Datum: 02 Lipanj 2014\nZavršeni izbori za Europski parlament prošli su prema očekivanjima i prognozama. Većinski pobjednici su dvije ključne grupacije (EPP i S&D), koje će uz podršku europskih liberala (ALDE) i zelenih (Greens) imati komodnu većinu sa više od 400 zastupnika. Prema ranijem dogovoru između EPP-a i S&D-a, grupa sa većim brojem zastupnika nominirati će kandidata za predsjednika Europske komisije. Iza površine već viđenoga, očekivanoga i predvidljivoga, pojavljuju se sljedeće teme, procesi i akteri koji protekle izbore čine posebnima ...\nEU izbori: Korak napred ili u prazno\nOvim važnim dokumentom su proširene nadležnosti Europskog parlamenta (EP). U konceptu suodlučivanja, EP sada postaje (bar mlađi) partner EK-a u oko 40 sektora, uključujući poljoprivredu, energiju i imigraciju. Da EP polako postaje epicentar EU-a demonstrira i 20 tisuća akreditiranih lobista.\nVeoma značajna promjena tiče se i izbora predsjednika EK-a. Sada se rezultati europskih izbora moraju uzeti u obzir za nominiranje i izbor kandidata.\nDruga važna promena su tzv. Spitzenkandidaten. Prvi put partijske obitelji, tj. krovne organizacije kao EPP i S&D, nominiraju svoje kandidate za predsjednika EK-a i oni su bili specifični stožer paneuropske kampanje. Javne debate Spitzenkandidata prenošene su u svim članicama i prevođene na 16 jezika.\nIzborna kampanja bila je u sjeni nekih važnih tema i problema. Mada su partije prilagođavale kampanju lokalnim prilikama i rivalima, ipak su neke meta-teme bile veoma prisutne.\nKriza i oporavak ekonomije\nNije iznenađenje da je ova tema dominirala, ali unutar zemalja članica, dok se žestoka kritika upućivala EU-u zbog odsustva uspješnog programa kroćenja krize.\nAko uporedimo EU-izbore 2009. sa ovima, vidimo drugačiji kontekst: u onima 2009. postojalo je jedinstvo u suočavanju sa krizom i užurbana aktivnost u tom smjeru, a na ovima su dominirale dužnička kriza, stagnacija, kao i tenzije i sukobi unutar eurozone.\nOkviri neslaganja su mjere štednje ili rast, za i protiv euroobveznica, bankarska unija..\nFrancuska kao problem\nDubina ekonomske krize i rastuća nezaposlenost već poodavno urušavaju vlade predsednika Hollanda, a time i Francuske kao višedesetljetne lokomotive izgradnje i upravljanja EU-om.\nUrušavanje njenog političkog centra (socijalisti i UMP) dovelo je do napetosti, pasivnosti i opasnog rasta radikalne desnice.\nŠta sa Velikom Britanijom?\nStabilizacija i mogući rast ekonomije od 2,4 odsto donjeli su izvjesno samopouzdanje vladajućoj Konzervativnoj stranci. Ali izuzetni rezultati na europskim i lokalnim izborima UKIP-a (Partija za nezavisnost Velike Britanije) te približavanje referenduma za nezavisnost Škotske ojačavaju grupacije koje su ili za napuštanje EU-a ili vraćanje na ekonomsko-trgovinski savez.\nUnutar Konzervativne partije, značajan deo partijske oligarhije pritišće premijera Cameroona da se održi referendum o mogućem napuštanju EU-a; sada mnogo toga zavisi od UKIP-a.\nRast euroskepticizma i ekstremne desnice\nNepoverenje u EU pojačalo se s trajanjem ekonomske krize, a posebno s rastom i uticajem ekstremne desnice. Nacionalizam, antielitizam, ksenofobija i protivljenje ljevici se agresivno nude u formi ulagivanja tihoj većini, kojoj im se ukazuje uglavnom na krivce za određene probleme, a ne na njihovo rješavanje.\nTako radikalna desnica već godinama osvaja više od deset posto glasova na izborima i sudjeluje u vladama više od deset članica.\nVeć više godina zamiru entuzijazam i programi na ovom planu. Drastične promjene i opasnosti u vezi sa Ukrajinom otvaraju ovu temu, a za sada se na površini mogu vidjeti dva proturječna procesa.\nPrvo, ukrajinska kriza deluje integrirajuće na javno mnjenje i elitu u EU-u. Drugo, radikalna desnica u Putinu vidi uzor za svoje ideje i programe. Pored svega toga, ekonomski interesi i odnosi sa Rusijom čine Njemačku ambivalentnom. Treba dodati i indiferentnost Mađarske, Slovačke, Slovenije i Češke oko Ukrajine i ostaloga istočnog susedstva.\nTransatlantsko partnerstvo SAD i EU\nSa rastom Kine i zemalja BRICa pojavila se inicijativa za dubljim trgovinskim i institucionalnim povezivanjem SAD-a i EU-a. Ukrajinska kriza, snabdjevanje naftom i plinom sada daju impuls tom projektu.\nEU je ambivalentna, u strahu da će biti samo junior-partner u savezništvu, a u krugovima radikalne ljevice i desnice pojavljuju se snažni i organizirani otpori. Ukratko, svijet se zaista promjenio i u zraku lebdi da Europa više nije centar svijeta.\nRast drugih traži jačanje europskih financijskih i političkih institucija, kao i zajedničku vanjsku politiku, ali i politiku obrane te stvaranje zajedničkoga europskoga kulturnog prostora.\nAli očito je da se ovaj milenijski projekt na načelima interesa i sporazuma suočava sa žilavim tradicijama nacionalnih država, kulturnim baštinama i inercijom.\nEP u institucionalnom, političkom i kulturnom kontekstu\nEP polako jača svoju institucionalnu poziciju. Izbor predsednika EK-a, Spitzenkandidaten, televizijske debate i vidljiva prisutnost socijalnih medija pojačali su interes glasača, naročito u posljednjoj nedjelji kampanje.\nI, posebno, jedna inovacija Zelenih: oni su organizirali elektronske paneuvropske primarne izbore za svoju izbornu listu. Za ovaj prvi transnacionalni prostor, ne samo u Europi nego i u svijetu, ovo može biti epohalni korak.\nDirektni izbori za EP započinju 1979. Između 1978. i 1994. prosječna izlaznost bila je oko 60 posto, 2009. pala je na 43 posto, šta se ponovilo i ove godine; pojavila se visoka apstinencija od gotovo skoro 60 posto, kao i snažni porast protestnog glasanja za radikalnu desnicu.\nJoš nisu napravljene analize o učešću mladih, ali su istraživači već najavili apatiju i odbijanje učešća (plitka generacija ili generacija Y).\nDodatno je razočaravajuća izlaznost u novim članicama EU-a sa istoka Europe: Slovačka je negativni junak ovih izbora sa samo 13 posto, a prate je Hrvatska, Slovenija, Češka i Poljska sa manje od 25 posto izlaznosti.\nOvo je rastući problem. Prema Eurobarometru, 60 posto građana 2014. ne vjeruje u EU, gotovo dvostruko više nego 2007. Samo 30 posto pozitivno vidi EU, u usporedbi sa 70 posto prije dvadeset godina. Ispitivanja javnog mnjenja ukazuje da tri petine građana nikada nisu čule za Spitzenkandidaten.\nTo sada postavlja bar dva ozbiljna problema. Prvi je smisao izbora u odsustvu europskog demosa, dakle europskog javnog mnjenja. I drugi, jesu li briselske institucije okrenute isključivo same sebi. A i kako drukčije s obzirom na sam dizajn EU-a?\nTo postaje općte mjsto, a kao razlozi se navode:\n1. kompleksna regulativa, difuzna moć odlučivanja, ali i to da zapravo odlučuju nacionalne vlade, posebno Njemačka;\n2. kriza zaduženosti ima globalne uzroke, ali je terapija na nivou država, sa opet posebnom ulogom Njemačke;\n3. nema demosa, tj. nedostaje politički i kulturološki identitet EU-a. Poznati istraživač Cas Mudde ukazuje i na jedan temeljni paradoks: euroskeptički konsenzus postoji na nivou masa, dok će eurofilski konsenzus nastaviti da dominira među elitom.\nKoga zastupaju poslanici EP-a?\nNormativno, treba da zastupaju interese Europske unije. Da li predstavljaju svoju krovnu partiju (EPP, S&D)? Te su, međutim, prilično vještačke, fluidne, pa nastaju nove ili se menjaju stare. Tako je britanska Konzervativna partija napustila narodnjake (EPP) i formirala Europske konzervativce i reformiste (ECR). To će se, izgleda, dešavati i u grupi krajnje desnice u novom sazivu EP-a. Kako se te partije jako razlikuju ili odnosi njihovih lidera nisu kooperativni, nije sigurno stvaranje snažnog bloka. Pored navedenih, prepreka su im i pravila EP-a: da bi se formirala nova poslanička grupa, potrebno je najmanje 25 poslanika, ali da dolaze iz najmanje sedam zemalja-članica.\nJedan sistemsko-institucionalni problem\nRadi se o kompetencijama EU-a i država-članica kada je reč o državi blagostanja. Temelj programa socijalne democratije (S&D) je redistribucija. Ali programi države blagostanja su na nivou država-članica. Uloga EU-a je blaga koordinacija i međusobna razmjena, a sama EU je uglavnom neoliberalni projekt.\nAko bi se, međutim, desilo da bi porezna politika i država blagostanja, tj. redistribucija bili na nivou EU-a, to bi podrazumjevalo transfere među zemljama (sjever/jug), a to je već sasvim malo vjerojatno.\nKršćanski demokrati i socijaldemokrati, kičma EP-a i EU\nNarodnjaci i europska socijalna demokradija su stvorili posljeratni konsenzus koji je počivao na ekonomskoj jednakosti, državi blagostanja i multikulturalizmu. Iz njega su proizašli europski socijalni model, ali i Europska unija i način upravljanja Unijom.\nNakon urušavanja socijalizma, nestalo je i svakoga kolektivnog idealizma. To je dovelo i do urušavanja političkog centra, koji su oličavali, održavali i usmjeravali narodnjaci i socijaldemokrati. To je, na drugoj strani, dovelo do rasta radikalizma lijevo i, posebno, desno, kao i do pojave mnoštva socijalnih pokreta sa specifičnim i atraktivnim agendama.\nUkratko, podriva se povjerenje u vodeće partije, ali i u predstavničku demokraciju. Neuspjesi narodnjačko-socijaldemokratske osovine da se odupre poplavi neoliberalizma doveli su do viđenja EU-a kao neoliberalnog projekta. I drugo, neuspjesi u suočavanju sa ekonomskom krizom podrili su povjerenje u njihove ideje, kapacitete i važnost.\nIpak, i sada su im europski birači dali većinu, uprkos moralnom, intelektualnom i političkom neuspjehu da prevladaju krizu i preusmjere EU.\nNedavno se potvrdilo da te dve grupe zaista upravljaju Unijom: istraživači su demonstrirali da su samo u prošlom mandatu (2009. – 2014.) EPP i S&D glasali zajedno u 90 odsto zakonskih ili drugih inicijativa.\nUmjesto da izraze svoje nezadovoljstvo ključnim akterima, žrtva na izborima je EU.\nRadikalna i euroskeptična ljevica nije zainteresirala glasače i prošla je nezapaženo, sa izuzetkom Sirize koja je pobedila u Grčkoj. Ali je zato euroskeptična radikalna desnica pobjednik ovih izbora i u EP-u će možda imati 130 poslanika.\nPravi politički zemljotres izazvali su Nacionalni front u Francuskoj (25 odsto), UKIP u Velikoj Britaniji (27,5 odsto) te radikalna desnica u Danskoj, Austriji i Mađarskoj. Oni neće biti većina, ali njihova kolektivna snaga vidjeti će se u funkcioniranju EP-a, a pogotovo oko inicijative za europskim jedinstvom ili više Europe. Već pregovaraju da stvore novu zajedničku parlamentarnu grupu euroskeptika i eurofoba, a njihov cilj je jednostavan: blokiranje EU-mašine i njeno uništenje. Njihova brojnost, retorika i energija tjetati će stranke centra na veliku koaliciju. A to je još jedan razlog da EPP/S&D osovina ne preduzima ništa radikalno i temeljno.\nDa bi zakoni i programi bili doneseni, desnica će pritiskati i svoje zemlje ka euroskeptičnim opcijama. Srećom, europska desnica je veoma razjedinjena ideološki, programski ili zbog animoziteta svojih lidera. Tako se radikalna desnica dijeli na meke euroskeptike ili ECR (britanska Konzervativna partija) i tvrde euroskeptike ili EFD (UKIP, Severna liga), kao i novu grupaciju Savez za slobodu (Nacionalni front, Wildersova Partija slobode).\nIpak, najbrojnija je grupa tzv. nesvrstanih, tj. novih u EP-u, ali i više starih. Kako je sve fluidno, neizvejsno je kome će se prikloniti Alternativa za Njemačku ili italijanski pokret Pet zvezdica.\nPobjeda EPP/S&D implicira da se njihova politika neće razlikovati od dosadašnje\nTime se paranoja dugova i drastične štednje produljuje, ali ostaju svi ključni problemi u EU-u i okruženju. Otvorena pitanja – dublja EU-integracija, dve brzine, proširenje ili jača uloga EP-a – odlažu se.\nNjihovo nerješavanje daje nove povode radikalnoj desnici i ljevici u konceptu buka i bijes, dakle u ukazivanju na krivce, a ne na rešavanje problema. Otuda i naša nedoumica u naslovu.\nRaspodjela zastupničkih mesta u EP-u\nEPP (Europska narodna partija – demokršćani) 213\nALDE (Liberali i demokrati za Europu) 64\nGreens/EFA (Zeleni/Europski slobodni savez) 52\nECR (Europski konzervativci i reformisti) 46\nGUE/NGL (Europska ujedinjena ljevica/Nordijska zelena ljevica) 42\nNI (Nezavisni zastupnici) 41\nEFD (Europa slobode i demokracije) 38\nOstali (novi zastupnicikoji ne pripadaju nijednoj grupi iz saziva 2009-2014) 64.


