajući projekat rekonstrukcije koji će izraditi za to ovlašćeno lice građevinske ili arhitektonske struke. Šta je to ispitivao Miloš kada je sve odavno ispitano i u zakonsko-tehničku formu pretočeno. Čuj pitanja, kako revitalizovati postojeći objekat? Školsku nam spremu nisu dali ali pretpostavljamo da nije ni građevinac ni arhitekta. Angažovali nestručno lice da istraži mogućnost da struka kojoj ne pripada nešto uradi – revitalizuje objekat.\nJoš je bolje sa uslovima za izgradnju novih objekta. U najurbanizovanijoj opštini, punoj sportskih terena, neko isputuje mogućnosti za izgradnju novih. Otvoriš urbanistički plan, planove blokova i druge planske dokumente pa vidiš gde je šta predviđeno. Pa gradiš ako imaš od čega.\nDa li Miloš kao nestručnjak zna da čita ove planove? Ili je išao po Novom Beogradu pa gde mu se svidi “ledinče“ tu bi da sagradi sportski objekat.\nNe, Miloš opisane poslove nije radio. Radio je lično za Šapića ili njegovu stranku. Samo je plaćen iz opštinske kase. Zato je i potpisan ugovor za “posao bezveznog hoda“.\nTatijana i Marija Poljak. Neki kažu majka i ćerka, neki da su sestre. Sigurno su u srodstvu, jer su iz istog mesta u okolini Beograda. “Zli jezici“ prenose da rade na poslovima kućne pomoći (Tatijana) i čuvanja dece (Marija) lično predsednika Šapića. Pogledamo li im opis poslova, dođe nam da im poverujemo.\nTatijana je angažovana na poslovima “čuvara zelenila u zimskom periodu“. Ona u periodu od 03.02. do 02.03.2017., periodu poznatom kao zimsko godišnje doba, “održava zelene površine oko opštine Novi Beograd“. Što bi u suštini bio jedan travnjak ispred zgrade prema Bul. Mihaila Pupina.\nVeć smo se pitali kako ga održava? Kad eto ti odgovora. “Što posebno podrazumeva“, stoji dalje u opisu posla Tatijaninog,“čišćenje, pražnjenje kanti za otpatke, dopunjavanje zemlje zasadom i zalivanje“.\nTatijana se izlaže opasnosti sukoba sa “Zelenilom“, jer njihov je posao održavanje, pa i čišćenje te površine ispred opštine. Kad prođe zima i dođe maj, pa počne trava da buja, svi se sećaju radnika te firme sa trimerima kako bučno kose travu i žena iz zelenila kako sa “bockalicom“ i kesom u ruci pošteno svoj hleb zarađuju. Tatijana se “ugurala“ među njih na mesec dana.\nZahvalne su joj bile čistačice angažovane preko firme za čišćenje zgrade opštine, što nisu taj mesec morale da prazne kante ispred opštine što im je inače posao. Doduše ima ih tako malo da jedva da stignu da očiste i Šapićev kabinte. Ostali deo opštine se jednostavno ne čisti ili s’vremena na vreme. A i platu te žene neredovno dobijaju, mada opština redovno mesečno plaća uslugu. Šta briga Šapića – humanitarca za čistačice. Važno je da njegovo bude čisto, a od čega te žene žive, nije njegova briga.\nŠapić brine o svim građanima, a ne o pojedincima.\nI tako, dođe Tatijana na posao, krene da čisti površinu, kad tu već radnice zelenila. Uzme da prazni kante, al’ njih popodne ispraznile čistačice preko agencije koja daje opštini uslugu čišćenja. Na kraju uzme, očajna, da dopunjava žardinjere zemljom, al’ one su već pune, pošto kako je poznato zemlja teško “isparava“, a i okolni stanovnici i ljubitelji terasnog cveća nisu skloni da se posluže zemljom iz opštinskih žardinjera.\nGotovo očajna, da bi opravdala svoje mesto uzima da zasađuje travu i drugo rastinje oko opštine i da ih zaliva.\nPo “vrelom zimskom danu“.\nĆerka ili sestra ili rođaka, mesec pre toga, iscrpla se u “osmišljavanju, kreiranju i unapređenju rada E-uprave i poboljšanju funkcionalnosti i efikasnosti rada u domenu pružanja usluga građanima.\nZa mesec dana, što bi rekli z’čas, osmisli, iskreira i unapredi E-upravu. Šta ima veze što je ona već osmišljena i u zakon metnuta. Pa još i uputstva pisali. Sve po strani ostavlja Novi Beograd, angažuje (radno) Mariju da osmisli osmišljeno. Doduše po više osnova opšina Novi Beograd je proglasila svoju “autonomnost“ pa što ne bi i u domenu E – uprave.\nOnda osmislivši osmišljeno, Marija to kreira, mada su osmišljavanje i kreiranje pojmovi istovetni, al’ držimo se opisa poslova sa spiska, koji valjda tako naglašava značaj onoga što je Marijin delokrug.\nI na kraju ona osmisli osmišljeno, pa to što je osmislila kreira, pa onda i unapredi. Ona je stvoritelj E – uprave Novi Beograd, koja poznato je do nje nije postojala; i ona ne prepušta svom delu da se po osobinama koje mu je stvaranjem ugradila dalje razvija; ona to – E- upravu, još po stvaranju unapređuje. Ona je i informatičar i pravnik istovremeno.