Pojačalo A1 specijal EP3: Nova fiskalizacija iz ugla velikih sistema | Pojačalo\nPojačalo · Pojačalo A1 specijal EP3: Nova fiskalizacija iz ugla velikih sistema\nIvan Minić: Poštovani slušaoci i gledaoci Pojačalo podkasta, dobrodošli u treću epizodu slecijala koji realizujemo u saradnji sa kompanijom A1 a gde se bavimo temom nove fiskalizacije. U prethodnim epizodama smo se bavili osnovnim pojmovima, zatim prošli kroz dva slučaja manjih preduzeća. Danas ćemo se baviti time kako to igleda iz ugla velikih sistema. Apelujem na vas da, ako i dalje imate neka pitanja i nejasnoće u vezi celog ovog procesa, a dosta vas je pokazalo da ima, pišite nam, naredne nedelje snimamo epizodu u kojoj ćemo odgovarati na sva vaša pitanja, kojih je već sad stiglo dosta ali svakako dosta ima prostora za svakog ko ima neku nedoumicu. Današnja epizoda je meni posebno draga zato što ćemo imati tri geek-a, tri inženjera koji pričaju o nečemu što je njima blisko, vama možda bude malo dalje ali mislim da iz razgovora u pripremi, mislim da ćemo se jako dobro razumeti i da će i vama biti interesantno. Moji gosti su Nebojša Baškot, IT System Administrator iz kompanije Don don, regionalnog lidera u proizvodnji pekarskih proizvoda i Miroslav Trikić, IT menadžer kompanije DHL. Dobrodošli.\nNebojša Baškot: Hvala.\nMiroslav Trikić: Još bolje vas našli.\nIvan Minić: Ajde da krenemo od toga da mali sistemi obično se oslanjaju samo na to što dobijaju kao gotovo rešenje. Tu možda ima neki bazični poslovni softver, business intelligence, ima knjigovodstveni softver, ali to je manje više sve što oni imaju. Veliki sistemi da bi mogli danas da funkcionišu moraju da imaju čitav djapazon poslovnog softvera koji je integrisan ispord svega. I ovakva promena ne utiče samo na zamenu terminala nego utiče na sve ono ostalo što je povezano u tom sistemu. Sa jedne strane imamo kompaniju koja je regionalni lider kad su te stvari u pitanju svoje industrije, a sa druge strane imamo globalni sistem koji je zaista ogroman i pokriva ceo svet, da kažemo primarno Evropu ali pokriva ceo svet, bez ikakvih tu dilema. Znam da je bilo – 48 sati do bilo koje tačke.\nMiroslav Trikić: Preko 220 zemalja i teritorija.\nIvan Minić: To je kad čovek voli sebi da komplikuje život a ako je iz Nemačke onda on to i organizuje da funlcioniše kako treba. Hajde da demistifikujem samu organizaciju poslovnog softvera u jednoj i u drugoj firmi. Šta postoji ispd svega? Naravno ono što možete da podelite, jasno mi je da je deo toga poslovna tajna.\nMiroslav Trikić: Konkretno, kao što je pomenuto, DHL je globalna kompanija. Samim tim mi nudimo jednu te istu uslugu u celom svetu, svim zemljama i samim tim standardizujemo sve procese i sisteme koje koristimo. Tako da mi koristimo jedan globalni sistem. I evo, okvirno negde 280+ aplikacija se koristi da bi proces DHL-a funkcionisao.\nIvan Minić: Kad kažete globalni sistem, jasno je da tehnološka osnova i platforma zajednička, ali svaka zemlja ima svoje specifičnosti, kako taj deo funkcioniše?\nMiroslav Trikić: Taj deo funkcioniše i konkretno, u glavnom se svodi na carinski proces. Znači, jedino što se razlikuje u našem domenu rada je taj momenat za uvoz i izvoz robe i kako je zakonodavstvo u toj zemlji. Samim tim, da li se koristi centralni sistem ili se koristi, da kažem, lokalna aplikacija. U našem slučaju, mi imamo lokalnu aplikaciju koju koristimo da bismo bili potpuno inline sa standardom koji zahteva Uprava carine.\nIvan Minić: Ono što je meni uvek bilo fascinantno, nekoliko puta sam sarađivao na nekim projektima sa DHL-om i taj ceo sistem integracije sa rešenjima za elektronsku trgovinu koji postoji, jedna od stvari koja mi je bila fascinantna u toj nekoj razmeni informacija na nivou slanja upita, dobijanje informacija je što sam uvek dobijao informaciju o tome šta me čeka i sa druge strane. Odnosno, ako ja šaljem paket negde, Ognjenu zemlju, nike bitno, na kraj sveta, ja znam, možda ne sa 100% sigurnosti, jer uvek može da se desi neka promena negde i neka specifičnost, ali ja dobijem informaciju i šta očekuje i onu drugu stranu kada je uvoz svega toga u pitanju pa mogu da, i možda snosim troškove toga unapred ili makar pripremim onoga ko prima paket, da će to sve dobiti. Odakle to sve te informacije i na koji način to funkcioniše? Mnogo je veliki broj kombinacija.