Foto arhiva - Zoran Batrović – Crno-bela Nostalgija\nFoto arhiva – Zoran Batrović\nZoran Batrović, rođen 1958. godine, u Partizan je došao u januaru 1988, kao već afirmisan prvoligaški igrač, u naponu karijere. Pre toga, ime je stekao u Budućnosti iz Podgorice i Prištini, a u oba kluba se istakao kao vrsni strelac. Za Partizan je igrao godinu i po dana, i sa Partizanom je osvojio Kup Jugoslavije i bio i strelac u finalnoj utakmici protiv Veleža koju su „crno-beli“ pobedili rezultatom 6-1. Vrsni tehničar, u Partizanu je zajedno sa Vladislavom Đukićem predstavljao ubojit tandem, kao i pre toga u Prištini. Posle Partizana, igrao je za Deportivo La Coruna, banjalučki Borac i budvanski Mogren.\nStatistika Zorana Batrovića, preuzeta sa sajta www.partizan.rs:\nTagovano Batrović, foto arhiva A - F\nFoto arhiva – Miodrag Bajović\nFoto arhiva – Miladin Bečanović


Nepal - vizni režim - KoZnaZna - Vizni režim, putovanja\nDa li je potrebna viza državljanima Nepala za ulaz u Srbiju:\nDa li je potrebna viza državljanima Srbije za ulaz u Nepal:\nkada putujete u Nepal:\nDržavljani Republike Srbije koji putuju u Nepal odgovarajuću vizu mogu dobiti na međunarodnom aerodromu u Katmanduu, odnosno graničnim prelazima Nepala, uz prilaganje važećeg pasoša i fotografije (dimenzije kao za pasoš) sa svetlom pozadinom.\nO uslovima izdavanja viza, kategorijama viza, periodima na koji se izdaju i dodatnoj dokumentaciji koju je uz zahtev za izdavanje vize potrebno priložiti, informacije su dostupne na internet prezentaciji imigracionog odeljenja Nepala.\nZahtev za izdavanje vize potrebno je podneti putem interneta pre putovanja – online formular je dostupan na napred navedenom linku.\nU cilju kontrole ilegalnih radnji u vezi sa trekingom, od 01. aprila 2010. godine je uvedena obaveza popunjavanja Trekkers’ Information Management Systems (TIMS) kartice, koja je dostupna u predstavništvima Nepalskog turističkog odbora (Nepal Tourism Board – NBD).\nCena dozvole za organizovani treking po jednoj osobi i po jednoj ruti iznosi 10 USD, odnosno za individualni treking 20 USD.\nDozvole za planinarenje izdaju se od strane planinarskog udruženja pod okriljem nepalskog Ministarstva kulture, turizma i civilne avijacije. Dodatne informacije dostupne su na ovom sajtu.\nNepal ima tipičnu monsunsku klimu. Suvi period je od oktobra do maja, dok je vlažni (monsunski) period od juna do septembra. Intervali između ova dva glavna perioda – od septembra do novembra i od marta do maja – smatraju se najpogodnijim za boravak u Nepalu.\nnepal, vize, vizni režim


VIDEO Baka koju je od gumenog flamingosa spasio čuvar plaže ima 45 miliona pregleda | Bportal\nVIDEO Baka koju je od gumenog flamingosa spasio čuvar plaže ima 45 miliona pregleda\nAmanda Tindle je sa prijateljicama ljetovala na Ibizzi, a sa njima je pošla i njena mama koja je neplanirano priredila show na plaži kada je sa pink flamingosom ušla u more.\nSnimak bake koja pokušava da se izbavi “iz zagrljaja” omiljene gumene igračke ovog ljeta se uveliko dijeli po društvenim mrežama.\nVideo je podijeljen preko pola miliona puta, ima 85 hiljada lajkova.\nPogledajte video u prilogu koji će vas sigurno nasmijati do suza.\nSljedeći članak: Antirasističi tweet Baracka Obame oborio rekord skupivši više od tri miliona lajkova za tri dana\nPrethodni članak: FOTO U Janji otpočeo otkup prvih tona krompira u tvornici hrane “Semberka”\nVIDEO Očajni premijer: Pogledajte kako osiguranje namješta b…\nBaba Anujka: Mračna priča o jedinoj ženi serijskoj ubici na …\nSrbija: Unuk nožem na ulici iskasapio babu


11.09.2001. - u povodu poslanickog pitanja postavljenog Visokom predstavniku Volfgangu Petricu - BOSS - Bosanska stranka\nYou are here: Home / Press 2001. / 11.09.2001. – u povodu poslanickog pitanja postavljenog Visokom predstavniku...\n11.09.2001. – u povodu poslanickog pitanja postavljenog Visokom predstavniku Volfgangu Petricu\nu povodu poslaničkog pitanja postavljenog Visokom predstavniku Volfgangu Petriču\nPredsjednik Bosanske stranke i federalni poslanik Mirnes Ajanović je na 7. redovnoj sjednici Parlamenta Federacije, putem poslaničkog pitanja ponovo zatražio odgovor od Visokog predstavnika Volfganga Petriča – da li će u skladu sa preuzetim obavezama iz Dejtonskog sporazuma i OHR-ovom antikorupcionom strategijom – konačno početi raditi u interesu bh. građana u borbi protiv kriminala i korupcije i aktuelne vlasti.\nFederalni poslanik Mirnes Ajanović je upozorio Volfganga Petriča da zloupotrebljavajući moć funkcije Visokog predstavnika za BiH, izbjegava poštivati obaveze iz Odluka Vijeća za implementaciju mira, Dejtonskog sporazuma, Ustava i zakonodavnih institucija BiH. Ajanović je istakao, da je takvo ponašanje rezultiralo negativnim reakcijama medija, u kojima je očito da Volfgang Petrič više nije miljenik bh. javnosti, a kulminaciju negativnog osvrta na loš rad ilustruje i novinski tekst pod nazivom «PETRIČ MORA PASTI».\nFederalni poslanik Mirnes Ajanović je ponovo insistirao, da Volfgang Petrič poduzme potrebne mjere kako bi kao najviša zakonodavna i izvršna instanca, popravio loše stanje u BiH, za šta je direktno, obzirom na apsolutnu moć koju je sam nametnuo – i najodgovorniji što su građani prinuđeni da pravo na život brane i štrajkom glađu.\nTakođe, Ajanović insistira na odgovoru, da li će Visoki predstavnik nakon višemjesečnog pisanja bh. medija – pokrenuti istragu o korupciji unutar međunarodne zajednice, o trgovini ženama u koju su uključeni i međunarodni zvaničnici, o zlostavljanju bh. žena zaposlenih u organizacijama međunarodne zajednice, o kriminalu i korupciji člana Predsjedništva SDP-a Selima Bešlagića i drugih funkcionera aktuelne vlasti, te da li može demantovati da sarađuje sa Republikom Srpskom i SRJ u namjeri podijele BiH.\n11. IX 2001.\nhttp://arhiva.boss.ba/wp-content/uploads/2020/05/Logo.jpg 0 0 admin http://arhiva.boss.ba/wp-content/uploads/2020/05/Logo.jpg admin2011-08-23 13:43:282011-08-23 13:43:2811.09.2001. - u povodu poslanickog pitanja postavljenog Visokom predstavniku Volfgangu Petricu\n22. novembar 2001. 24. novembar 2001.


Naši ljudi vole da vole Andrića, postavio je stvari na pravo mesto i kultura tako ostaje na budućnosti a ne na bogatstvu, rekao je Vladimir Pištalo u Budvi na promociji svoje knjige Sunce ovog dana pismo Andriću uz učešće moderatora Nenada Šaponje. ”Andrić je neshvaćen a ja sam oduvek želeo da napišem ovakvu knjgu i volim kad se pisac meša sa svojim junacima. Na dnu života najbolje se vidi život. I mali filmovima Federika Felinija likvidaciji na marginama društva uvek čuvaju i sačuvaju svoje dostojanstvo.”\nNajnovija Pištalova knjiga za godinu dana imala je tri izdanja, preko pedeset promocija širom sveta. Knjga lampa koja nas može ugrejati i nije bilo lako Andriću da razbije predrasude iz prošlosti vezane za odnose među različitim verskim mišljenjima ali srce njegovo nisu videli i nisu imali oči za Andrićevo srce. Ivo je pisac emancipacije i radosti i verovao je u vrednost čoveka koja se meri sposobnošću da se raduje čovek. Verovao je uverenost igre i imaginaciju, hteo da bude savetodavac drugome i u tome u skoro redovno uspevao.\nPištalo živi u Americi gde predaje svetsku i američku istoriju na univerzitetu u Vusteru u Masačusetsu.


KAD REŽIM UBIJA, POLICIJA I TUŽILAŠTVO NIKAD NE OTKRIVAJU IZVRŠIOCE I NALOGODAVCE – PRAVDA – ISTINA\nKAD REŽIM UBIJA, POLICIJA I TUŽILAŠTVO NIKAD NE OTKRIVAJU IZVRŠIOCE I NALOGODAVCE\nOrgani gonjenja još sklapaju detalje iz istrage koji bi automafijaše povezali sa ovim zločinom…\nNavršilo se pet mjeseci od brutalnog ubistva pripadnika sarajevskog kantonalnog MUP-a Adisa Šehovića i Davora Vujinovića a da istražni organi nisu imenovali njihove ubice. Iako se u vezu sa izvršenjem dvostrukog ubistva mogu dovesti tri osobe, još se sve zasniva na sumnji, a ne na materijalnim dokazima.\nKao što smo pisali, u pritvoru se, zbog umiješanosti u ovaj zločin, trenutno nalaze Srećko Trifković, Slaven Dakić i Miloš Obradov. Nedjeljko Lizdek, koji se u pritvoru nalazi po drugom osnovu, jedan je od onih koji se dovodi u direktnu vezu sa ubistvom policajaca.\nAida Topalović, jedna od postupajućih kantonalnih tužiteljica u ovom predmetu, na sva naša pitanja odgovorila je da bi sve što bi rekla ili potvrdila moglo ugroziti istragu, te da bi istrazi najviše odgovaralo da se ništa o ovome ne objavljuje.\nIz sarajevskog MUP-a istakli su da, osim onog što su već objavili mediji, nema novih detalja u ovom predmetu i da su dostavili Tužilaštvu sve što su postupajući tužioci od njih tražili. Slično se moglo čuti i u SIPA, gdje nam je rečeno da nije rađeno ništa od hapšenja osumnjičenih na Palama.\nVještačenja DNK tragova iz vozila golf VI, nađenog na mjestu zločina na Alipašinom Polju, završena su davno i dostavljena Tužilaštvu. Međutim, nije poznato da li su gotova vještačenja barutnih čestica na osnovu kojih bi se Lizdek mogao dovesti u vezu sa izvršenjem dvostrukog ubistva, ko je na mjestu zločina koristio mobitel sa američkim brojem, da li su završena vještačenja mobitela osumnjičenih, da li su provjereni njihovi alibiji…\nPodsjetimo, mediji su o ovom slučaju objavili mnogo toga. Sam događaj desio se u zoru 26. oktobra 2018. u C fazi Alipašinog Polja. Dok su policajci u službenom vozilu prolazili pored golfa VI otvorene haube, na njih je ispaljen rafal iz automatskog oružja. Šehović je preminuo na mjestu zločina (Zavod za hitnu medicinsku pomoć konstatovao je smrt Adisa Šehovića u 4.34 sati), a Vujinović je umro nešto kasnije u bolnici.\nPolicija se brzo našla na mjestu događaja, ali počinioci su netragom nestali. Spominjalo se da je na mjestu zločina viđen terenac rexton sa blinkerima, seat leon, crni golf V. Na kraju, mediji su sve manje spominjali rexton i golf, a ostalo je da su ubice došle u seat leonu. Potom je uslijedila serija hapšenja osoba koje se mogu dovesti u vezu sa krađama vozila, jer je istragom konstatovano da su policajce ubili članovi automafije. U početku je Njegoslav Milinković imenovan kao glavni osumnjičeni, te je ubrzo uhapšen i još brže pušten, jer je imao alibi.\nMeđu uhapšenim našli su se Miloš Obradov, Stefan Samardžija i Srđan Sokolović, no i oni su potom pušteni na slobodu. Nedugo zatim, Obradov je ponovo uhapšen, jer se istragom došlo do podataka da je uoči ubistava ukrao seat leon. Njegov branilac Bojan Veselinović tvrdio je da su se Obradov i Samardžija kritične večeri u 3.30 sati tukli s drugom ekipom u kafiću Mistik na Palama, vlasništvo Slobodana Đurića, te da je policija napravila zapisnik o tome. Obradov je navodno potom otišao kući i snimljen je nadzornom kamerom pumpe Špric petrol. Potom je, iste noći, Obradov razgovarao sa svojom djevojkom, ali i sa vlasnikom Mistika, tvrdio je Veselinović, dodajući da se lokacija njegovog štićenika te noći mogla odrediti na osnovu analize njegovog mobitela.\nSa komemorativne sjednice povodom tragične smrti Šehovića i Vujinovića\nPotom je procurila priča da je Srećko Trifković 25. oktobra 2018. organizovao krađu golfa VI na Alipašinom Polju i da su to trebali odraditi njegovi momci. Navodno je to vozilo Srećko trebao dostaviti Boži Vukoji, da bi ga ovaj zatim rastavio. Međutim, navodno je Trifković Vukoji rekao da neće dovesti golf, jer su “klinci u Sarajevu napravili sranje”.\nOnda je u priči o ubistvu policajaca u medijima spomenuto ime Nedjeljka Lizdeka, za kojeg su izvori iz policije za Oslobođenje ranije tvrdili da je direktni izvršilac, ali da to treba potvrditi forenzičkim vještačenjima. Lizdek je, naime, uhapšen nakon što je 23. oktobra 2018. sa Nebojšom Marinkovićem, Đorđem Cicovićem i Milošem Pavlovićem, ispred hotela Pino Nature na Trebeviću, od B. A. iz Sarajeva oteo golf V.\nMeđu posljednjim informacijama o ovom događaju pojavila se ona da su njemačke bezbjednosne službe u kritično vrijeme na mjestu zločina identifikovale poziv sa američkog broja mobitela. Taj broj se potom ugasio i ponovo nakratko aktivirao u Bijeljini.\nNedžad Korajlić, dekan Fakulteta za kriminalistiku, kriminologiju i sigurnosne studije, ističe da su do sada morala biti završena vještačenja bioloških i hemijskih tragova.\n“Da li je bilo još nekih složenijih vještačenja, nisam upoznat. Takva krivična djela zahtijevaju da se djeluje promptno, pa i ako je potrebno da se plati vještačenje i van zemlje kako bi se došlo do rezultata”, kaže Korajlić.\nDodaje da istrage ubistava mogu da traju godinama i da se na kraju nađe počinilac.\n“Međutim, najefikasnije je kad se to uradi u prvih desetak dana nakon zločina. Protok vremena jako loše utiče na istragu. Vrlo moguće je stvaranje špekulacija zbog nedostatka informacija o predmetu, a informacije se ne mogu dati zbog ozbiljnosti istrage. Što više protiče vremena, to će biti teže istražnim organima. Ako se istraga ne završi brzo, postoji mogućnost da izvršioci unište tragove, da kontaktiraju međusobno, utiču na svjedoke i pripreme odbranu kad ih uhvate”, veli Korajlić.\nDugotrajna istraga ovakvih predmeta negativno utiče i na svijest građana o stanju sigurnosti u državi, smatra naš sagovornik.\n“Ovakve predmete građani posmatraju sa posebnom pažnjom, jer policija je organ koji rješava ubistva. Šalje se negativna poruka kad se vidi da se ubistva policajaca ne mogu da riješe. Bitno je da se pošalje poruka da organi istrage nešto rade, da ne staju, što će umanjiti osjećaj nesigurnosti građana”, napominje dekan.\nKako prolazi vrijeme, članovi porodica nastradalih policajaca sve rjeđe se pojavljuju u medijima. Razlozi su jasni. Prvo što im organi gonjenja vjerovatno ne daju nikakve informacije o toku istrage, a drugo što su nakon gubitka bližnjih rane u duši još duboke i bolne.\nDavorova supruga Alisa Vujinović je kratko istakla da nema šta reći povodom ovog zločina niti ima bilo kakvih dodatnih informacija osim onih koje su se već pojavile u medijima. Adisov brat Alen Šehović kratko je porukom odgovorio da ne može pričati o ovoj temi, zamolivši medije za razumijevanje.\nI dalje mi prijete, ali to je zaludan posao