\nGrađevinske dozvole se izdaju elektronski. Inspektori vode elektronsku bazu prijava, upisuju u elektronsku evidenciju podatke o postupcima, borci vrše elektronske uplate boračkih dodataka. Ništa to nije bilo. Sve je to aprstrahovano i svi je to Marija ponovo osmislila, pa osmislivši kreirala i potom unapredila za mesec dana. “Svima je to poznato u opštini.“\nPotom je “poboljšala funkcionalnost i efikasnost rada u domenu pružanja usluga građanima.“ Aj što ponovo imamo da dva puta radi isto, poboljšava funkcionalnost, pa potom to isto al’ kao efikasnost. Čega? Usluga građanima. Kojih usluga kada je već sve prethodno osmislila pa kreirala pa unapredila?\nNemamo mi ništa protiv da neko čuva Šapićevu decu, živa bila. Plaćati tu uslugu, međutim, mora iz svog džepa, jer platiti iz opštinskog budžeta, znači zloupotrebiti položaj.\nZAPOSLENI U OPŠTINI NOVI BEOGRAD!\n← Šapić sakuplja potpise u zgradi opštine Novi Beograd!?\nU cenu Đilasovog mosta ušlo i panoramsko razgledanje Londona!? (1) →\n10 новембра, 2017 admin\t0\nGO SNS Šabac: Opasnost koja nam preti od Koronavirusa nije dovoljna, pojedinci putem društvenih mreža, ali i medija bliskih opozicionim krugovima širenjem lažnih vesti dodatno komplikuju ionako tešku situaciju


Dan online - Podgoricom: - 2019-09-18\nPodgoricom - datum: 2019-09-17 ĐACI OŠ „MILAN VUKOTIĆ” POSTIGLI ZAPAŽEN REZULTAT NA TAKMIČENJU CRVENOG KRSTA\nNagrađena ekipa Drugi iz prve pomoći\nNa državnom takmičenju u pružanju prve pomoći, koje organizuje Crveni krst Crne Gore, ekipa OŠ „Milan Vukotić” osvojila je drugo mjesto. Ekipu su činili Ivona Ulićević, Jelena Popović, Milena Vuletić, Valerija Cavnić, Andrija Vidić i Darko Korać.\n– Zahvalni smo takmičarima, a posebno Lazaru Ajkoviću, instruktoru, profesorici Rajki Ajković i direktoru Branku Rašoviću, te Opštini Golubovci na povjerenju i finansijskoj pomoći – kaže Vuk Raičević, sekretar Crvenog krsta Golubovci. A.D.\nPare za projekte protiv korupcije\nĐaci prekinuli bojkot\nMaši vraćaju stari sjaj\nPraksa u hotelima i kod frizera\nPrećutkuje da li će DPS mijenjati odbornike\nO rebalansu budžeta 1. oktobra\nDo kraja godine drugi ciklus projekta „Podgorica na dva točka“\nLakše povrijeđen vatrogasac\nZa sport zaduženi Sportski objekti\nDrugi iz prve pomoći\nRadiće dva parkinga


Cijena PCR testova manja od pola dolara, u RS ih plaćali 50 dolara više\nNabavna cijena PCR testova bila je manje od pola dolara, a u Republici Srpskoj su ih plaćali od 30 do 80 konvertibilnih maraka (17,7 do 47,2 dolara) više, objavio je Deutsche Welle, pozivajući se na podatke distributera.\nGrađani su komercijalno testiranje plaćali od 105 do 150 KM, a za sve nabavke monopol je imao Institut za javno zdravlje RS, čiji direktor Branislav Zeljković nalazi u pritvoru zbog malverzacija sa javnim nabavkama tokom pandemije.\nPrema pisanju DW, distributeri tvrde da su tenderi instituta bili namješteni. Od početka pandemije do danas, odnosno u posljednjih 18 mjeseci, u Institut za javno zdravstvo Republike Srpske, ušlo je 348 hiljada PCR testova, putem kupovine testova i putem donacija.\nNajveći dio ušao je kroz donacije UNDP-a koji je od aprila 2020. do augusta ove godine isporučio Institutu za javno zdravstvo RS 204.900 testova, a ne 179.000 kako tvrdi iz tog Instituta, tako da nedostaje oko 25 hiljada testova UNDP-a.\nIz Instituta su za DW naveli da su testovi nabavljani preko firmi Ako Med, Shimadzu, Spektrolab, Ceemed, Lab Unica, Erkona, Biomedica, a na poziv novinara su se javili samo iz dvije firme, koje su demantovale svoje učešće u nabavci.\nIz te dvije firme, čiji nazivi nisu navedeni, naveli su da su poslove dobijale firme za koje su uslovi tendera unaprijed bili namješteni.\nU tekstu se dalje navodi da je cijena komercijalnog PCR testiranja na početku pandemije bila 200 maraka, a da je cijena po kojoj je Institut nabavljao testove tada je bila oko 30 maraka.\nCijena PCR testiranja u Republici Srpskoj snižena je krajem prošle godine na 140 maraka, a trenutno iznosi 100 KM.\n– U ovom trenutku cijena testova koju dobavljač isporuči iznosi 4,5 marke. To znači da su u tu cijenu uračunati i carina i transport i poseban režim skladištenja – navodi se u tekstu.\nPrema pisanju Deutsche Wellea, od maja prošle godine do augusta ove, Institut je od komercijalnog testiranja na virus korona zaradio 7,9 miliona maraka.\nPosljednjih sedmica se u RS pokreću afere u vezi sa takozvanim “korona nabavkama”, zbog kojih su već uhapšeni direktor Instituta za javno zdravstvo RS, direktor bolnice u Doboju, kao i vlasnici tri firme.