\nMiroslav Trikić: Mnogo je veliki broj kombinacija ali zato kažem, sistem tu dolazi u igru. Znači, postoji jedan centralni sistem, koji se puni sa podacima iz svake zemlje. I svaka zemlja je odgovorna da ažurira lokalne podatke, lokalno zakonodavstvo i lokalne procese. Tako da sa te strane se uvek trudimo, čast izuzecima, da to bude ažurno i up to date, da mogu lako da se daju prave informacije. Jer to je suština. I to je, da kažem, neki napredak, gde se ide u pravcu, uzimajući u obzir – svi su zauzeti, svi su u pokretu, da se najavi i dogovori vreme čak za isporuku određene pošiljke.\nIvan Minić: Njemački standard, što se kaže 🙂 Svi mi inženjeri volimo da kažemo – nije važno da li je dobro ili loše, važno je da je predvidljivo. E sad, sa druge strane imamo sistem koji je, baš smo pričali o tome u ovom razgovoru koji je prethodio snimanju podkasta, imamo sistem koji je uglavnom orijentisan B2B. Naravno, postoji i B2C aspekat, ali on ne predstavlja sad neki preveliki deo toga, ali taj B2B aspekt, u vašem slučaju, pokriva rad sa preko 5000 krajnjih korisnika u vidu prodajnih objekata koji dobijaju vaše proizvode. Vi ste regionalni lider, firma, da kažemo, koja potiče iz Slovenije, odnosno, kapital je u startu slovenački, ali isto tako i firma koja je prethodnih godina imala značajni broj akvizicija, integracija sa drugim sistemima, koja je napravila jako veliki broj nekih, koliko se sećam priče koju sam čuo, sarađujući prethodno, koja je napravila, sa ciljem optimizacije, veliki broj manjih proizvodnih pogona koji mogu lakše da opsluže neke regione gde je to potrebno i koja najčešće radi sa drugim velikim sistemima. Kako kod vas izgleda tehnološka osnova poslovnog softvera koji je ispod svega?\nNebojša Baškot: Naravno, bez računara sigurno ne bismo mogli, i softvera ništa da uradimo. Postoje te aplikacije koje koristimo na mobilnim tabletima koji se koriste na terenu, kolege koje obilaze, komercijalisti koji obilaze terene, oni komuniciraju praktično na terenu sa ljudima u maloprodajama. Svi ovi ostali veliki sistemi kao što su veliki lanci maloprodajni, oni komuniciraju naravno preko računara, preko EDI razmene. Svaka porudžbenica stiže preko računara, to prolazi praktično kroz više sistema i ERP-ova da bi na kraju došlo do proizvodnje i do isporuke, do samog kranjeg kupca. To je sve vezano u softveru tako da bez toga i računara teško da bismo mogli da opslužimo svih tih 5000 i više kolacija.\nIvan Minić: A poslovni softver koji je ispod svega centralni, ERP koji koristite, nije neko od globalnih rešenja već je zapravo rešenje koje je nastalo u Sloveniji i koje je onako, prilično prilagođeno od starta potrebama firmi i razvija se zajedno sa firmama.\nNebojša Baškot: Jeste. Zato što je Don don kompanija koja ima 95% praktično u proizvodnji i onda je sam ERP najviše prilagođen samoj proizvidnji i na kraju sve te poslovne jedinice koje imamo u Srbiji su povezane zajedno sa svim tim našim klijentima, tako da na neki način to sve glatko funkcioniše i lepo radi, tako da možemo da ispoštujemo svako trebovanje, da kažem, porudžbenicu do krajnjeg kupca.