Mnogi nisu ostali ravnodušni na slike razaranja gradova usljed katastrofalnih poplava širom Srpske, na slike opustošenih domova, prihvatnih centara, uginule stoke...\nKako se počela prikupljati pomoć za ugroženo stanovništvo tako se počela pokazivati i humanost ljudi.\nMnogobrojne akcije viđene su i još traju. Od djece u vrtićima, do penzionera, svi su spremni da izdvoje ponešto kako bi pomogli poplavljenima.\nPomaže kako ko može, neko manje, neko više, ali svi sa istom namjerom, da ugroženi bar djelimično povrate toplinu prethodnog doma.\nMeđutim, zajedno sa akcijama prikupljanja pomoći automatski su svi počeli da razmišljaju o mogućoj zloupotrebi, o tome da li će pomoć zaista stići do ugroženih porodica, starih lica, djece... Do onih kojima je najpotrebnija.\nZbog bojazni od zloupotreba usljed gomile informacija (od kojih su većina, srećom, bile lažne) mnogi su se odlučili da direktno uručuju pomoć, bez posrednika, jer je tako "najbolje". Istina i prilikom toga može se desiti da neko dobije "manje", a neko "više", ali humanisti su to pravdali potvrdom da je pomoć tako sigurno dodijeljena.\nIpak, i pored gomile dezinformacija u vezi za zloupotrebama i krađama pomoći, sigurno je da zloupotreba ima, da ima krađe, da ima neravnomjerne raspodjele... To su i nadležni potvrdili. Za sve to ima i prebacivanja odgovornosti i toga će biti još.\nJer u svakom žitu ima kukolja koji ga truje i oduzima ono najbolje. Jer ima i onih koji su spremni da iskoriste tuđu nesreću. Potvrdu za to dobili smo, na veliku sramotu, i pljačkom Katoličke crkve u Doboju u kojoj je bila smještena humanitarna pomoć. Lopovi su odnijeli pakete sa hranom i higijenskim sredstvima. Svako sa imalo savjesti zapitaće se kako to neko može da ukrade od onih za koje ta pomoć život znači?\nSvaku zloupotrebu i krađu pa i pokušaj zloupotrebe i krađe svakako treba najstrože sankcionisati, a policija, pravosuđe, vlast i svi zajedno smo na potezu. Da pokažemo da nećemo da dopustimo da se krade od onih kojima je voda već sve ukrala.


Želimo da Vas obavestimo da je Garmin objavio novu ažurnu kartu Evrope. Trenutna aktuelna karta Evrope za Garmin GPS uređaje je City Navigator NTU 2021.10.\nMarkone PEGAZ kao diler za Garmin GPS uređaje za Vojvodi...\nŽelimo da Vas obavestimo da je Garmin objavio novu ažurnu kartu Evrope. Trenutna aktuelna karta Evrope za Garmin GPS uređaje je City Navigator NTU 2020.30.\nŽelimo da Vas obavestimo da je Garmin objavio novu ažurnu kartu Evrope. Trenutna aktuelna karta Evrope za Garmin GPS uređaje je City Navigator NTU 2020.10.\n- Napravljen u skladu sa američkim vojnim standardom 810G za vrućinu, udarce i vodu (vodootporan na dubinama do 100 metara)\n- Ugrađeni kompas u 3 ose i barometarski visinomer uz podršku za više sistema sat...\nŽelimo da Vas obavestimo da je Garmin objavio novu ažurnu kartu Evrope. Trenutna aktuelna karta Evrope za Garmin GPS uređaje je City Navigator NTU 2019.30.\nGarmin DriveLuxe serija sadrži sve mogućnosti Garmin DriveSmart serije, uz dodatak luksuznog dizajna i vrhunskih materijala.\nBudućnost je počela. To je budućnost u kojoj elegantni dizajn i pametna obaveštenja vozaču...\nPomoć kamere za volanom!\nGarmin DriveAssist serija sadrži sve mogućnosti Garmin DriveSmart serije, uz dodatak pametne kamere. Ovaj GPS navigator drži stražu dok vi vozite pomožu svojem ugrađenom kamere koja automatski beleži snimak vaše vožnje i beleži snimak vanrednih...\nPametniji i uslužniji nego ikada!\nGarmin DriveSmart serija sadrži sve mogućnosti osnovne Garmin Drive serije. Uz dodatke. Wi-Fi tehnologija za ažuriranje softvera i karata kada je povezan sa Wi-Fi mrežom omogućava jednostavno i lako ažuriranje bez povezivanja sa PC raču...


Internacionalna večera za maloletne migrante - GEM info\nBeograd Kultura Lajkovac Lazarevac Vesti\nInternacionalna večera za maloletne migrante\n4. novembra 2021. Redakcija 0 Comments Internacionalna večera, ŽUKO\nU nedelju 31. oktobra, na platou ispred Rudarske česme, u organizaciji Ženskog udruženja kolubarskog okruga, uz podršku Komesarijata za izbeglice i raseljena lica i Agencije za raseljena lica Ujedinjenih nacija, održana je internacionalna večera „Mladi bez granica“ na kojoj je predstavljena kultura i nacionalna jela naroda Somalije, Irana i Avganistana, zemalja iz kojih su migranti koji borave u centru u Bogovađi, kao i zemlje domaćina Srbije.\nMultikulturalno veče na kome su predstavljene kulture i nacionalna jela naroda Somalije, Irana i Avganistana, kao i Srbije, održano je u nedelju 31. oktobra na platou ispred Rudarske česme u organizaciji udruženja ŽUKO.\nMaloletni migranti bez roditeljske pratnje koji borave u prihvatnom centru u Bogovađi, prisustvovali su manifestaciji čiji je cilj bio da se smanji rasna i etnička netrpeljivost prema migrantima u globalu. Na večeri je bilo moguće degustirati nacionalna jela iz zemalja iz kojih migranti dolaze.\nProjekat „Mladi bez granica“, podržao je Centar za socijalni rad „Solidarnost“, Komesarijat za izbeglice i raseljena lica Republike Srbije uz podršku Internacionalne organizacije za migracije i Evropske Unije.\nShare the post "Internacionalna večera za maloletne migrante"\n← Završni radovi na rekonstrukciji parking prostora u ulici Voke Savića\nKovid propusnice za ugostiteljske objekte od 20 časova, produžen raspust →


Od 1. jula putarina skuplja 20 odsto : Nadlanu.com\nOd 1. jula putarina skuplja 20 odsto\nObjavljeno 28. jun 2013. / 10:21:53\nNa ovu odluku Ministarstvo se odlučilo zbog dogovora da od 1. jula „Putevi Srbije“ plaćaju PDV na putarinu.\nProšle nedelje ministar finansija Mlađan Dinkić najavio je blokadu računa "Puteva Srbije", koje od 2008. godine nije plaćalo PDV na putarinu. U "Putevima" su na prozivke Ministarstva finansija odgovorili da nisu dužni po zakonu da izmiruju tu obavezu, jer putarina nije komercijalni već javni prihod.\nTakođe, u svoju odbranu naveli su činjenicu da naknada za korišćenje auto-puteva nije menjana od februara 2008. godine. U cenu putarine, koju vozači plaćaju na naplatnim rampama, PDV nije uračunat, što bi značilo da od trenutka kada "Putevi" budu plaćali porez na dodatu vrednost, naknada za korišćenje auto-puteva treba da poskupi - 20 odsto.\nKUSTURICA O UDESU: Bahatost putara me umalo koštala glave,…\nU nekoliko navrata "Putevi" su tražili povećanje cene putarine, međutim, na te zahteve Vlada Srbije nije odgovarala pozitivno. Republika će preuzeti dug "Puteva" prema putarima u iznosu od 1,3 milijardi dinara, a iz budžeta im rebalansom neće biti skinuto 300 miliona dinara kako je bilo planirano.\nUz svu pomoć države ipak neće biti dovoljno novca za odražavanje saobraćajnica u ovoj godini. To je i jedan od razloga za generalni štrajk 26 putarskih preduzeća za održavanje, koji je u sredu počeo, a nastaviće se sve dok se sa Vladom Srbije ne postigne dogovor.\nPutari traže od države da se kao svuda u svetu (a tako je bilo i kod nas do 2011. godine) deo iz akcize za gorivo preusmerava u održavanje saobraćajnica, a ne u budžet pa se onda novac koristi za sve i svašta.\nTakođe, putari kažu da ne traže humanitarnu pomoć već da im se plati ono što su uradili. Za njih su država ne samo republika već i lokalne samouprave i Fond za kapitalna ulaganja Vojvodine, a svi zajedno duguju im za izvedene radove devet milijardi dinara. Traže da se te obaveze izmire, ali i da se obezbede dodatna sredstva da se preduzeća opreme za zimsku sezonu.\nministarstvo saobraćajaposkupljenjaputariputarinaputevi Srbije