Prelijepi prizori na Uni: Džamija na riječnom ostrvu – Miruh Bosne\nMaj 13, 2015 Oktobar 13, 2016\nBosanska Otoka, mjesto u Bosanskoj krajini, u jednom se razlikuje od svih drugih u Evropi. Ova čaršija je jedina koja se može pohvaliti time da ima džamiju na adi, riječnom otoku.\nPrva džamija, drvena, na ovom mjestu na rijeci Uni sagrađena je 1565. godine. Uprkos čestim poplavama uz rijeku Unu, ova džamija nikada nije poplavila, ali je četiri puta rušena i obnavljana, uključujući i posljednji put početkom agresije na BiH. Početkom rata agresor ju je minirao do temelja, a obnovljena je i zvanično otvorena ovakva kako danas izgleda 29. aprila 2001. godine.\nStrop džamije ukrašavaju 153 sijalice a toliko je i stepenica u minaretu što simbolizuje 153 šehida posljednje agresije na Bosansku Otoku.\nOkružena zelenilom i rijekom Unom, otočka gradska džamija, u ovo doba godine izgleda najljepše, što možete vidjeti i na fotografijama.\nA Una, ona uvijek oduzima dah svojom ljepotom…\n– Bila je to Una. Otac se smije, misli da sam se prepao pa me pridržava i govori mi da se ne bojim, da je ćuprija tvrda, a ja se ne bojim: samo lebdim, sav prosjan tom Unom, tim nevidljivim čudom, za koje bih jedino znao reći, ljepota, ljepota, malo mi očiju da gledam, malo mi pluća da dišem – tako je Skender Kulenović pisao o Uni.\n← Zlatna medalja za bh. učenike: Izumom oduševili Indonežane (FOTO)\nNatron-Hayat ostvario pozitivno poslovanje: Uprkos poplavama, radnici ostali na poslu i dobili sve plaće →


KONKURS ZA IZBOR ZVANIČNOG SUVENIRA TREBINJA - Туристичка организација Града Требиња\nKONKURS ZA IZBOR ZVANIČNOG SUVENIRA TREBINJA\nDatum: 20.03.2017. godine\nNa osnovu člana 9. Statuta JU Turistička organizacija Grada Trebinja broj 38/2017 od 06.02.2017. godine, v.d. Direktor JU Turistička organizacija Grada Trebinja raspisuje:\nza izradu suvenira Grada Trebinja\nPredmet Konkursa je izbor zvaničnog suvenira Grada Trebinja.\nSuvenir treba da bude odraz tradicije, kulturno-istorijske i materijalne baštine, te da izražava autentične prirodne i turističke vrijednosti i atraktivnosti Grada Trebinja;\nSuvenir treba da bude izrađen od materijala prema ideji autora, sa opisom izrade, veličine, boje i materijala od kojeg će se proizvoditi. Za izradu se mogu koristiti različiti materijali, npr. metal, keramika, kamen, terakota, drvo, staklo, papir, plastika i sl. Poželjno je da se za izradu suvenira koriste autohtoni materijali, tj. materijali koji su prepoznatljivi za Grad Trebinje, i sl.;\nRadovi mogu biti u nekoj od slijedećih formi:\nTradicionalni suvenir: ručni radovi, ukrasni i upotrebni predmeti od papira, tekstila, keramike, drveta, plastike, slame i sl., odjevni predmeti, vez, tkani predmeti, i sl.\nUrbani suvenir: razglednice, okviri za fotografije, privjesci, podmetači za čaše, magneti, markeri za knjige, i sl.\nDrugi upotrebni ili ukrasni predmeti: flaše, šolje, replike gradskih zdanja i drugih prepoznatljivih građevina ili autentičnih prirodnih vrijednosti Grada Trebinja, i sl.\nOstali predmeti ili radovi koji uključuju nove tehnologije-multimedija.\nPravo učešća na Konkursu imaju sva pravna i fizička lica. Članovi konkursne komisije i njihova bliska rodbina ne mogu biti učesnici Konkursa.\nAutor treba dostaviti jedan primjerak suvenira u originalnoj veličini i materijalu, sa objašnjenjem ideje, a dostavljanje prijedloga vrši se na slijedeći način:\na) U zatvorenoj koverti (kutiji) sa naznakom „Konkurs za suvenir Grada Trebinja“, dostavlja se suvenir sa šifrom autora, anonimno bez imena i oznaka autora;\nb) U posebnoj, zatvorenoj koverti, priloženoj uz kovertu ili kutiju, označenu istom šifrom, dostavljaju se kontakt podaci o autoru uz naznaku „Suvenir – podaci o autoru“ sa slijedećim podacima:\n– podaci o autoru (ime, prezime, JMBG, adresa, broj telefona, e-mail),\n– bopis materijala i postupak izrade i pakovanja,\n– bizjava da je predloženi rad djelo autora uz potpis.\nSvaki autor može dostaviti više prijedloga. U tom slučaju svaki rad mora biti dostavljen kao posebna pošiljka i na način utvrđen u tački II-2 ovog Konkursa.\nU slučaju da suvenir bude izabran, autorska prava, odnosno pravo na komercijalno iskorištavanje istog prelaze na JU Turistička organizacija Grada Trebinja, pod uslovima koji će biti regulisani posebnim ugovorom.