\nIvan Minić: To mi je uvek bilo impresivno, da jedan tako veliki sistem koji ima toliko kompleksnu distribuciju, kroz neki lični kontakt, jer smo u jednoj prilici za malo sarađivali, na kraju ipak nismo, neverovatno pozitivan utisak nivoa organizovanosti, posvećenosti ljudi, činjenice da prilično kompleksnu informaciju dobijam u roku od 1 dan, na vrlo jedan sistematizovan i dobar način i kao – izgleda da ni slovenački standard nije loš, možda ne baš kao nemački ali svaka čast! E sad, ono što nama jeste ovde glavna tema, to je cela priča sa novom fiskalizacijom. Vi ste i jedni i drugi bili deo sistema fiskalnih kasa. Imali smo slučajeve firmi koje to nisu bile, i ljudi koji su se bavili primarno elektronskom trgovinom koja je bila oslobođena takvih obaveza i za njih je sve ovo neka potpuno nova stvar sa kojom se prvi put upoznaju. Često su ciljano birali da budu delatnosti za koje to nije potrebno pa je sad to stres.\nOvde to nije nova stvar apsolutno, ali nije nova obaveza ali jeste nova regulativa, jeste nova tehnologija, jeste potreba da se neke stvari zanove, da se neke stvari reše na drugačiji način. Šta je u vašem slučaju, da krenemo od DHL-a, bilo potrebno da se desi da bi vi mogli da budete spremni za prelazak na novi sistem fiskalizacije?\nMiroslav Trikić: Mi to nismo doživeli kao nešto strašno. Znači, to je sistem, mi funkcionišemo sa sistemima dobro. Ovde je bilo glavno pitanje da se pokrene tenderski postupak, da se prikupe koje su mogućnosti, ko nudi šta od opreme, kakvi su uslovi. To kad se regulisalo i izoabralo, formirao se tim, definisamo je koje obuke zaposleni moraju da prođu, i samo je preostala primena. Tako da mi to nismo osetili nešto preterano kao problem.\nIvan Minić: Jel bilo nekih stvari koje je bilo potrebno rešiti interno, kroz, osim samih obuka, kroz softver, kroz neke procedure?\nMiroslav Trikić: Ne i razlog je što mi na kurirskim terminalima smo već imali te iznose. Mi imamo interni sistem i našu aplikaciju upravo da se prate takve stvari jer na kraju dana kad se kurir vrati u svoj centar, radi se taj takozvani debrief i na osnovu podataka iz kurirskih skenera, vidi se šta je naplaćeno, koliko je naplaćeno i na taj način to centralno izveštavanje postoji. Ovde će biti, da kažemo, situacija da umesto jednog uređaja, svaki kurir će morati da nosi dva.\nIvan Minić: Ali će neke stvari biti dostupne i u realtime-u, što isto nije loše.\nMiroslav Trikić: Tako je!\nIvan Minić: Kakva je situacija kod vas?\nNebojša Baškot: Kod nas je situacija takva da smo imali praktično razvoj softvera, mi smo morali da se prilagodimo novim regulativama, tako da, pokrenuto je to još krajem novembra, kada je to krenulo sve, tako da je sve u razvoju još uvek, u testnoj je fazi. Što se tiče našeg softvera i što se tiče hardvera, da kažem, ovih termalnih štampača, to je praktilno sve završeno. Sad smo došli do tog trenutka da to prođe, da se vidi kako to sve funkcioniše da bismo bili sigurni, da bismo pustili produkciju.\nIvan Minić: Lepa stvar koju smo čuli je da novi sistem fiskalizacije podrazumeva i tu mogućnost da ti imaš uređaj u testnoj fazi koji zapravo radi sve što treba. Možeš da prođeš kompletno testiranje, bez da praviš račune koje ćeš da storniraš itd, nego zaista prođeš sve i ako radi, onda znaš da radi. I to ti je dobra polazna osnova za dalje. Pitaću vas još jednu stvar koja, da kažem, možda se u vašem slučaju i nike dešavala, ali imali smo i među pitanjima koja su stigla i generalno u razgovorima sa ljudima koji su bili korisnici i starog sistema fiskalizacije, odnosno, bili su obveznici fiskalizacije od kada je ona krenula od 2004. godine ili kad već, a to je, dali je bilo nekih izazova sa starim uređajima i satrim sistemom i da li je, pošto, dosta tih uređaja koji su i danas u upotrebi su uređaji koji su prilično stari. Samim tim nude mnogo manje mogućnosti i funkcionalnosti. A u međuvremenu smo došli do toga da možeš da platiš satom, da možeš da platiš narukvicom, da možeš da platiš telefonom, da možeš da platiš platinom karticom samo na dodir, što je mnogo lepo bilo u vreme korone, ne moraš, mislim i dalje je vreme korone, ali ok, u vreme kada je korona divljala, da nemaš tu vrstu razmene bez ikakve potrebe, nego da sve možeš da završiš beskontaktno. Ali to su sve tehnologije koje su se pojavile u prethodnih par godina. Sistem je star 17. Ili 18 godina. Kakva je bila situacija kod vas? Sa jedne strane, da li je bilo nekih generacijskih unapređenja kroz vreme kako se šta menjalo ili je sada prvi put da dolazi do tog nekog iskoraka u samaom rešenju koje se koristi?