Model virtualnog trg centra-Seminarski rad-Elektronsko poslovanje-Ekonomija - Docsity\nModel virtualnog trg centra-Seminarski rad-Elektronsko poslovanje-Ekonomija\nModel virtualnog trg centra,Seminarski rad,Elektronsko poslovanje,Ekonomija, Elektronsko poslovanje,Internet kao platforma savremenog poslovanja,Opis i definicije elektronskog poslovanja, Elektronska trgovina kao najznač...\nU poslednje dve decenije, osetne su promene koje se dešavaju u našem okruženju. Primetan je razvoj nauke i tehnologije, dolazi do geografskih i teritorijalnih podela, do promena na planu društvenog i političkog života, ekonomskih i socijalnih prilika. Ubrzava se tempo života i sve se to oslikava kroz izmene u načinima rada i metodama poslovanja. Kraj XX veka, obeležila je nova naučno-tehnološka revolucija koja je značajno uticala na sve sfere ljudskog života i rada. Njene posledice odrazile su se na promene u industriji, trgovini, pravnom sistemu... Ipak, promena koja je najviše uticala na život običnog čoveka jeste razvoj elektronskih komunikacija. Pre dvadesetak godina, jedini vidovi informisanja su bili štampa, radio i televizija. Snabdevanje se vršilo u malim prodavnicama i eventualno, ponekom većem marketu ili robnoj kući. Tržište je bilo ograničeno, a komunikacija između poslovnih partnera svedena na boravljenje u istoj prostoriji i sučeljavanje za istim stolom. Danas je situacija drugačija. Računari su postali neizostavni deo skoro svakog doma, a poznavanje rada na njima je postalo postulat pismenosti. Stvoren je jedan novi prostor kreiran u virtuelnom svetu, koji sa sobom nosi i nove vidove informisanja i komunikacija. Tačnije, stvoren je Internet kao globalna mreža računara širom sveta, tako da tržište sada predstavlja ogromnu bazu korisnika povezanu preko ovog medija. Globalizacija i Internet simbolizuju duh vremena na početku novog milenijuma i podrazumevaju posmatranje sveta „novim očima”. Internet kao „mreža svih mreža” predstavlja metaforu novog digitalnog doba. Danas možemo govoriti o novoj Web generaciji koja komunicira, radi, kupuje i zabavlja se koristeći Internet kao bazično sredstvo, što je stvorilo značajne poslovne šanse za postojeće firme iz oblasti elektronskog poslovanja i za nastanak mnogih novih Internet kompanija. Na ovaj način, Internet i digitalni mediji otvaraju nove puteve za stvaranje bogatstva.1\nVreme i prostor više nisu ograničavajući faktori u poslovanju. Dolazi do promene odnosa između kupaca i prodavaca, kao i do veće otvorenosti ka novim tehnologijama i standardima. Stvoreno je elektronsko tržište zahvaljujući kome je omogućena saradnja poslovnih partnera koji su lokacijski veoma udaljeni jedan od drugog. Poslovni partneri se elektronskim putem pronalaze i posluju, često i ne znajući jedni druge. Više nije potrebno da fizički budu prisutni u istoj prostoriji, kao što je to bilo neophodno kod tradicionalnih metoda poslovanja. Velika popularnost Interneta i prednosti koje sa sobom nosi, podstakli su trgovce da se priključe na mrežu i oprobaju u elektronskoj maloprodaji. Sada, naspram off-line populacije, stoji odlično informisan on-line kupac koji koristi Internet kao izvor svih informacija do kojih želi da dođe. „Surfovanjem“ po Internetu, on se „šeta“ od prodavnice do prodavnice i dovoljan je samo jedan klik mišem da „napusti“ prodavnicu i odustane od kupovine. On-line prodavnice donose niz pogodnosti kako za kupce, tako i za prodavce, budući da je potencijalno tržište ogromno i da se broj potencijalnih kupaca može izjednačiti sa brojem korisnika Interneta.\n1 Prof. dr Vesna Milićević, “Internet ekonomija”, FON, Beograd 2002. godine, strana 4.\nSve ovo ukazuje na to da su svi učesnici u poslovnom lancu dovedeni pred svršen čin - ili da se prilagode savremenim tokovima ili da rizikuju skoru propast. 6. Elektronsko poslovanje\n6.1. Internet kao platforma savremenog poslovanja\nOsnove Interneta postavljene su šezdesetih godina prošlog veka u Americi, iako se Internet, kao termin, prvi put pojavljuje osamdesetih godina. Prvi projekat izgradnje jedinstvene mreže, bio je ARPAnet (Advanced Research Projects Agency), koga je finansiralo ministarstvo odbrane SAD sa ciljem da poveže vojne baze i istraživače u slučaju atomskog napada. Sedamdesetih godina na ovu mrežu se priključuju univerziteti u SAD, a osamdesetih akademske institucije Evrope. Preokret u razvoju Interneta, nastao je devedesetih godina izlaskom i van akademskog okruženja, da bi na početku ovog milenijuma Internet postao globalna mreža. Nijedna informaciona tehnologija nije do sada u tako kratkom vremenskom periodu ostvarila toliko brz razvoj i tako snažno uzdrmala čitav svet, kao što je to učinio Internet. Džef Bezos, osnivač čuvene Internet kompanije Amazon.com, uporedio je nastanak i brz razvoj Interneta za nekoliko godina sa prvih deset sekundi velikog praska. Zbog toga se sa punim pravom može reći da je Internet najbrže prihvaćena tehnologija XX veka. Za razliku od avionske industrije, kojoj je trebalo 54 godine da dostigne 25% učešća na tržištu USA, Internetu je za to trebalo svega 7 godina. Iako je u početnim stadijumima razvoja Internet bio privatna mreža nekoliko privilegovanih zapadnih zemalja (prvo kao vojna, a potom i kao akademska mreža), ona sada nema vlasnika. Nijedan računar ili mreža u okviru nje, nema centralni autoritet i ne može tako da se ponaša. Postoje standardi, ali ne postoji niko ko nadgleda da li se oni poštuju. Kao i u drugim socijalnim organizacijama, postoje udruženja i organizacije čije se mišljenje poštuje. Na vrhu top liste takvih organizacija je i ISOC ( Internet Society ), neprofitna organizacija osnovana 1992. godine koja nadgleda i upravlja politikom i protokolima koji definišu rad na Internetu. Ova organizacija postavlja IAB (Internet Architecture Board) koji odgovara za tehnička pitanja u vezi sa Internetom, ustanovljava standarde i rešava probleme koji se pojavljuju, a takođe i brine o adresama na mreži. Internet predstavlja mrežu svih mreža u okviru koje je svaka pojedinačna mreža nezavisna jedinica kojom upravlja i koju plaća vlasnik mreže. Sve ove mreže za međusobno komuniciranje koriste TCP/IP protokol ( Transmission Control Protocol / Internet Protocol ), koji se smatra jezikom Interneta. Ovaj protokol je omogućio univerzalnost povezivanja računara različitih arhitektura i nezavisnost komunikacije od tehnologije mrežnog povezivanja. Zahvaljujući jednostavnom proširivanju, Internet raste izuzetno brzo. I broj korisnika Interneta, kako u svetu, tako i u našoj zemlji konstantno raste. Iako je neizbežno i očekivano da će se ova geometrijska stopa rasta usporiti, on-line populacija će verovatno dostići hiljade miliona korisnika u bliskoj budućnosti. Ova brojka nam govori o veličini tržišta u elektronskom poslovanju, samim tim i u elektronskoj maloprodaji, jer je svaki korisnik Interneta istovremeno i potencijalni kupac. S obzirom na značaj Interneta, računarskih i poslovnih mreža i znanja kao resursa, danas se sve više govori o Internet ekonomiji, ekonomiji baziranoj na informacijama, elektronskoj ekonomiji, ekonomiji znanja i ekonomiji mreža. Neki autori koriste izraz\n“klikni ovde” ekonomija („click here” economy), vezujući ga za veći izbor potrošača zahvaljujući korišćenju Interneta uz relativno niske troškove pretraživanja.2 Internet revolucija je dovela do suštinskih promena u savremenim uslovima poslovanja, jer Internet kao novi medij zahteva razvijanje novih strategija za opstanak na tržištu i kao takav predstavlja najpopularniji kanal elektronskog poslovanja.\n6.2. Opis i definicije elektronskog poslovanja\nNagli napredak tehnologije i njene primene u poslovanju, praćen je sličnim promenama i u terminologiji. Na zapadu, a sve češće i kod nas, je u poslednjih nekoliko godina popularno koristiti termine koji počinju slovom e (electronic - elektronsko) i koji označavaju nove tehnike i tehnologije poslovanja na Internetu: e-poslovanje, e-trgovina, e-banking i sl. Dok je tradicionalno poslovanje zasnovano na korišćenju strukturiranih papirnih dokumenata u prethodno definisanoj i opšteprihvaćenoj komunikaciji između učesnika u procesu poslovanja, elektronsko poslovanje se odnosi na poslovanje u kome se transakcije prevashodno ostvaruju elektronskim putem. Prema definiciji IBM-a, koji je među prvima upotrebio ovaj termin, elektronsko poslovanje (e-business) predstavlja „transformaciju ključnih poslovnih procesa korišćenjem Internet tehnologija“. Nešto detaljnije, elektronsko poslovanje se može definisati kao „razmena standardizovanih elektronskih poruka između fizičkih i pravnih lica u pregovaranju, ugovaranju, kupovini, prodaji, plaćanju, komuniciranju sa upravom i sudovima i u svim drugim poslovnim transakcijama, a za koje je zakonom dozvoljena njegova primena“. Elektronsko poslovanje uglavnom podrazumeva poslovanje preko računara. Međutim, sve većim razvojem i širenjem mobilne telefonije, sve više poslovnih transakcija odvija se i preko mobilnih telefona korišćenjem bežičnog aplikacionog protokola WAP (Wireless Application Protocol).\n6.3. Elektronska trgovina kao najznačajnija oblast e-poslovanja\nElektronsko poslovanje se sastoji iz više oblasti koje predstavljaju aktivnosti savremenog poslovanja uz primenu novih informacionih i komunikacionih tehnologija. To su: elektronska trgovina, elektronsko plaćanje, elektronske komunikacije, elektronska proizvodnja i elektronska distribucija. Za sada, elektronsko poslovanje se najviše manifestuje u elektronskoj trgovini. Elektronska trgovina (e-commerce) Kalakota i Winston (Turban, 2000 str.5) definišu kao „novi koncept, koji se razvija i koji obuhvata proces kupovine i prodaje ili razmene proizvoda, usluga i informacija preko računarskih mreža, uključujući i internet“.3\n2 Prof. dr Vesna Milićević, “Internet ekonomija”, FON, Beograd 2002. godine, strana 25. 3 Dr Marijana Vidas-Bubanja: „E- poslovanje: menaždment, tehnologije,aplikacije“ Beograd 2007, strana 25.\nKao sastavni deo e-trgovine, sa učešćem od preko 80% u ukupnoj e-trgovini, pojavljuje se Internet trgovina, koja se odnosi na razmenu dobara i usluga za novac, posredstvom Inetrneta. Termin e-trgovina se može definisati i „kao proces upravljanja on-line finansijskim transakcijama od strane pojedinaca ili kompanija“, gde se termin on-line može poistovetiti sa Internetom (biti na liniji = biti na Internetu). Ovaj proces uključuje kako maloprodajne, tako i veleprodajne transakcije. Elektronska trgovina se može opisati na različite načine, sa različitih aspekata. Kalakota i Winston ukazuju na različite perspektive e-trgovine:4\n- Perspektiva komunikacija – prenos informacija, proizvoda/usluga ili plaćanje elektronskim sredstvima, - Pespektiva poslovnih procesa – primena tehnologije koja vodi ka automatizaciji poslovnih transakcija i tokova rada, - Perspektiva usluga - omogućavanje smanjenja troškova uz istovremeno povećanje brzine i kvaliteta izvršenih usluga, - On-line perspektiva – prodaja i kupovina proizvoda i informacija on-line.\nFokus e-trgovine je u sistemima i procedurama pomoću kojih dolazi do razmene različitih finansijskih dokumenata i informacija. Ovi sistemi uključuju transakcije kreditnim karticama, elektronsku gotovinu (e-cash), elektronska plaćanja (e-billing), elektronske čekove (e-cheques), elektronske račune (e-invoices), narudžbine i finansijske izjave. Prve primene e-trgovine su počele sedamdesetih godina prošlog veka uvođenjem elktronskih poslovnih aplikacija u velike korporacije i manji broj poslovnih firmi. Korišćenjem elektronske razmene podataka EDI (Electronic Data Interchange) proširio se spektar firmi koje posluju na ovaj način, sa finansijskih institucija na proizvođače i prodavace na malo. Glavni faktori koji su uslovili razvoj e-trgovine bili su: dinamičan razvoj informacionih tehnologija, usavršavanje telekomunikacija, integracija informacionih tehnologija i telekomunikacija, svetski procesi globalizacije i integracije, praksa međunarodnog poslovanja, viši kulturni nivo stanovništva, e-poslovanje malih i srednjih preduzeća, porast trgovine uslugama, kao i upotreba engleskog jezika.\n6.4. Modeli elektronske trgovine\nPodela se oslanja na tri glavna aktera u elektronskoj trgovini - Consumer (potrošač), Business (kompanija) i Administration (administracija) i na osnovu interakcija između njih definiše devet različitih modela (slika 2). Centralna mesta zauzimaju modeli C2C, C2B, B2C i B2B, dok se modeli C2A, B2A, A2B, A2C i A2A odnose na transakcije sa državnim organima i novijeg su datuma, pa još uvek nisu u dovljnoj meri razvijeni.\n4 Dr Marijana Vidas-Bubanja: „E- poslovanje: menaždment, tehnologije,aplikacije“ Beograd 2007, strana 25 - 26\nSlika 2. Modeli elektronske trgovine\nZa on-line prodavnice je najpogodnija primena modela B2C (Business to Customer), mada se, dosta ređe, koristi i model B2B (Business to Business), pa će o ovim oblicima biti nešto više reči. B2C model se odnosi na direktnu poslovnu saradnju između preduzeća i klijenta, gde preduzeće klijentu prodaje proizvode, usluge ili informacije. Primer B2C aplikacije je sajt maloprodaje proizvoda ili usluga. Za preduzeće je znatno povoljnije da umesto fizičke prodavnice otvori virtuelnu, jer ne mora da plaća zaposlene, troškove iznajmljivanja prostora i sl. Početni „bum“ takozvanih dot-com firmi koje su koristile B2C model, poput Amazona i eBay-a, uglavnom je rezultat nerealnih očekivanja i skoka akcija na berzi. Ove firme su predstavljale ozbiljnu pretnju tradicionalnom poslovanju, jer su imale neograničen akcionarski kapital, malo inventara i nisu imale fizičke prodavnice. Međutim, preko 330 dot-com firmi sa milionskim početnim ulogom, nestalo je od početka proleća 2000. godine, zbog nedostatka finansijske podrške. Ipak, ovaj model poslovanja je preživeo i mnoge firme danas beleže porast svojih prodaja preko Interneta. B2B model je složeniji od B2C modela i znatno je manje zastupljen u elektronskoj maloprodaji. B2B trgovina se odnosi na trgovinu između firmi preko Interneta, a uključuje niz pratećih aktivnosti, kao što su: transakcije robe i novca sa distributerima, prodavcima, snabdevačima, dobavljačima i kupcima; posredovanje u lancima ponuda; raspisivanje on-line tendera i sl. Kod ovog modela, firme uglavom žele da pregovaraju o cenama, rokovima isporuke, strukturi proizvoda, garanciji, tehničkoj i materijalnoj podršci. Među najuspešnije kompanije ovog poslovnog modela spadaju Dell, Intel, Cisco i IBM, gde firma koja je u ulozi kupca naručuje robu direktno iz njihovih elektronskih\nkataloga. Prodaja se može organizovati direktno sa Web strana velikih kompanija ili se njihovi katalozi mogu postaviti u elektronskim tržnim centrima ili na strani distributera. Preko virtuelnih prodajnih mesta na Internetu, vrši se trgovina među preduzećima (B2B) ili u vidu maloprodaje (B2C). Iako se smatralo da će maloprodaja imati glavnu ulogu na Internetu, vrednost transakcija između kompanija je mnogo veća i iznosi preko 85% od ukupne e-trgovine. Međutim, procenat firmi koje trguju preko Interneta je znatno manji od procenta pojedinaca koji kupuju kroz B2C aplikacije. U većini zemalja, B2C elektronska trgovina zauzima samo mali deo od ukupne maloprodaje (obično 2-3 %). Stručnjaci procenjuju da B2C prednjači godinu do dve u odnosu na B2B poslovanje i da se u narednom periodu ovi oblici neće ravnomerno razvijati.\n7. On-line prodavnice\n7.1. Definicija i karakteristike on-line prodavnica\nRazvoj računara i povećanje brzine komunikacija preko Interneta, doveo je do sve masovnijeg prezentovanja firmi preko Interneta. U početku, prezentacija se bazirala na Web stranicama koje su služile kao Internet vizitke. Prve on-line prodavnice su bile jednostavni digitalni katalozi sa tekstualnim opisom proizvoda, nešto malo sličica i brojem telefona na koji se zvalo da se napravi porudžbina. I to je bilo gotovo sve do razvoja Web tehnologija, kada se uvidela mogućnost ne samo prezentovanja, već i prodaje proizvoda koje trgovac prodaje. On-line (elektronska, virtuelna, Web) prodavnica predstavlja komercijalnu stranicu nekog maloprodajnog objekta na Internetu. Svaka elektronska prodavnica ima Internet adresu i svoju Web stranu koja uobičajeno sadrži osnovne podatke o firmi, njenom poslovanju i zaposlenima. Na ovoj strani kupci mogu videti većinu artikala sa njihovim karakteristikama i cenama, mogu pretraživati proizvode po nekim kriterijumima, gledati i odabirati. Odabirom željenog artikla, kupac sam formira svoju potrošačku korpu (engl. shopping cart) i svakog trenutka može proveriti šta se nalazi u korpi i, po potrebi, revidirati njen sadržaj. Plaćanja se uglavnom vrše upotrbom eleltronskih platnih kartica. Prosečan korisnik koji traži određeni proizvod, čini to pretražujući gomile sajtova sa sličnom ponudom, zadržavajući se svega nekoliko trenutaka na svakom od tih sajtova i ukoliko ne uoči ono što ga zanima, nastavlja potragu na drugom mestu. Iz navedenog se može zaključiti da prilikom otvaranja on-line prodavnica, naročito treba obratiti pažnju na preglednost i lakoću kojom korisnici dolaze do željenih informacija. Posetiocu odmah treba staviti do znanja šta se sve nalazi u prodavnici i gde se to tačno nalazi. Statistika govori da se oko 40% započetih kupovina prekida tokom procesa prikupljanja podataka i naručivanja, za šta je glavni razlog upravo nepotrebno dug i složen postupak naručivanja, ali i sporost servera i glomazna konstrukcija sajta. Imajući ovo na umu, sistem kupovine treba organizovati tako da se odvija sa što manjim brojem koraka od početka do kraja procesa poručivanja. Elektronsko tržište pruža jednake šanse svima da se predstave, kako već postojećim kompanijama iz domena „klasične“ trgovine, tako i novim, bilo da su isključivo prisutne na Internetu, bilo da kombinuju oba pristupa tržištu. Ovakva prodavnica je otvorena za\nsvakoga ko ima pristup Internetu. To omogućava kompanijama u začetku da u rekordnom roku prikažu sebe kao ozbiljne konkurente i već dobro pozicioniranim kompanijama na tržištu. On-line prodavnica omogućava potrošaču da kupuje iz cele proizvodne linije i dobija brze informacije o proizvodima koji se prodaju preko Interneta. Klijenti mogu da steknu uvid u trenutno stanje magacina, nude im se detaljni opisi proizvoda, dijagrami, ilustracije, cene i informacije o isporuci.\n7.2. Prednosti i ograničenja otvaranja on-line prodavnica\nUvođenje e-trgovine, odnosno otvaranje on-line prodavnica, donosi niz prednosti, kako za kupce i prodavce, tako i za društvo u celini. Glavne prednosti koje kupci imaju su:\n nalaženje jeftinijih proizvoda i usluga, usled mogućnosti kupovine na različitim mestima i brzog upoređivanja cena on-line;\n mogućnost izbora proizvoda zbog velikog broja različitih prodavaca;  obavljanje kupovine ili drugih transakcija neprestano tokom čitave godine, iz\ngotovo svakog mesta na kome se nalaze;  mogućnost primanja značajnih i detaljnih informacija i drugih obaveštenja u\ntrenutku, a ne, kao nekad, posle više dana ili nedelja;  mogućnost prilagođavanja proizvoda i usluga...\nNajbitnije prednosti za prodavce su:  prodavac može da sretne veliki broj kupaca iz svih krajeva sveta sa vrlo niskim\nkapitalnim izdvajanjima;  firme mogu brzo da koriste materijale i servise drugih firmi i na taj način da\nsmanje troškove za 5 do 20% u odnosu na druge vidove trgovine;  smanjuju se troškovi stvaranja, obrade, distribucije, skladištenja i pregledanja\ninformcija na papiru za čitavih 90%;  smanjuju se telekomunikacioni troškovi, pošto je Internet mnogo jeftiniji od\nspecijalnih mreža sa dodatnom vrednošću (VAN); Najvažnije prednosti koje društvo ima od uvodjenja e-trgovine su:\n potpomaže se razvoj digitalne ekonomije;  smanjuje se korišćenje saobraćaja, manje su gužve na putevima i manje je\nzagađivanje vazduha, jer je ljudima omogućen rad i kupovina od kuće;  povećava se životni standard siromašnijih ljudi, jer mogu kupiti izvesna dobra po\nnižim cenama;  omogućeno je ljudima u zemljama u razvoju i u seoskim predelima da uživaju u\nproizvodima i uslugama koji im ne bi bili dostupni na drugi način... Međutim, i pored svih ovih prednosti, ipak nije došlo do veće primene e-trgovine u firmama zbog određenih ograničenja. Ova ograničenja se mogu svrastati u ograničenja tehničke i netehničke prirode. Najvažnija tehnička ograničenja su:\n nedostatak opšteprihvaćenih standarda za kvalitet, bezbednost i pouzdanost;  nedovoljna širina frekvencijskih opsega u oblasti telekomunikacija;  primena softverskih alata za razvoj;\n dodatni troškovi za specijalne Web servere;  skup i/ili neodgovarajući pristup Internetu za pojedine korisnike.\nU glavna netehnička ograničenja spadaju:  mnoga nerešena zakonska pitanja (uključujući i pitanje poreza);  nerazvijenost nacionalne i internacionalne zakonske regulacije od strane vlada u\nnekim slučajevima;  mnogi prodavci i kupci čekaju da se e-trgovina stabilizuje pre nego što u njoj\nuzmu učešća;  otpor kupaca promenama od realne do virtuelne prodavnice (narod još uvek ne\nveruje transakcijama bez papira i onima kojima nisu „licem u lice“).\n7.3. Nastup on-line prodavnice na Internetu\nOn-line prodavnice mogu nastupiti na Interntu samostalno ili u okviru elektronskih tržnih centara. Zbog predimenzioniranosti Interneta, gde je u moru podataka i ponuda teško odabrati pravu prodavnicu i prodavca od poverenja, pojava tzv. elektronskih (virtuelnih) tržnih centara je bila sasvim očekivana. Kao nova trgovinska forma, koja se pojavila pre nekoliko godina, elektronski tržni centar još uvek nema preciznu definiciju. Najpribližnije bi se moglo reći se pod ovim pojmom podrazumeva skup dve ili više elektronskih prodavnica, u kojima se potrošačima nude neki proizvodi ili usluge, uz koje može biti uključen program pratećih usluga ili zabavnih sadržaja. Slično fizičkim (tradicionalnim) tržnim centrima, elektronski tržni centar predstavlja on- line lokaciju u kojoj su smeštene brojne „prodavnice“. Kao oblik organizovanja on-line prodavnica, ne bi trebalo da predstavlja samo spisak prodavnica i linkova ka njima, već bi trebalo da kombinuje usluge i klasične trgovačke funkcije, kako bi privukao i zadržao kupce. Iako je svaka druga prodavnica samo „klik daleko“, to u praksi izgleda sasvim drugačije i kupcima je mnogo lagodnije da pazare u dobro organizovanom i snabdevenom centru gde će, bez suvišnog „surfa“ i gubljenja vremena, u miru razgledati predmete interesovanja, „stavljati“ ih u virtuelnu potrošačku korpu, a račun platiti - na izlasku. Funkcionisanje elektronskih tržnih centara bi trebalo da se posmatra sa dva stanovišta: sa stanovišta prodavca (on-line maloprodavca koji želi da locira svoju prodavnicu u okviru nekog elektronskog tržnog centra) i sa stanovišta potrošača. Pre uključivanja u rad u okviru nekog elektronskog tržnog centra, prodavac bi trebalo da razmotri sledeće bitne elemente:\n dostupnost elektronskog tržnog centra (lakoća pristupa posetilaca i potencijalnih potrošača elktronskom tržnom centru i prodavnici konkretnog maloprodavca),\n cenu korišćenja prostora, odnosno zakupninu (u fiksnom iznosu prema veličini zauzetog prostora - $/MB; prema broju posetilaca koji su preusmereni na prodavnicu sa glavne strane tržnog centra; kao procenat od ostvarene prodaje u prodavnici u okviru tržnog centra; ili pak izmirivanje obaveza reklamiranjem usluga samog tržnog centra u okviru prodavnice putem banera...)\n dodatne usluge koje se nalaze u ponudi (dizajniranje on-line prodavnice; obezbeđivanje sigurnosti servera za elektronske transakcije; provere validnosti kreditnih kartica potrošača; prikupljanje podataka o posetiocima i potrošačima; obezbeđivanje različitih oblika promocije on-line prodavnice na Internetu i sl...).\nDostupnost je bitna odrednica lokacije on-line prodavnice i ima isti značaj kao lokacija maloprodajnog objekta u tradicionalnom tržnom centru. Prema tome, trebalo bi obratiti pažnju na to kolika je popularnost tržnog centra, kakva je struktura posetilaca prema raznim obeležjima, kolika su ulaganja vlasnika centra u promociju, ko su ključni zakupci, da li je tržni centar specijalizovan samo za određenu vrstu proizvoda ili usluga i sl... Značajan element pri izboru virtuelnog tržnog centra je i postojanje dodatnih usluga koje se nude uz osnovnu uslugu. Elektronski maloprodavac ne mora da investira sredstva u pribavljanje softvera za funkcionisanje svoje prodavnice, što znatno snižava troškove za započinjanje elktronske maloprodaje. On koristi već provereni, postojeći softver na serveru zakupodavca, čime se vidno smanjuje i mogućnost greške u poslovanju prilikom naplaćivanja, provere kreditnih kartica, prikupljanju narudžbina i slično. Sa stanovišta kupca, prvi susret sa ovom novom trgovinskom institucijom započinje dolaskom kupca na glavnu stranicu (home page) ili „izlog elektronskog tržnog centra“. Od kupčevog prvog utiska zavisi da li će se on vratiti i ponovo kupovati u okviru ove institucije. Iz tog razloga je veoma bitno ozbiljno shvatiti dizajn početne strane, ali i centra uopšte. Snalaženje u okviru tržnog centra ne bi smelo da bude komplikovanije od posećivanja i kupovine u pojedinačnim elektronskim prodavnicama i trebalo bi da bude razumljivo i prosečnim posetiocima koji se tu prvi put nađu. Glavni saržaj na početnoj strani bi trebalo da sadrži skup linkova (aktivnih veza) koje čine taj tržni centar, putem kojih se vrši direktno preusmeravanje na prezentacije konkretnih prodavnica. Naročitu pažnju bi trebalo posvetiti elementima koji će kupca zadržati u „prodavnici“ što duže. To bi se moglo postići uvođenjem zabavnih sadržaja, kao što su forumi, ankete i sobe za „ćaskanje“ (chat rooms). Dobar način da se kupcu olakša traženje proizvoda u okviru elektronskog tržnog centra, jeste i postavljanje „mašine za pretraživanje“ koja bi omogućila pretraživanje po ključnim rečima. Takođe, poželjno bi bilo i postojanje prateće ponude usluga koja može olakšati odlučivanje o kupovini proizvoda, ili potpuno nezavisne ponude usluga, kao što su igre na sreću, turističke i bankarske usluge i slično... Neki elektronski tržni centri obezbeđuju i određene vrste sertifikata za svoje zakupodavce kojima se potvrđuje identitet prodavca, kako bi posetiocima stavili do znanja da je u toj prodavnici bezbedno kupovati. Učestvovanje on-line prodavnice u okviru elektronskih tržnih centara ima brojne prednosti koje su veoma slične prednostima učestvovanja maloprodavca u radu tradicionalnog tržnog centra:\n troškovi uključivanja u rad elektronskog tržnog centra mogu biti za maloprodavca niži od postavljanja sopstvene komercijalne prezentacije, odnosno on-line prodavnice;\n vlasnik elektronskog tržnog centra ima obavezu promocije tržnog centra i maloprodavca u njemu, što omogućava maloprodavcu da se posveti samoj prodaji, a ne da se opterećuje pitanjima marketinga;\n virtuelni tržni centri mogu biti isto toliko zabavni posetiocima koliko i tradicionalni, ukoliko su dobro organizovani i imaju široku ponudu roba i usluga;\n vlasnici elektronskih tržnih centara ne nude samo prostor za postavljanje prodavnica, već i širok spektar usluga od kojih je, možda, najvažnija obezbeđivanje softverskog paketa i pratećih usluga za on-line naručivanje robe (što je komplikovano i skupo za samostalno razvijanje i prilagođavanje za rad)...\nNaravno, postoje i neki nedostaci nastupanja on-line prodavnice u okviru elektronskog tržnog centra:\n mogu postojati restrikcije u postavljanju maloprodavca na Internetu;  može se dogoditi da promet posetilaca u elektronskim prodavnicama u tržnom\ncentru bude neadekvatan očekivanom prometu (npr. ukoliko menadžeri ne obavljaju dobro poslove promocije);\n zabavni sadržaji u okviru elektronskog tržnog centra mogu dovesti do velikog broja posetilaca, ali iz neodgovarajuće ciljne grupe, što za rezultat može imati nizak nivo prodaje;\n može se ograničiti pravo maloprodavca da samostalno nastupa na Internetu, što znači da svi posetioci pojedine on-line prodavnice moraju u nju doći preusmerenjem sa glavne strane tržnog centra...\n7.4. Tipovi on-line prodavnica\nPostoji više podela on-line prodavnica, u zavisnosti od toga koja se klasifikacija posmatra. Prema širini spektra proizvoda i usluga koje nude, postoje opšte i specijalizovane on-line prodavnice. U pogledu na područje (region) koji opslužuju, mogu biti regionalne i globalne; a u zavisnosti od njihovog on-line prisustva na tržištu razlikuju se „click and mortar“ i „click only“ prodavnice.\nProdavnice koje prodaju mnogo vrsta proizvoda, mogu se nazvati opštim prodavnicama. Primeri ovkvih on-line prodavnica su Amazon.com, Buy.com, a od domaćih E-ducan.com, Yu4You.com i novootvorena Myshop.co.yu koje u svojoj ponudi imaju širok asortiman proizvoda i usluga (muziku, dvd izdanja, knjige, kozmetiku, cveće, časopise, sportsku opremu, poklone, horoskop i sl...). Za razliku od opštih, specijalizovane prodavnice prodaju jedan ili nekoliko tipova proizvoda kao što su knjige, muzika, cveće, vina, automobili, igračke i sl. Primeri ovakvih prodavnica su 1800flowers.com (gde se može kupiti cveće), Wine.com (gde se kupuje vino), MagicCabin.com (gde se mogu kupiti raznovrsne i originalne igračke za decu), a od domaćih Gerila.com koja se specijalizovala za prodaju knjiga, originalnih muzickih kompakt diskova, video i multimedijalnih izdanja; kao i Fotodiskont.co.yu - prva on-line prodavnica foto opreme na našim prostorima…\nNeke on-line prodavnice su započele svoje poslovanje kao specijalizovane prodavnice, da bi kasnije proširile svoj asortiman i prerasle u opšte prodavnice. Najbolji primer za to je\nnajpoznatija on-line prodavnica Amazon.com, koja je započela svoje on-line poslovanje kao specijalizovana prodavnica za prodaju knjiga, ali se potom potom proširila na opštu prodavnicu i sada nudi artikle kao što su video izdanja, društvene igre, odeća, satovi, zabavna elektronika, softver, pa čak i turistički paket aranžmani.\nNeke prodavnice, kao što su elektronske bakalnice ili prodavci krupnih komada nameštaja uslužuju kupce koji žive u neposrednoj blizini. To su regionalne prodavnice, i njihova prodaja je ograničena na region u kom se nalaze i, eventualno, okolinu. Na primer, Parknshop.com opslužuje Hong Kong i ni u kom slučaju neće isporučiti proizvode van tog regiona; SveZaKucu.co.yu opslužuje samo Srbiju i Crnu Goru; dok Maxi.co.yu robu isporučuje isključivo na široj teritoriji Beograda. Ipak, neke prodavnice su spremne da svoje proizvode isporuče i kupcima u drugim državama ukoliko ove preuzmu na sebe troškove isporuke, osiguranja i druge troškove. Ovakve prodavnice su globalnog tipa i primer je Hothothot.com, E-ducan.com, kao i Gerila.com koja vrši isporuku širom sveta.\n8. On-line Srbija 2007\nKao začetak elektronskog poslovanja u Srbiji, uzima se 29. juni 1993. godine kada je osnovana Jugoslovenska asocijacija za elektronsku razmenu podataka (Yugoslav Association for Electronic Data Interchange - YUEDI) sa zadatkom da popularizuje premenu EDI sistema u tadašnjoj Jugoslaviji. Do razvoja e-trgovine u Srbiji dolazi tek sa masovnijom upotrebom Interneta u poslovne svrhe i može se ugrubo podeliti u tri faze: Prva faza (1995 - 1999.) - U prvoj fazi e-trgovine u Srbiji implemetiran je samo proces naručivanja robe preko Interneta, dok se plaćanje robe obavljalo pouzećem uz fizičku isporuku robe. 1995. godine otvaraju se prve on-line prodavnice sa područja Balkana - Balkanmedia sa sedištem u Nemačkoj, kao i DS Sound music from Yugoslavia u Kanadi. Do masovnije pojave prodavnica u Srbiji dolazi u julu mesecu 1998. godine, kada Eunet u saradnji sa firmom YUGate otvara prvi elektronski (virtuelni) tržišni centar. Sa aspekta promocije elektronskog poslovanja i elektronske trgovine, nastaju specijalizovani Internet časopisi i sajtovi kao što su Pretraga i prezentovanje i E-trgovina.co.yu. Poznate on-line prodavnice iz ovog perioda su Yu4You.com, Balkanmedia.com, DsSound.com. Druga faza (1999 - 2001.) - Do pojave većeg broja funkcionalnih on-line prodavnica dolazi sa pojavom prvih elektronskih kartica koje omogućavaju on-line plaćanje, što predstavlja drugu fazu u razvoju e-trgovine u Srbiji. 1999. osniva se E-Bank.co.yu, prvi i do danas jedini Internet payment provajder, koji se sredinom 2001. godine zatvara, čime srpsko elektronsko tržište ostaje bez kompanije koja bi procesirala kartice i tako omogućila završni korak u pravilnom funkcionisanju e-trgovine. Plaćanje u zemlji se i dalje obavlja pouzećem. Poznate on-line prodavnice iz ovog perioda su RobnaKuca.com, Plato.co.yu, Lux-ottica.com (ugašena), Vavilon.com (ugašena), YU Internet bazar (ugašena), Mobtel.co.yu i druge.\nTreća faza (2001. - danas) - Kao treća faza razvoja srpske e-trgovine uzima se period od kraja 2001. godine do danas. Početkom 2002. godine u sklopu najveće tehničke elektronske zajednice na Balkanu - Elitesecurity.org, koja danas broji preko 70.000 članova, otvara se do danas najveći i najposjećeniji diskusioni forum posvećen promociji elektronskog poslovanja na ovim prostorima. 2001. godine na srpsko e-tržište vraća se VISA, najveća svetska kompanija iz domena izdavanja platnih kartica. Poznate on-line prodavnice iz ovog perioda: Maxi.co.yu, Tiketservis.com, Neckermann.co.yu, Donesi.com i mnoštvo drugih... Čak i kada dođe do masovnije upotrebe kartičnog plaćanja preko Interneta, neophodan uslov za dalji razvoj domaće e-trgovine je postojanje firmi koje će ponuditi uslugu procesiranja transakcija ostvarenih na Internetu. Trenutno je moguće koristiti brojne svetske kompanije koje pružaju ovu vrstu usluga - strane procesore plaćanja. Međutim, u tom slučaju provizija po svakoj transakciji, koja iznosi 3-15%, ostaje inostranoj firmi i dolazi do ogromnog odliva kapitala iz zemlje. I u slučaju kada domaći kupac odlazi na sajt neke srpske firme i kupuje domaću robu, ako se plaćanje vrši preko inostranog procesora, deo novca odlazi iz zemlje i ostaje u inostranstvu. Ono što danas pozitivno utiče na razvoj domaćeg on-line poslovanja je adekvatna telekomunikaciona infrastruktura i stimulativna poreska i carinska politika, koje utiču na pristupačnost cena računarske opreme i pristupa Internetu. Takođe, zaokružena je i zakonska regulativa koja u dovoljnoj meri prati sve specifičnosti e-poslovanja. Narodna Skupština Republike Srbije usvojila je 14. decembra 2004. godine Zakon o elektronskom potpisu. Početkom oktobra 2006. godine je doneta Strategija razvoja informacionog društva, koja je bila očekivana još krajem 2005. godine. Ali, bez izrade detaljnih strategija o e-upravi, e-trgovini, e-zdravstvu i e-obrazovanju od strane nadležnih ministarstava, ovaj dokument sam po sebi neće predstavljati nikakav napredak. Pored ovoga, neophodno je i da se formiraju odgovarajući zakoni i podzakonski akti. Još uvek nemamo zakon o e-poslovanju, zakon o e-trgovini, zakon o elektronskom dokumentu, zakon o zaštiti podataka o ličnosti... Za sada je prisutan samo Predlog zakona o trgovini, koji u skladu sa ranije donetim zakonima, definiše elektronsku trgovinu i on-line prodaju kao vid daljinske trgovine, uz regulisanje osnovnih prava i obaveza trgovaca i potrošača. I pored svih ovih povoljnih tendencija za razvoj elektronskog poslovanja kod nas, o on- line Srbiji ćemo, po svemu sudeći, moći da pričamo tek kada se država ozbiljnije pozabavi ovim problemom. Kako kaže Nebojša Đurić, ekspert za elekronsko poslovanje i direktor agencije E trgovina: „Svest o nagomilanim problemima u ovoj oblasti polako dolazi i u fokus političara koji u svojim predizbornim obećanjima pominju i neka od rešenja, poput formiranja posebnog ministarstva za informaciono društvo i smanjenja pdv-a na računarsku opremu. Nadam se da je to i znak da će u 2008. godini država postati najveći promoter Srbije kao savremenog informatičkog društva. Samo tako možemo očekivati e-Srbiju...”\nImplikacije na poslovanje su vrtoglave. Kao parna mašina, telefon, automobil i avion, internet menja sve. Krećemo se prema onome, gde prenosivost komunikacija čini lokaciju nevažnom. S geografskom nezavisnošću dolazi ekonomska nevažnost grada, fabrike, poslovne zgrade - čak škole i domaćinstva - koji su definisani u smislu lokacije i dostupnosti drugim ljudima. Do skoro (ili danas) morali smo imati lični kontakt: između trgovca na veliko i trgovca na malo, između krajnjeg potrošača i prodavca (ne računajući retke izuzetke poput benzinskih pumpi, naplatnih mesta na autoputevima i sl.), U trgovinu smo ulazili uglavnom pešice, birali tako što smo dodirivali, okretali, degustirali.., i konačno platili (kešom ili karticom) i odneli kući; U danima koje karakterišu "tehnologije koje spajaju" - računari, telekomunikacije i transport - ne moramo da budemo u fizičkoj vezi da bi interreagovali. Logičan zaključak je najava kraja preduzeća kakvo poznajemo, a to je upravo ono što futuristi predviđaju. E-poslovanje je nesumnjivo vodeći trend i karakteristika savremenog života i rada. U našoj sredini je manje prisutno u odnosu na postojeća znanja i potrebe. Stručni potencijali postoje, ali inercija u političkim strukturama usporava razvoj e-poslovanja. U januaru 2006. godine, Internet World Stats je objavio podatak da preko milijardu osoba u svetu pristupa Internetu. U razvijenim ekonomijama, Internet je postao drugi najkorišćeniji medijum, posle televizije, dok je u Evropskoj Uniji u poslednje dve godine duplirano vreme korišćenja Interneta na nedeljnom nivou (Jupiter Research). Da li će 2008. godina doneti dugo očekivane promene? To prvenstveno zavisi od toga da li će razvoj Informacionog društva, ali i e-poslovanja kao njegovog bitnog segmenta, zaista predstavljati naše strateško opredeljenje i prioritet države u narednom periodu ili će ostati samo kao inicijativa na papiru. Do 2007. godinu je bilo najavljeno dosta toga na polju elektronskog poslovanja, ali na žalost, malo toga je zaista i realizovano. U 2008-oj nam ostaje samo da se nadamo.\nLiteratura 1. Dr Marija Vidas - Bubanja, “E – Poslovanje: Menadžment, tehnologija, aplikacije”, Beograd, 2007.godine 2. Dr Vesna Milićević, “Internet ekonomija”, Beograd 2002. godine, 3. www.e-trgovina.co.yu 4. www.pretraga.co.yu 5. www.emagazin.co.yu 6.www.vikipedija.org.yu\nElektronsko Bankarsko Poslovanje-Seminarski rad-Monetarna ekonomija i ...