\nII Kriterijumi Konkursa\nSuvenir Grada Trebinja treba da predstavlja proizvod prilagođen masovnoj proizvodnji, namjenjen turističkoj promociji Grada Trebinja, različite materijalne vrijednosti, koji će cijenom biti prihvatljiv na slobodnom tržištu.\nSuvenir Grada Trebinja treba da zadovolji umjetničke i proizvodne standarde.\nSuvenir Grada Trebinja treba imati elemente prepoznatljivosti lokalne sredine i biti odraz tradicije, kulturno-istorijske i materijalne baštine Grada Trebinja.\nZa izradu se mogu koristiti različiti materijali (npr. keramika, metal, glina, gips, vosak, kamen, terakota, drvo, tekstil, staklo, plastika, papir, i sl.).\nIV Komisija za izbor suvenira\nDirektor JU Turistička organizacija Grada Trebinja imenuje Komisiju za izbor suvenira Grada Trebinja. Komisija obavlja postupak izbora suvenira i sastavljena je od stručnih lica iz oblasti turizma, umjetnosti, etnologije, lokalne administracije, medija i sl.\nKomisija će pri izboru vrijednovati:\nkvalitet ukupnog koncepta,\nveza sa tradicijom i kulturnim nasljeđem,\noriginalnost i inovativnost,\ntehnička izvodljivost i mogućnost serijske proizvodnje,\npraktičnost i moguća primjena u svakodnevnoj upotrebi,\nekonomska pristupačnost proizvoda.\nUkoliko Komisija za izbor suvenira Grada Trebinja utvrdi da je kvalitet pristiglih radova zadovoljavajući, donijeće se odluka o dodjeli novčane nagrade za najbolji suvenir u iznosu od 1.000,00 KM, a za one koji uđu u uži krug robne i materijalne nagrade. Predviđena je mogućnost da se sa autorom nagrađenog rješenja, ukoliko autor može proizvoditi suvenir koji je nagrađen i otkupljen, sklopi Ugovor o izradi suvenira. Za realizaciju izrade suvenira biće sklopljen poseban Ugovor.\nAko Komisija odluči da nijedan od prispjelih prijedloga ne zadovoljava kriterijume Konkursa, Komisija zadržava pravo da ne izabere nijedno rješenje, kao i eventualnu mogućnost preraspodjele konkursnih nagrada.\nIsplatom nagrade autora, autorska prava prelaze na JU Turistička organizacija Grada Trebinja.\nUkoliko se naknadno utvrdi da je izabrani suvenir plagijat, Komisija zadržava pravo da poništi Odluku o nagradi, a nagrađeno lice je dužno vratiti novčani iznos nagrade.\nVI Rok za dostavljanje rješenja i donošenje odluke o izboru\nPrijedloge dostaviti u roku od četrdest pet (45) dana od dana objave na web stranici JU Turistička organizacija Grada Trebinja. Prijave se mogu dostaviti lično u prostorije JU Turistička organizacija Grada Trebinja (Marin dvor), Turističkog informativnog centra (Dučićeva ulica, pod Platanima) ili putem pošte na adresu: JU Turistička organizacija Grada Trebinja, Preobraženska bb (Marin dvor), 89.101 Trebinje.\nRadovi koji budu dostavljeni poslije navedenog roka, kao i radovi koji ne budu dostavljeni u formi i na način pod uslovima utvrđenim u tački II-2 ovog Konkursa, neće biti ocjenjivani.\nSvi učesnici će biti obavješteni o rezultatima Konkursa.\nSvojom prijavom učesnici neopozivo prihvataju sve uslove Konkursa.\nSve dodatne informacije zainteresovani mogu pronaći u prostorijama JU Turistička organizacija Grada Trebinja na Marin dvoru i u prostorijama Turističkog informativnog centra u ulici Jovana Dučića bb (kod Platana), te na brojeve telefona +387 59/273-410; 273-120.\nVrijeme i mjesto prgolašenja najboljih kao i svečana dodjela nagrada biće naknadno objavljeni na sajtu www.trebinjeturizam.com i zvaničnoj facebook stranici JU Turistička organizacija Grada Trebinja. (https://www.facebook.com/turisticka.organizacija.trebinje/?fref=ts)\n← TREBINJE USPJEŠNO PROMOVISALO TURISTIČKU PONUDU NA „39. MEĐUNARODNOM SAJMU TURIZMA“ U BEOGRADU\nPRVA NAGRADA ZA NAJBOLjI ŠTAND NA SAJMU TURIZMA U NIŠU →