\nMiroslav Trikić: Kod nas je situacija da je ovo sad prva primena, tako da nemamo iskustva sa tim generacijskim momentima.\nIvan Minić: Vi ste odmah došli na dobro, što se kaže 🙂 Kod vas?\nNebojša Baškot: Što se tiče Don don-a, mi smo korsitili stari sistem fiskalizacije i videli smo jedini problem u tim uređajima koji praktično, ako treba nešto da se popravi li se nešto desi sa samim urđajem, onda bi morala da se kontaktira Poreska uprava, i to je trajalo dan dva, nike duže ali sve jedno, to u ovom sistemu, gde je sve živo, gde je sve brzo, to je jako dug period. U slučaju kod nove fiskalizacije, gde su sertifikati u pitanju softverski, koji se uvode, i ovi su obični štampači, tako da, prilikom nekog kvara, mnogo je jednostavnije i brže se dolazi do toga da možemo kupca da uslužimo na vreme.\nIvan Minić: Još jednu stvar bih pitao, pošto, DHL je globalna kompanija pa samim tim, ima niz stvari koje mogu da se povuku kao iskustvo i znanje sa drugih tržišta. Ali ovo je vrlo specifično iz razloga što je Don don regionalna kompanija, a ovakav sistem fiskalizacije je već uveden, vrlo sličan model i u Hrvatskoj, mislim i u Sloveniji da je vrlo slično, jel vam značilo nešto iskustvo kolega sa tih tržišta, kada je ovo bilo u pitanju?\nNebojša Baškot: Jeste, jeste. Zato što, recimo prošle godine je u Crnoj Gori uvedeno, tako da je i ovaj naš ERP već bio pripremljen, da tako kažem. Kad kažem pripremljen, mali su regulative drugačije, ali u principu je konstrukcija ista, tako da je bilo malo prilagođavanja, kako bi sve moglo da funkcioniše kako treba.\nIvan Minić: A šta su neke specifičnsti koje ste dobili ovim što se sada dešava?\nNebojša Baškot: Specifičnost je u suštini vezana najviše sa, da sad ne komplikujem, sa ESIR-om i LPFR-om, oodnosno lokalni proces fiskalnih računa. Tu je bio izazov praktično, da li da to bude softverski ili hardverski, tako da, to se sve sad izvršava softverski, ne komunicira se direktno sa Poreskom upravom, nego sa tim lokalnim procesorom i onda račun može da izađe brzo i nije toliko zavisan od veze sa Poreskom upravom i interneta. Mada je u današnje to dosta stabilno, nema više takvih prekida kao što je nekada bilo, ali u principu, to nam je bilo jedan od specifičnih zahteva da to sve funkcioniše kako treba jer to je sve što se dešava u pozadini, kupac ne sme da zna i ne sme da primeti da se bilo šta desilo ili će se desiti u budućnosti.\nIvan Minić: Bilo je tih slučajeva sa starim uređajima koji su suštinski imali mobilnu vezu sa internetom ali u to vreme to je bio gprs, što je inače prilično nestabilno, jako sporo, jeste količina podataka koja se šalje mala, sve to stoji ali nekad je signal toliko loš da i ta mala količina podataka ne stigne i ne postoji ništa što je više frustrirajuće od toga kada ti kartica ne prođe i da moraš još 4 puta jer taj proces biranja i svega, to sve traje. I onda dolazimo sad u situaciju da je malntene postalo trenutno i da je to jedno sjajno iskustvo. Ja sam imao prilike da pričam i sa predstavnicima najvećih kartičara, i jednom i drugom stranom, da ih ne imenujemo sad, koji su posle godina fokusa isključivo na to da korisnici budu što bezbedniji, što jeste naravno jako važno, došli do toga – ok, sad su jako jako jako bezbedni ali je korisničko iskustvo postalo prilično loše jer to sve traje. To traje neko vreme, proverava se x puta, imas dvostepenu autorizaciju svega ali – šta nama kaže know-how sa tržišta? Za 98% transakcija možeš da 100% sigurnosti da kažeš da su legit. Ajde da u tim slučajevima ne pitamo ljude ovo ostalo. Ajde da pitamo samo u onima koji su problematični. To automatski čini korisničko iskustvo 50 puta boljim, što nike loš odnos snage. Kakva je situacija kod vas u DHL-u? Da li ste vi imali neke specifičnosti koje vam je doneo ovaj novi sistem, nešto na šta ste morali da se adaptirate i sa strane IT-a i sa strane nekih drugih stvari, ako je to poznato?