Rani javni uvid: Ibarska magistrala će imati 9 kružnih tokova i po dve trake za svaki smer - Gradjevinarstvo.rs\n09.02.2022. | eKapija\nPlan detaljne regulacije dela Ibarske magistrale Grad Beograd je stavio na rani javni uvid do 23. februara. Kako je navedeno u dokumentu koji je izradio Urbanistički zavod Beograda, Ibarska magistrala predstavlja jedan od značajnijih i najprometnijih putnih pravaca. Ona polazi od Beograda (petlja "Orlovača"), prolazi kroz opštine i gradove: Lazarevac, Lajkovac, Ljig, Gornji Milanovac, Čačak, Kraljevo, Rašku i Novi Pazar i dalje do državne granice sa Crnom Gorom.\nPut - ilustracija (Foto: Pixabay)\nPlan obuhvata deonicu Ibarske magistrale u dužini od oko 18km sa kojom se ukrštaju državni put IIA reda 147 u čvoru 2202 (Lipovička šuma - Barajevo), državni put IIB reda 343 u čvoru 2203 (Lipovička šuma - Velika Moštanica) i državni put IIB reda 344 u čvoru 2204 (Meljak - Barajevo) i čvoru 2205 (Meljak - Vranić).\n- U postojećem stanju predmetni putni potez ima jednu saobraćajnu traku po smeru, a postoji i veliki broj priključaka lokalne putne mreže koji su u lošem stanju. Na Ibarskoj magistrali nalaze se i dva denivelisana pešačka prelaza (pešačka pasarela i podzemni pešački prolaz) – navodi se u dokumentaciji.\nPrema nacrtu, u planu je proširenje Ibarske magistrale i smanjenje broja priključaka na državni put. Kolovoz Ibarske magistrale planira se sa dve saobraćajne trake po smeru, pri čemu su krajnje saobraćajne trake namenjene za kretanje autobusa i ulive/izlive.\nPredviđen je geometrijski poprečni profil magistrale širine 17m na delu koji prolazi kroz Lipovičku šumu, sa kolovozom širine 14m i obostranim bankinama širine 1,5m. Na ostalom delu trase u planu je širina poprečnog profila od 21,5m, središnje razdelno ostrvo širine 1,5m, kolovoz širine 7m i trotoar širine 3m.\n- Središnje razdelno ostrvo se planira za postavljanje stubova osvetljenja i zaštitne ograde iz razloga bezbednosti, kako bi se na mestima priključenja sa lokalnih saobraćajnica na Ibarsku magistralu onemogućilo presecanje saobraćajnih tokova na magistrali – navodi se u planu.\nPlanira se i zaštitni pojas sa svake strane Ibarske magistrale, širine 20m, u kome je dozvoljena gradnja, odnosno postavljanje vodovoda, kanalizacije, elektroenergetskih vodova, telekomunikacionih vodova, toplovoda, gasovoda, infrastrukturnih objekata i postrojenja i sl.\nTakođe, planira se ograničen broj saobraćajnih priključaka sa punim programom veza - u kružnim raskrsnicama, koje omogućuju i promenu smera kretanja na državnom putu. U planu je ukupno 9 kružnih raskrsnica kako bi kapacitet i protočnost predmetne trase zadovoljio saobraćajne potrebe, na međuodstojanju od 770m do 3400m.\nNa Ibarsku magistralu se u kružnim raskrsnicama priključuju (posmatrajući od severa ka jugu):\nplanirana saobraćajnica po trasi postojeće Beogradske ulice iz naselja Sremčica;\nUlica Nova 27 (put za centar naselja Barajevo), u blizini čvora 2202;\nUlica Prvog maja, u čvoru 2203;\nsa zapadne strane Ulica Maršala Tita (put za Meljak) i sa istočne strane Ulica Lole Ribara;\nUlica Vladislava Nikolića (put za Baćevac), u čvoru 2204;\nsa istočne strane Ulica Živojina Petrovića-Žire i sa zapadne strane lokalna ulica preko koje se Ulica Karađorđeva priključije na Ibarsku magistralu;\nsa istočne strane Ulica Nikole Pušića (put za Šiljakovac) kao saobraćajni pristup broj 1 privrednoj zoni planiranoj PP GO Barajeva i sa zapadne strane ul. Milinka Jelića (put za Vranić);\nsaobraćajni pristup broj 3 privrednoj zoni planiranoj Prostronim planom GO Barajeva;\nlokalne ulice sa obe strane Ibarske magistrale (ulica sa istočne strane je iz GO Barajevo, a ulica sa zapadne strane je iz mesne zajednice Vrbovno u GO Lazarevac);\nlokalne ulica sa obe strane Ibarske magistrale (dve ulice iz GO Lazarevac i ulica sa zapadne strane iz mesne zajednice Vrbovno).\nOstali saobraćajni priključci iz kontaktnog prostora planiraju se bez levih skretanja samo kao uliv i/ili izliv.\nPlanira se i direktan pristup tipa uliv i izliv sa katastarskih parcela koje su u kontaktnom prostoru, a kojima nije moguć pristup preko lokalne saobraćajne mreže.\nZbog prostornih ograničenja (minimalo zalaženje u katastarske parcele u kontaktnom prostoru i očuvanje postojećih objekata) planira se da se servisne saobraćajnice priključe na Ibarsku magistralu tako što bi na jednom kraju bio izliv sa Ibarske magistrale, a na drugom uliv na Ibarsku magistralu.\nPristup privrednoj zoni koja je planirana prema Prostornom planu GO Barajevo, planira se sa Ibarske magistrale na 3 mesta: središnji priključak je tipa uliv/izliv a krajnji priključci su u kružnim raskrsnicama. Nije dozvoljen pristup pojedinim sadržajima privredne zone direktno sa Ibarske magistrale.\nU planu je i rekonstrukcija i modernizacija postojećih stajališta na linijama lokalnog i prigradskog prevoza, razvojnih postavki preduzeća "Lasta" koji je glavni nosilac autobuskog prevoza putnika. Autobuska stajališta se planiraju u nišama.\nTakođe, za bezbedan prelazak pešaka sa jedne na drugu stranu državnog puta planiraju se dve pešačke pasarele i jedan podzemni pešački prolaz.\nZa odvodnjavanje planirane saobraćajnice planira se atmosferska kanalizacija koja trenutno ne postoji, a recipijent će biti obližnji vodotoci.\nU planu je i zadržavanje pozicija postojećih stanica za snabdevanje gorivom.\nNacrt plana je na ranom javnom uvidu do 23. fabruara.