Druga OŠ: Svečanost za Dan škole | Zivinice.ba\nDruga OŠ: Svečanost za Dan škole\nAutor: Šefik Gadžo 09.05.2019 15:42\nSvečano je danas obilježen Dan Druge osnovne škole, 9.maj. Na ovaj način u školi nastoje očuvati sjećanja na Dan pobjede nad fašizmom u Drugom svjetskom ratu, koji je okončan na današnji dan 1945.godine.Tim povodom održana je prigodna svečanost, a program su izveli učenici, koje su pripremali njihovi nastavnici.\nSvečanost je započela intoniranjem državne himne BiH. Nastavnom osoblju, svim zaposlenicima i učenicima Dan škole čestatiali su predsjedavajući Gradskog vijeća Nail Jusić i Said Čerkezović, predstavnik općine Živinice.\nPrisutne goste i domaćine pozdravila je direktorica škole Besima Jagodić i potom istakla postignute rezultate tokom ove šklske godine:\n“Ponosni smo na uspjehe koje su ove godine postigli naši učenici na raznim takmičenjima, često osvajajući najviša priznanja iz pojedinih nastavnih predmeta.Imamo učenike koji su postizali zavidne rezultate na državnim takmičenjima, pa tako imamo državnog prvaka u boksu Alena Tvrtkovića, učenika VII razreda, Ajla i Ajdin Muminović su osvajači nagrada iz muzike, takođe na državnim prvenstvima, naša Azra Imamović je osvojila drugo mjesto na državnom prvenstvu iz vjeronauke, pa je dobila nagradu boravka 7 dana u Istambulu.Tu je i naša ekipa Civitasa koja je prvak TK, a na na državnom prvenstvu osvojili su nagradu od 800 KM.Dug je spisak osvojenih nagrada, a sada nekoliko riječi o opremanju zgrade naše škole.\nPoznato je da je zgrada oštećena i da od njene izgradnje nije bilo značajnijih ulaganja. Mi smo u posljednje vrijme uspjeli u potpunosti obnoviti zgradu, tako što je izmijenjena dotrajala stolarija, nabavljena je nova peć za centralno grijanje, te je u potpunosti izvršeno utopljavanje zgrade, sa novom fasadom, tako da je ovo sada potpuno novi lik škole, u koju je uložemno oko 150 hiljada KM.Na tome nećemo stati, idemo naprijed i na redu je uređenje dvorišta i okolice šklole, sa novim travnjacima i cvijećem“, rekla je direketorica Besima Jagodić, zahvalilvši se Vijeću roditelja, općini Živinice, Vladi TK i Federacije BiH, te svima koji su na bilo koji način pomogli realizaciji odgojno obrazovnih zadataka.\nDanas su nagrađeni najbolji učenici sa raznih takmičenja održanih tokom školske godine, a izveden je i prigodan program učeničkih sekcija. Uspješni su bili mladi recitatori, članovi dramske sekcije, folkora i dr. Svoja dostignuća učenici su predstavili na izložbi likovnih i ručnih radova.\nNagrade za postignuti uspjeh dobili su najbolji učenici pojedinih razreda, od prvog do devetog razreda, Svečanost povodom 9.maja, Dana Druge OŠ, bili ja prilika da se saradnicima škole uruče zahvalnice za doprinos ostvarivanju Plana rada ove odgojno obrazovne ustanove./Šefik Gadžo/


DR TATJANA RISTIĆ O VITAMINU D – MARINIRANJE\nDR TATJANA RISTIĆ O VITAMINU D\nSunčani vitamin i njegov značaj za zdravlјe\nLeti više vremena provodimo napolјu i prepuštamo se blagotvornom uticaju sunčevih zraka. Međutim, zbunjenost običnih lјudi izazivaju oprečna mišlјenja farmaceuta i lekara o koristi ili štetnosti izlaganja suncu. Upravo zato razgovaramo sa specijalistom kliničke biohemije dr sci. med. Tatjanom Ristić, koja je zaposlena u Kliničkom centru Niš. Tatjana spada u lekare koji imaju holistički pristup zdravlјu i smatra da um, duh i telo trebaju biti u saglasnosti da bismo bili zdravi. Više o tome na ovom linku www.ristic1.com Sunčeva svetlost je jedan od bitnih faktora za naše zdravlјe, jer između ostalog pomaže sintezi D-vitamina u našem organizmu.\n- Najnovija naučna istraživanja potvđuju da se imunološki sistem u telu ne može aktivirati bez vitamina D. Sunce je izvor vitamina D, može se reći da čitav niz bolesti modernog doba poput raka, dijabetesa, multiple skleroze, reumatoidnog artritisa, depresije, neplodnosti, dečjeg ekcema, psorijaze, zapalјenskih procesa u crevima, mogu biti uzrokovane manjkom ovog vitamina. Pronađeni su snažni dokazi koji potvrđuju vezu između smanjene koncentracije vitamina D i rizika za brojne bolesti. Postoji preko 2.000 gena koji sprečavaju nastanak raznih bolesti, a aktiviraju se uz pomoć vitamina D.\n• Da li biste nam objasnili kakav je to vitamin?\n- Vitamin D se može nazvati drugačije sunčani vitamin i poslednjih godina sve više dobija na značaju. S pravom, jer učestvuje u mnogim metaboličkim procesima. Postoji u dva oblika: kao D2, koji nalazimo u bilјkama i u organizam ga unosimo putem hrane i kao D3 ili holekalciferol koji se stvara u koži iz holesterola kada se izlažemo UV zračenju. Ljudi ga stvaraju u koži, a životinje u krznu ili perju. Vitamin D3 takođe možemo uneti i putem hrane životinjskog porekla: to su pre svega ribe, jaja, jetra i kroz namirnice obogaćene ovim vitaminom. Naglasila bih da je vitamin D jedini vitamin sa hormonskim delovanjem koje nastaje njegovom dalјom preradom u organizmu.