Zakoni o krivicnim djelima pocinjenim iz mržnje: prakticni vodic | OSCE\nPočetna stranica Izvori Zakoni o krivicnim djelima pocinjenim iz mržnje: prakticni vodic\nZakoni o krivicnim djelima pocinjenim iz mržnje: prakticni vodic\nNadamo se da ce ovaj Vodic poslužiti kao prakticno sredstvo za izradu djelotvornog zakona. Podsticemo države da ovaj Vodic naširoko distribuiraju i da ga prevedu uz pomoc ODIHR-a. ODIHR nastavlja da pruža svoju pomoc državama koje žele izradu novog zakona ili koje razmatraju postojece zakonodavstvo, koristeci ovaj Vodic kao mjerilo.\nZakoni – a narocito krivicni zakoni – predstavljaju izraz vrijednosti društva. Zakoni o krivicnim djelima pocinjenim iz mržnje ujedno izražavaju društvenu vrijednost jednakosti i njeguju razvoj tih vrijednosti. Medutim, ovaj proces može da se dogodi\nsamo onda ako se zakoni zaista provode. Ako se zakoni o krivicnim djelima pocinjenim iz mržnje ne koriste, to umanjuje poštovanje svih zakona i slabi vladavinu prava.\nDa bi krivicni zakon djelotvorno reagovao na krivicna djela pocinjena iz mržnje potrebno je razmotriti kako ce zakon o krivicnim djelima pocinjenim iz mržnje funkcionisati u praksi i da li odabir odredene pravne norme pri izradi zakona cini taj zakon više ili manje jednostavnim za razumijevanje i provedbu. Zbog toga, ovaj Vodic dosljedno povezuje zakon sa njegovom provedbom.


TERZIĆ IZAZVAO TEKTONSKE POTRESE U FUDBALSKOJ SRBIJI: Kriminalne strukture bi svog čoveka u Zvezdi! Neću da dam KEROVIMA DA LAJU!\n18:26h ZEMAN SUVIŠE BOLESTAN DA OBAVLJA FUNKCIJU PREDSEDNIKA: Zdravstvena prognoza neizvesna! Senat tražio izjašenjenje lekara\n18:25h LAZIĆEVU DEVOJKU BEZ ŠMINKE BI MALO KO PREPOZNAO! Barbara u neprepoznatljivom izdanju, pevačica snimkom ŠOKIRALA PRATIOCE! (VIDEO)\n18:20h VMRO DPMNE PROGLASIO POBEDU Opoziciona stranka tvrdi da su na korak do pobede na izborima u Makedoniji, vladajući SDSM to ne misli\n18:18h JEDVA UBOLA POEN NA KRAJU, REĐALA NULE: Takmičarka nije mogla da izračuna zadate brojeve, ostala bez bodova u čak četiri igre!\n18:15h ZAŠTO VIŠE OD 70 ODSTO SRBIJE NE MOŽE DA VIDI PIKSIJEVE ORLOVE? Junajted grupa nema pravo da prenosi reprezentaciju, RTS reaguj\n18:13h LUDILO U JUŽNOAFRIČKOJ REPUBLICI, ODBILI DA REGISTRUJU RUSKU VAKCINU SPUTNJIK V: Agencija za lekove ima SUMANUTO objašenjenje\n18:11h PREKINI, BILE! Gejts slao lascivne mejlove koleginici, šefovi Majkrosofta mu rekli da se sabere i zaustavi\nTUGA DO NEBA! PREMINULA VANJA DUKIĆ (37): Uradila je nešto što nije niko 17\t318\nJovana Marković\t 06.10.2021. 14:50h\nGeneralni direktor Crvene zvezde Zvezdan Terzić bez dlake na jeziku govorio je o aktuelnim dešavanjima u srpskom fudbalu\nTerzić je poprilično uzdrmao srpsku fudbalsku javnost - isprozivao je selektora Dragana Stojkovića Piksija, večitog rivala Partizan, govorio o stanju u Crvenoj zvezdi, pritisku koji trpi i brojnim napadima sa kojim se suočava.\n"Svi mi koji radimo u Zvezdi zaslužujemo beneficirani radni staž, mnogo je pritiska. Ja sam ušao u Zvezdu crn, a sada sam beo", rekao je direktor crveno-belih u intervjuu za "TV Pančevo".\nTerzić tvrdi sa se svakodnevno trpi napade raznih interesnih grupa.\n"Zbog društvenog značaja Zvezde, preklapa se mnogo interesa: sportskih, društvenih, političkih, kriminalnih, menadžerskih... Fudbal u Srbiji je miks svega toga. Moraš da budeš ozbiljan igrač da se sudariš sa svim pritiscima. Mnogi interesni centri žele svog čoveka u Zvezdi. Zato stalno imamo napade, treba se odbraniti, imamo razne i medijske igranke koje pletu mrežu oko Zvezde", tvrdi Terzić.\nGeneralni direktor crveno-belih ističe da je nekada primoran da oštro odgovori na napade sa kojim se suočava.\n"Ne možeš da pustiš da svi kerovi laju, a ti da ne odgovoriš. Stvara se pogrešna slika u javnosti. Tu smo mi, da na sve odgovorimo na pravi način. Jedna priča za popa druga za lopova. Ne postoji udžbenik za uspešno rukovođenje Zvezdom".\nTERZIĆ NIKAD OŠTRIJI: Partizan nije žrtva režima, oni samo pokušavaju da REKETIRAJU SRBIJU! Novi rat večitih na pomolu!\nSPREMA LI SE NOVI RAT?! TERZA PORUČIO PIKSIJU: Druže, ti si selektor, nemoj ti da komentarišeš da li ima nameštanja!\nUEFA NAPRAVILA OPŠTI HAOS! Tzv. Kosovo ODLEPILO! Navijači širom sveta se pitaju čije je, pljušte odgovori: KOSOVO JE SRCE SRBIJE\nKLINAC KOJI ĆE POKORITI FUDBALSKI SVET Milan ima neviđeno ČUDO OD DETETA: Ima samo 13 godina i na 87 utakmica postigao je 483 gola\nZvezdan TerzićCrvena zvezdaintervjufudbal\nKIRJOS OTKRIO ŠTA BI RADIO SA ĐOKOVIĆEM NA PUSTOM OSTRVU: Australijanac dobio neobično pitanje, njegov odgovor će se pamtiti 3\nAUSTRALIJSKI POLICAJCI ODBILI VAKCINU: 40 službenika suspendovano, a možda im preti i otkaz! VIDEO\nkraj mandata upitan\nLAZIĆEVU DEVOJKU BEZ ŠMINKE BI MALO KO PREPOZNAO! Barbara u neprepoznatljivom izdanju, pevačica snimkom ŠOKIRALA PRATIOCE! (VIDEO) 1\nVMRO DPMNE PROGLASIO POBEDU Opoziciona stranka tvrdi da su na korak do pobede na izborima u Makedoniji, vladajući SDSM to ne misli\nTUGA DO NEBA! PREMINULA VANJA DUKIĆ (37): Uradila je nešto što nije niko pre nje! Njena životna priča mami suze na oči! VIDEO 17\t318\nISPLIVAO SNIMAK DARKA LAZIĆA IZ KREVETA U APARTAMNU NA ODMORU: Traži od Barbare da URADI JEDNU STVAR a ona NEĆE TO!\nTREĆA SESTRA RODIĆ PRAVA DOMAĆICA: Živi u čistom LUKSUZU, a gaji piliće i redovno se bavi POLJOPRIVREDOM!


Kreće UPIS NA OSNOVNE AKADEMSKE STUDIJE U ŠKOLSKOJ 2021/2022. na Internacionalnom univerzitetu u Novom Pazaru - niški ogranak (VIDEO)\nPočetak/Promo/Kreće UPIS NA OSNOVNE AKADEMSKE STUDIJE U ŠKOLSKOJ 2021/2022. na Internacionalnom univerzitetu u Novom Pazaru – niški ogranak (VIDEO)\nKreće UPIS NA OSNOVNE AKADEMSKE STUDIJE U ŠKOLSKOJ 2021/2022. na Internacionalnom univerzitetu u Novom Pazaru – niški ogranak (VIDEO)\nFoto: Internacionalni Univerzitet u Novom Pazaru\nInternacionalni Univerzitet u Novom Pazaru organizovao je upis studenata u prvu godinu četvorogodišnjih osnovnih akademskih studija (240 ESPB), školske 21/22 na nekoliko ogranaka širom Srbije. Predaja dokumentacije za junski upis je moguća već od 10. juna sve do 09. jula.\nPravo upisa na prvu godinu studija imaju kandidati sa završenom srednjom školom u trajanju od četiri godine. Rang lista primljenih kandidata ostvaruje se na osnovu uspeha iz srednje škole i rezultata testa provere opštih znanja i testa specifičnih znanja.\nU cenu školarine uračunata je prva prijava ispita, nastavne i vanastavne aktivnosti koje se ralizuju na Univerzitetu. Studentima su na raspolaganju Sportsko-rekreativni centar sa terenima za mali fudbal, teretanom, fiskulturnom salom gdje studenti imaju priliku razvijati svoje fizičke sposobnosti, Univerzitetska biblioteka koja broji nekoliko hiljada naslova stručne i dodatne literature, čitaonica opremljena računarima kao i Medija centar. Učešćem u Medija centru, studenti prezentiraju svoju kreativnost i umijeće kroz televizijske emisije: Studentski dnevnik, Studentski mozaik i inovativno obrazovno-zabavni projekat Unipedija, kao i časopis Naš student i radijske emisije.