\n• Da li biste nam objasnili koje su najvažnije funkcije D-vitamina u našem telu?\n- Ovaj izuzetno važan vitamin za nas ima 3 centralne funkcije u telu, a to su : regulisanje imunološkog sistema, potom regulisanje rasta ćelija i na kraju regulisanje hormonske ravnoteže.\n• Kako vitamin D reguliše imunološki sistem?\n- Imunološki sistem može biti i naš prijatelј i naš neprijatelј u isto vreme. To znači da je vitamin D značajan za ćelije odbrambenog sistema odnosno T-limfocite koji se bore protiv stranih materija u krvi. Ukoliko u krvi nema dovolјno vitamina D, T-limfociti se neće aktivirati. Takođe, vitamin D pomaže da se reakcija imuniteta ublaži, da se ne bi desilo da naš imunitet „podivlјa“, odnosno da ne postane previše aktivan da ne bi došlo do razvoja autoimunih bolesti tako da vitamin D ima značajnu ulogu u sprečavanju da imunološki sistem ne napadne sopstvene ćelije.\n• Kakva je veza između nivoa vitamina D i regulisanja rasta ćelija ?\n- Potvrđena je veza između niskog nivoa vitamina D u krvi i povećanog rizika za obolјevanje od kancera. Denevni unos od 1000 IJ (internacionalnih jedinica) vitamina D za 40-70 procenata može smanjiti rizik od karcinoma dojke, bubrega, pluća, debelog creva. Deo kancera dolazi zbog nekontrolisanog razmnožavanja ćelija, a vitamin D stimuliše gene koji zaustavlјaju upravo to nekontrolisano razmnožavanje ćelija.\n• Kako vitamin D reguliše nivo hormona?\n- Vitamin D osigurava hormonsku ravnotežu i veoma je značajan za plodnost. Prema istraživanjima, nivo vitamina D je snižen kod 90 procenata žena koje su imale problem sa ovulacijom, a takođe je snižen kod 33 posto muškaraca koji su imali problem s plodnošću. Istakla bih da je ovaj vitamin neophodan za proces sazrevanja polnih ćelija.\n• Poznato je da vitamin D učestvuje u mnogim metaboličkim procesima. Da li biste nam naveli koji su to?\n- Mislim da je mnogima poznato da je vitamin D izuzetno važan za apsorpciju kalcijuma, koji je neophodan za pravilan rast kostiju, pa njegova snižena vrednost može dovesti do rahitisa. Zato su se deca nekad slala leti na more da bi se predupredila ova teška bolest kostiju. Osim toga vitamin D je značajan za pravilan rad mozga, jer utiče kako na rast nervnih ćelija tako i na stvaranje neurotransmitera, bolјe pamćenje i bolјe raspoloženje. Poznato je da se osobama obolelim od depresije upravo preporučuje da provode što više vremena napolјu i da budu izložene blagotvornom dejstvu sunca. Zato se kod smanjenog nivoa vitamina D javlјa veći rizik za razvoj šizofrenije, depresije i Alchajmerove bolesti. Osobe sa višim vrednostima vitamina D znatno lakše uče i pamte od osoba sa niskim novoom ovog vitamina.\n• Koji su izvori u hrani ovog vitamna i koliko su oni značajni?\n- Izvori vitamina D u hrani su uglavnom zanemarlјivi, s izuzetkom masne ribe poput lososa ili ulјa jetre bakalara. Zato su nekada deca i pila riblјe ulјe. Ipak, rečna riba koja je ovde u širokoj upotrebi sadrži 100-250 IJ jedinica D vitamina na 100 g, a uzgojena pastrmka hranjena posebnim smesama samo 10-25 procenata količine vitamina D iz divlјe ribe. To takođe govori puno o nutricionističkoj vrednosti ribe i mesa iz masovne proizvodnje.\n• Mi živimo u takvom klimatskom području gde nije moguća sinteza vitamina D tokom cele godine. Da li je tada ishrana namirnicama bogatim ovim vitaminom dovolјna?\n- Leti nam sunce omogućava da stvorimo dovolјno vitamina D3 u našoj koži pod uslovom da se dovolјno izlažemo sunčevim zracima. Zimi zbog slabe insolacije ozonski omotač gotovo potpuno blokira količinu UV zraka potrebnih za stvaranje vitamina D3, čak i u toku sunčanih dana. Vitamin D3 se dokazano naprosto ne stvara u toku zime. Moglo bi da se kaže da nam svi izvori vitamina D iz namirnica spasavaju život preko zime.\n• Preterano izlaganje sunčevim zracima može dovesti do raka kože, a nedovolјno izlaganje opet dovesti do mnogih drugih bolesti. Kako napraviti pravi balans?\n- Opšte je poznato da preterano sunčanje vodeći uzrok raka kože. Zato moramo da se zaštitimo kremom za sunčanje ukoliko na suncu provodimo više od pola sata u kritičnim delovima dana. Tu nastaje problem jer preparati za zaštitu od sunčaanja sprečavaju i do 99 procenata UVB zraka koji su potrebni za stvaranje vitamina D3!\n• Kako onda da se ponašamo, šta vi preporučujete ?