Rusa će biti čak 23 miliona manje | Angus Young\n« Noćni vukovi: Nastavljamo put, vaša rusofobija je opasna\nCRNOGORSKO MINISTARSTVO OSUDILO NAPAD U ZVORNIKU »\nZa 35 godina svet će izgledati poprilično drugačije. Indijci će prestići Amerikance u ekonomiji, pojedine zemlje prestaće da veruju u boga, živećemo duže i biće nas blizu deset milijardi!\nDanas na Zemlji živi 7,2 milijarde ljudi, a predviđ se da će svetska populacija narasti za dodatnu milijardu u narednih 12 godina. Ako pogledamo još dalje u budućnost, sredinom 21. veka procenjuje se da će planetom šetati čak 9,6 milijardi ljudi, navodi se novom izveštaju UN.\n– Indija će prestići Kinu i postati najmnogoljudnija zemlja sveta sa populacijom od 1,6 milijardi, što je 400 miliona više nego što ih danas živi u Indiji. Štaviše, Kina i SAD zajedno neće imati toliko stanovnika, budući da će se populacija Kine povećati za “samo” 20 miliona – na 1,38 milijardi, dok će Amerikanaca biti oko 100 miliona više – kaže Vu Hongbo iz UN.\nPo broju stanovnika Indija će prestići Kinu\nNajbrže će rasti 49 najmanje razvijenih zemalja sveta, i to pretežno na afričkom kontinentu, dok će Evropa najviše kaskati za ostatkom planete. Pad populacije najviše će osetiti Rusi, gde će živeti 16 posto ljudi manje, zatim Japanci (15%) i Nemci (10%).\n– Japanaca će biti 19 miliona manje, Rusa 23 miliona, a Nemaca 10 miliona. S druge strane, broj stanovnika u Nigeriji uvećaće se za neverovatnih 178 procenata, čime će Nigerija sa 440 miliona stanovnika postati treća najmnogoljudnija zemlja sveta – dodaje Hongbo.\nNajzabrinjavajući podatak jeste taj da ljudi ni tada neće previše brinuti o planeti, pa će se emisija ugljen-dioksida (CO2) skoro udvostručiti. „U 2010. svet je proizvodio oko 33 gigatona CO2. Nažalost, procenjuje se da će do 2050. emisija ugljen-dioksida iznositi neslavnih 55,8 gigatona, što može izazvati katastrofalne efekte“, upozoravaju naučnici.\nDo naglog skoka populacije doći će pretežno zbog povećanja prosečne životne dobi. Tako će mlađih od 15 godina biti 18 posto svetske populacije, dok će onih starijih od 65 biti čak 21 odsto.\n– Usled poboljšanja životnih uslova prosečni životni vek će porasti za šest godina, na 76 – dodaju.\nAko se okrenemo ekonomiji, tu će takođe doći do znatnih izmena. Kina će i dalje biti vodeća ekonomska sila, ali će Indija preoteti SAD srebrnu medalju.\n– Danas kineski i američki BDP iznose oko 17,5 milijardi dolara, dok je on u Indiji nešto više od sedam milijardi. Ipak, 2050. BDP Indije iznosiće 42,2 milijarde dolara, SAD 41,3, a Kine 61 milijardu dolara – navode u istraživačkom centru “Pew”.\nTakođe, neke današnje ekonomske sile izgubiće takav status.\n– Velika Britanija i Francuska ispašće iz 10 najvećih svetskih ekonomija, a njihova mesta zauzeće Nigerija i Meksiko – navodi se.\nŠto se religije tiče, islam će najbrže da raste, ali će hrišćanstvo i dalje biti dominantno sa tri milijarde vernika naspram 2,7 milijardi muslimana.\nThis entry was posted on 28. travnja 2015., 22:33 and is filed under Nekategorizirano. You can follow any responses to this entry through RSS 2.0. You can skip to the end and leave a response. Pinging is currently not allowed.


Navijači Zvezde su ljuti, a Zvezdan Terzić ima druge teme, Partizan i šta je rekao Piksi\nNavijači Zvezde su ljuti, a Terzić „udara“ na Piksija i Partizan /video/\nZvezdan Terzić, alfa i omega Crvene zvezde, sa funkcije generalnog direktora, suočen je sa verovatno najtežim trenucima tokom angažmana u crveno-belom klubu, ali je uprkos iznenadnom bojkotu navijača on našao druge mete – selektora Dragana Stojkovića i večitog rivala, Partizan.\nTerzić je, bar se nezvanično spekuliše, razlog za odluku najvernijih navijača Crvene zvezde da bojkotuju prvih 20 minuta prethodne utakmice Superlige protiv Metalca, ali i da se oglase saopštenjem u kom su objavili da „ne mogu da ćute na dešavanja u i oko kluba“.Poseban udar je bačen na upravu kluba, u kojoj je praktično „frontmen“ samo Terzić, dok predsednik Svetozar Mijailović i ostali članovi „popunjavaju“ broj i ne pojavljuju se u javnosti toliko često.Osim kada mora.Za razliku od njih, Terzić je čest u medijima, a prvi put od proglašenja bojkota navijača govorio je za Televiziju Pančevo.Navijači nisu bili tema – Terzić je pažnju usmerio na selektora Stojkovića i njegovu izjavu o tome da će Srbija dobiti nacionalni stadion te da u srpskom fudbalu više nema nameštanja.Rekao je to – i krenuo da priča o Fudbalskom savezu Srbije, što mu kao generalnom direktoru Crvene zvezde, bar iz njegove prethodne izjave, nije posao.„Nisam zadovoljan kako izgleda srpski fudbal, Zvezda i Partizan od 37 utakmica 35 pobede. Zvezda i Partizan se stavljaju u istu revan, a Zvezda ide na petu titulu, pobegnemo Partizanu za 15, 20 bodova, nismo ispred za bod ili gol razliku… Kako nas stavljate u isti koš? Ne formiraju se mladi igrači, FSS je napravio katastrofalnu glupost, stavio je bonus od dva igrača, Zvezda je bila inicijator, umesto da podignu na tri. Naša liga treba da bude razvojna liga… Oni smanje sa dva na jedan… Neko ko vodi fudbal mora strateški da postavi stvari… Ja bih napravio bonus samo četiri igrača preko 25 godina mogu da igraju srpsku ligu. Moramo da se baci fokus na mlađe kategorije, trenerski kadar, nemamo trenere i infrastrukturu“, rekao je Terzić.Sa teme Fudbalskog saveza Srbije, Terzić se „munjevito“ prebacio na temu večitog rivala, trenutno prvoplasiranog na tabeli Superlige Srbije.„Iz dana u dan vidim da se koristi ista matrica, jako ružna, da smo mi državni projekat, a oni žrtve režima, što je velika laž. Ja sam svedok i ko hoće realno da pogleda, oni su tom pričom zaludeli ogromnu većinu Partizanove javnosti jer sebe smatraju žrtvom ovog režima. Oni imaju alibi koji na ružan način zloupotrebljavaju i klasično pokušavaju da reketiraju državu. To im uspeva već evo deset godina. Tom pričom ‘mi smo žrtve, mi smo žrtve’. Oni neuspešni, traže krivca, ne u sebi, nego u državi, kao da hoće neko da ih ruši“, istakao je Terzić.Terzić je, jasno, na udaru, pitanje je da li će uspeti da se odbrani, pa čak i pokušajima da usmeri pažnju na druge stvari jer, kako se nezvanično govori, navijači Zvezde su veoma ljuti na njegovo ponašanje i rad, kako u klubu, tako i van njega.\nsport, dragan stojković piksi, fk partizan, zvezdan terzić, fk crvena zvezda, fudbal\nTerzić je, bar se nezvanično spekuliše, razlog za odluku najvernijih navijača Crvene zvezde da bojkotuju prvih 20 minuta prethodne utakmice Superlige protiv Metalca, ali i da se oglase saopštenjem u kom su objavili da „ne mogu da ćute na dešavanja u i oko kluba“.\nPoseban udar je bačen na upravu kluba, u kojoj je praktično „frontmen“ samo Terzić, dok predsednik Svetozar Mijailović i ostali članovi „popunjavaju“ broj i ne pojavljuju se u javnosti toliko često.\nOsim kada mora.\nZa razliku od njih, Terzić je čest u medijima, a prvi put od proglašenja bojkota navijača govorio je za Televiziju Pančevo.\nNavijači nisu bili tema – Terzić je pažnju usmerio na selektora Stojkovića i njegovu izjavu o tome da će Srbija dobiti nacionalni stadion te da u srpskom fudbalu više nema nameštanja.\n„Pojavio se Piksi i priča o srpskom fudbalu... Druže, ti si selektor, bavi se reprezentacijom, nemoj ti da komentarišeš da li ima nameštanja i da li se gradi nacionalni stadion. Svako se petlja u stvari koje ga se ne tiču i na jedan pogrešan način se prezentuje javnosti“, rekao je Terzić.\nRekao je to – i krenuo da priča o Fudbalskom savezu Srbije, što mu kao generalnom direktoru Crvene zvezde, bar iz njegove prethodne izjave, nije posao.\n„Nisam zadovoljan kako izgleda srpski fudbal, Zvezda i Partizan od 37 utakmica 35 pobede. Zvezda i Partizan se stavljaju u istu revan, a Zvezda ide na petu titulu, pobegnemo Partizanu za 15, 20 bodova, nismo ispred za bod ili gol razliku… Kako nas stavljate u isti koš? Ne formiraju se mladi igrači, FSS je napravio katastrofalnu glupost, stavio je bonus od dva igrača, Zvezda je bila inicijator, umesto da podignu na tri. Naša liga treba da bude razvojna liga… Oni smanje sa dva na jedan… Neko ko vodi fudbal mora strateški da postavi stvari… Ja bih napravio bonus samo četiri igrača preko 25 godina mogu da igraju srpsku ligu. Moramo da se baci fokus na mlađe kategorije, trenerski kadar, nemamo trenere i infrastrukturu“, rekao je Terzić.\nSa teme Fudbalskog saveza Srbije, Terzić se „munjevito“ prebacio na temu večitog rivala, trenutno prvoplasiranog na tabeli Superlige Srbije.\n„Iz dana u dan vidim da se koristi ista matrica, jako ružna, da smo mi državni projekat, a oni žrtve režima, što je velika laž. Ja sam svedok i ko hoće realno da pogleda, oni su tom pričom zaludeli ogromnu većinu Partizanove javnosti jer sebe smatraju žrtvom ovog režima. Oni imaju alibi koji na ružan način zloupotrebljavaju i klasično pokušavaju da reketiraju državu. To im uspeva već evo deset godina. Tom pričom ‘mi smo žrtve, mi smo žrtve’. Oni neuspešni, traže krivca, ne u sebi, nego u državi, kao da hoće neko da ih ruši“, istakao je Terzić.\nTerzić je, jasno, na udaru, pitanje je da li će uspeti da se odbrani, pa čak i pokušajima da usmeri pažnju na druge stvari jer, kako se nezvanično govori, navijači Zvezde su veoma ljuti na njegovo ponašanje i rad, kako u klubu, tako i van njega.


14.02.2016. - 20:49h 07:46h Autor: jutarnji.hr\n"Sve se poboljšalo", tvrdi Lustig. "Ova otkrića podupiru ideju da je nužno za roditelje da nadgledaju unos šećera kod svoje dece i da paze na zdravstvene efekte hrane koju njihova deca jedu."\n"Kalorije iz šećera su najgore, zato što se pretvaraju u mast u jetri, podižući otpornost na insulin i povećavajući rizik za dijabetes i bolesti srca i jetre", rekao je Lustig.


MAXBET SPECIJAL Mesi strelac u pobedi Barselone - kvota 2.90 - MaxBet Sport\nVeliki derbi igra se ove subote na Kamp Nou, kada se od 16:15 u 35. kolu La Lige sastaju Barselona i Atletiko iz Madrida. Prvi na tabeli je Atletiko sa dva boda više od Barselone i Reala.\nZbog toga je kladionica MaxBet spremila specijal posvećen ovoj utakmici, a za vas smo izdvojili najinteresantnije kvote. Za pobedu Barselone i pogodak Lionela Mesija kvota je 2.90, a da strelac bude Antoan Grizman kvota je 4. Ako mislite da će Madriđani da pobede, a mrežu zatrese Luis Suarez kvota je 9.50, a da to učini Žoao Feliks onda je 15.\nUkoliko ne želite mnogo da rizikujete spremili smo vam ovu igru sa dvoznakom. Tako je kvota za 1x i gol Mesija 1.90, a za pogodak Grizmana 2.60. Kvota za x2 i gol Suareza je 4.60, a za pogodak Žoaa Feliksa je 7.\nPogledajte kompletnu ponudu specijala kladionice MaxBet za utakmicu Barselona – Atletiko.\nTagovi:FK Atletiko MadridFK BarselonaKladionicaLa LigaLa Liga 2020/21Top3


NOVE CENE MESA\nIzvor: Alo.rs/N.I./Lokalne novine | Obrenovac, 23.04.2021.\nDa li nas čeka poskupljenje pred praznike?!\nMinistarstvo poljoprivrede potvrdilo je danas da je početkom nedelje povećana otkupna cena tovnih svinja i da se prema podacima sa terena otkupna cena tovljenika kreće od 150 do 155 dinara po kilogramu bez poreza na dodatu vrednost.\nKako je rečeno, u cilju stabilizacije proizvodnje mesa, tržišta cena, kao i zaštite domaće proizvodnje, u Ministarstvu poljoprivrede je održan niz sastanaka sa relevantnim predstavnicima udruženja odgajivača svinja - Udruženjem odgajivača svinja Srbije, Agrarnom komorom poljoprivrednih proizvođača Srbije, Saborom proizvođača agroprivrede Srbije i Asocijacijom stočara Srema i Mačve.\n- Jedan od zaključaka sastanka je bio i predlog da Republička direkcija za robne rezerve preuzme 15.000 tovnih svinja od odgajivača koji imaju ugovornu obavezu sa direkcijom kako bi se smanjili viškovi na tržištu i time pomoglo odgajivačima svinja. Realizacija ovog predloga je u toku - rečeno je u Ministarstvu, prenosi Radio televizija Vojvodine.\nPodsetimo, poslednjih nekoliko dana u Srbiji je najavljivano da cena mesa za predstojeće praznike nikada nije bila niža.\nFerenc Major, doktor agroekonomije i predsednik Udruženja odgajivača svinja u Bačkoj Topoli, naveo je da se cena kilograma žive vage prasića kreće između 120 i 130 dinara.\nCena svinjskog mesa pala je širom Evrope još u junu prošle godine. Korona kriza odrazila se i na ovo tržište, a posebno na zarazu radnika u najvećim nemačkim i holandskim klanicama, usled čega je i najveći kupac Kina prekinula da uvozi meso iz ovih zemalja.\nOno što potrošačima preostaje jeste da sačekaju narednih dana i vide da li će doći do promene cena mesa zbog poskupljenja cene žive vage.