\n- Važno je da se zna da u ranim jutarnjim i kasnijim popodnevnim satima sunčanje ne izaziva porast koncentracije vitamina D. Zato bi trebalo izabrati vreme iza 10 ujutru i sunčati se samo oko 15 minuta – to je dovolјno. Ostatak vremena provedite u hladu i štitite se prirodnim preparatima za zaštitu od sunca koji ne blokiraju UVB (dugotalasne ultralјubičaste) zrake. U drugim vremenskim periodima kada je toplo, sunčanja ruku i nogu (kratke pantalone i kratki rukavi) između 15 i 30 minuta može u organizmu stvoriti zadovolјavajuću koncentraciju vitamina D (u krvi) 35-50 ng/mL.\n• Kako znati koliko nam je D vitamina dovolјno?\nDa biste znali kako dozirati vitamin D, pre toga odredite nivo vitamina D u krvi (25-OH-D) a Vaš lekar će vam preporučiti optimalnu dozu nutritivnog dodatka. Referentne vrednosti vitamina D u krvi su ≥ 30 ng/mL, a poželјne vrednosti između 50-80 ng/mL. Istakla bih da se starenjem naša sposobnost stvaranja vitamina D3 smanjuje čak do 75 procenata ako uporedimo dvadesetogodišnjaka i nekog ko ima 70 godina, jer stariji lјudi imaju smanjene količine holesterola u organizmu koji je potreban za stvaranje vitamina D3. Zato preporučujem izbalansiranu ishranu i dodatak vitamina D (u obliku D3, tj. holekalciferola) i omega-3 masnih kiselina, vitamina Ce, cinka i selena.\nFoto: privatna arhiva, M. Stojanović, Pexels, Pixabay\nDe vitamindr Tatjana Ristićregulacija hormonske ravnotežesunčani vitamin\n⟵JEZERO BELI KAMEN KOD BEŠENOVA


Kalinić: Visoki predstavnici u kontinuitetu ruše dejtonsku BiH\n26/11/2020 | 09:26 ⇒ 11:10 | Autor: SRNA\nSavjetnik srpskog člana i predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Dragan Kalinić izjavio je Srni da su visoki predstavnici, a prije svih Volfgang Petrič, Pedi Ešdaun i Valentin Incko, u kontinuitetu razarali "slovo izvornog Dejtona" i svojim intervencionizmom u vidu tobožnjeg "duha Dejtona" zapravo rušili i ruše dejtonsku BiH.\n- Da je BiH iole normalna zemlja, ovih dana kada se obilježava 25 godina od potpisivanja Dejtosnkog mirovnog sporazuma trebalo bi da slavimo dva njegova značajna dostignuća - uspostavljen je mir i stvorena je nova dejtonska BiH kao zajednica tri konstitutivna naroda i dva entiteta, umjesto nekadašnje SR BiH, koja je bila jedan od generatora tragičnog ratnog sukoba. Umjesto da ove vrijednosti afirmišemo, mi smo prinuđeni da se svih proteklih godina bavimo nelegalnom praksom OHR i visokih predstavnika - istakao je Kalinić.\nOn je konstatovao da su visoki predstavnici uzrok i posljedica svih postdejtonskih nevolja - ugrožavanja institucija i elementarnih građanskih prava u BiH, a tome se posljednjih godina pridružio i sporni Ustavni sud donoseći niz politički instrumentalizovanih odluka.\n- Stoga, sasvim je jasno da uzročnici krize u BiH nisu ni Milorad Dodik ni Dragan Čović - rekao je Kalinić, dodavši da se prije dva dana prvi put desilo da se na najvišem svjetskom diplomatskom forumu, u Savjetu bezjednosti UN, razotkrije stvarna uloga i politička pozadina višegodišnje prakse OHR-a i Ustavnog suda BiH.\n- Nije nas ni iznenadila, a ponajmanje uplašila reakcija na Dodikov nastup već davno pretplaćenih međunarodnih zaštitnika OHR-a. Tome su se zdušno pridružili domaći SDS dušebrižnici, ali i već dobro poznati `zlatni ljiljan` Željko Komšić, lamentirajući nad, kako kaže, `nedostatkom diplomatskog takta` i `državničkog stila`. Ali, Dodikov nastup, za takve bolno direktan jer je saopštena ružna istina, imao je efekta baš zato što je bio rukovođen onom narodnom `ljuta trava na ljutu ranu`. U tome je, koliko god zvučalo paradoksalno, bio više državnički a manje politikantski - ocijenio je Kalinić.\nOn je upitao kako Komšić može da ima bilo kakav moralni kredibilitet da kritikuje kada svi znaju da ga zvanična Hrvatska proglašava personom non grata, što je već odavno u hrvatskim kantonima u BiH.\n- A kakve su tek moralne vertikale pojedini zvaničnici sadašnjeg SDS-a koji, takođe, ostrašćeno kritikuju Milorada Dodika zbog njegovog nastupa pred Savjetom bezbjednosti UN kada se zna kakve je sve inkvizicije OHR sproveo nad njihovim istaknutim liderima i kako je na sve načine devastirao njihovo istorijsko djelo - Republiku Srpsku - podsjetio je Kalinić.\nOn je ukazao da je bio krajnji čas da se kaže dosta OHR-u nakon ko zna kojeg po redu pristrasnog izvještaja i namjernog ignorisanja realnosti u kojoj je BiH.\n- Zahvaljujući obraćanju Miloradu Dodika, u Savjetu bezbjednosti prvi put se konačno jasno čulo da su i Srbi, ali ništa manje i Hrvati nezadovoljni odnosima unutar BiH i da su glavni krivci OHR i Ustavni sud BiH jer u kontinuitetu uzurpiraju Ustav BiH. Zajednička deklaracija političkih autoriteta Srba i Hrvata, koja je najavljena, vjerujem da će o tome više govoriti - rekao je Kalinić.\nPrema njegovim riječima, adekvatnog odgovora Incku neće biti bez narodnog odgovora, a to, između ostalog, može omogućiti i peticija u kojoj će se zahtijevati odlazak OHR-a i Incka, kao i stranaca iz Ustavnog suda BiH.\n- Pri tome, nevažno je da li će peticiju, koja bi sa desetinama hiljada potpisa bila svojevrsni plebiscit, organizovati neka nevladina organizacija ili Narodna skupština Srpske. Tako bi se najbolje vidjelo ko je glavni remetilački faktor u BiH, ko izaziva njenu nestabilnost i gubitak perspektive. Može se očekivati da će se u cijeloj ovoj kampanji, koja se ne slučajno odvija pred predstojeću sjednicu Savjeta za sprovođenje mira, a koji je, takođe, uspostavljen mimo Ustava, oglasiti i Srbija i Hrvatska koje su potpisnici i granati Dejtonskog mirovnog sporazuma decembra 1995. godine u Parizu - rekao je Kalinić.\nOn je pojasnio da nije potrebno da ove države bilo koga personalno štite, ali bi povodom 25 godina od potpisivanja Dejtonskog sporazuma bila sasvim dovoljno da traže zaštitu onoga što je njegova izvorna suština.


L Hotel Mexicali, hotel Мексико. Ograničeno trajanje ponude!\nL Hotel - Opis\nza grad Mexicali je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..Na 32 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Km 15 aeropuerto Mexicali, a pozicija mu je istok za grad Mexicali. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.\nL Hotel tip(ovi):\nL Hotel sadržaji i usluge\nU hotelu Hacienda del Indio pronaći ćete sve usluge, a posebno: Poslovni centar, Besplatan parking. Kategorija mu je jedna zvezdica, a stil Biznis-hotel.Na 7 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj 16 km -


Rubber Road Tubbz Borderlands 3 Moxxi cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nEPonuda > Sve za decu i bebe > Dečiji junaci igračke > Rubber Road Dečiji junaci igračke\nRubber Road Tubbz Borderlands 3 Moxxi cene\nTrenutno nemamo slike za Rubber Road Tubbz Borderlands 3 Moxxi\nUbisoft figura Mario Rabbids Kingdom Battle Luigi 8cm\nUbisoft figura Mario Rabbids Kingdom Battle Peach 8cm\nUbisoft figura Mario Rabbids Kingdom Battle Mario 8cm\nWillow Tree figura Ox And Goat Set\nJakks Pacific figura World of Warcraft BlackHand 15cm\nNeca figura Heroes of the Storm AF 18 cm S1 Nova Dominion Ghost\nSantoro Gorjuss figura I''''m Falling for You\nUbisoft figura Mario Rabbids Kingdom Battle Yoshi 8cm\nUbisoft figura South Park The Fractured But Whole PVC Figure Professor Chaos (Butters) 8 cm\nJakks Pacific figura World of Warcraft Durotan 15cm\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Rubber Road Tubbz Borderlands 3 Moxxi po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Rubber Road Tubbz Borderlands 3 Moxxi na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Dečiji junaci igračke cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Rubber Road Dečiji junaci igračke, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Rubber Road Tubbz Borderlands 3 Moxxi sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Rubber Road Tubbz Borderlands 3 Moxxi. Pre kupovine, podatke za Rubber Road Tubbz Borderlands 3 Moxxi proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nRubber Road Borderlands 3 Lilith FigurineRubber Road Borderlands 3 Full Size Rabbit Plush figuraRubber Road Borderlands 3 Tina Figurine figuraRubber Road Tubbz Borderlands 3 TinaRubber Road Tubbz Borderlands 3 PsychoRubber Road Tubbz Borderlands 3 MoxxiRubber Road Tubbz Borderlands 3 Lilith\nNajpopularniji - Dečiji junaci igračke\nWillow Tree figura Nativity\nFunko POP! Rocks - Marilyn Manson figura\nFunko figura Fortnite POP! Vinyl - Peely\nJim Shore figura Doc Hanging Ornament Figure\nFunko Marvel Avengers: Endgame POP! Vinyl War-Machine\nFunko NBX Super Deluxe Vinyl Figure - Jack Skellington\nFunko figura POP! Star Wars Mandalorian - The Mandalorian