\nMiroslav Trikić: Ja moram reći da nismo imali specifičnosti. Mi očekujemo benefit od svega ovoga. Očekujemo da će to poboljšati upravo iskustvo klijentima. Da kažem, sa starom opremom, starim sistemima je bila varijanta da od banke mora da se uzme uređaj za plaćanje karticom, a banke uglavnom uslovljavaju sa određenim prometom na tom uređaju. E sad mi imamo lokacije gde nemamo taj obim posla jer pokrivamo 100% teritorije Srbije. I automatski nismo mogli ravnopravno da rešimo taj problem na svim mestima. Sad sa ovim, to će biti rešeno. Očekujemo i da će klijenti biti zadovoljniji, srećniji jer će moći apsolutno na bilo kojoj lokaciji da plate karticom, to je jedan od najvećih benefita.\nIvan Minić: Da, to je sad postalo posebno, moram da primetim, počeo sam da zagledam. Nisam od onih što vole da gledaju ljude u prodavnici, u redu ispred sebe, ali sad sam pčeo malo da zagledam ljude u poslednje vreme i vidim koliko se više koriste kartice nego gotovina, u odnosu na period od pre par godina. I dalje imaš situaciju gde negde ne možeš da koristiš karticu, nema, na trafici nema kartica, nego moraš imati neku gotovinu i tu uvek ispadne problem. Na bankomatu si podigao, najmanja novčanica koju si dobio je 5000 dinara, kupujueš nešto od 200. Kad dođeš na trafiku, verovatno ti prodavacica ili prodavac prokunu naredne tri generacije, i ja zbog toga verovatno nemam kosu, ali to su ti neki momenti koji prosto, ne postoji razlog, u perspektivi, i tamo nemaš rešenje koje ti omogućava to. Jano mi je, postoji neka provizija, te sve stvari su, posebno ako je neki lanac u pitanju a večina su sad lanci,, te stvari su dogovorljive jer to je bezbedan lanac. Niko neća na trafici da napravi prevaru kupovinom novina, žvaka, sladoleda ili bilo čega. Tako da vidim da tu postoji dosta prostora za neku vrstu unapređenja korisničnog iskustva, sada kada su ljudi mnogo više navikli da bezgotovinski plaćaju, što je u inostranstvu, već duže standard. Naravno, opet svako tržište ima svoje specifičnosti. Mi smo sad krenuli sa QR kodovima koji još uvek nisu toliko u upotrebi ali evo meni se dešava u šoslednje vreme, povremeno, da mi stigne faktura sa QR kodom, ja sam najsrećniji čovek na svetu jer ja ne moram da prekucavam ništa. To mi je najveća frustracija u životu, kad ni stigne nešto, a ja nisam za računarom, ja ću na telefonu ljudima kojima je bitno da platim, odmah platiti. Ovde, ja samo skeniram i sve se desi samo. Pre par godina sam gledao u Kini kako ljudi muzičaru koji svira na ulici doniraju tako što on ima samo QR kod. Ima šešir i QR kod. I svi koji koriste to, na biciklima koji su dostupni za vožnju po gradu, ima samo QR kod, nema potrebe za tehnologijom bilo kakvom, samo skeniraš i to je to. I to sve funkcioniše. Tad smo, sećam se, komentarisali, to neko celo društvo je komentarisalo – za 5 godina ćemo to videti kod nas. Nije još prošlo 5 godina, da mu damo još jedno 2 pa da vidimo šta će da bude. A i bila je malo korona pa je bilo specifično. Ali dosta stvari se promenilo, dosta stvari se automatizovano i funkcijoniše na drugačiji način, promenile su se ljudske navike, muka nas je naterala da promenimo navike koje u suprotnom ne bi promenili nikada. Meni je recimo vrlo često bio taj momenat iskustva gde naručio si nešto pouzećem, dostavljaju to, i sad treba da platiš neki iznos. Nekad je to 1000-2000 dinara, nije važno, imam kod sebe uvek toliko ali dešavalo se da je to isporuka 23000 dinara. Pa nemam kod sebe po default-u 23000 dinara u novčaniku, ne razmišljam o tome. A nikom nije palo na pamet da ja mogu da platim to karticom. Zaračunaj mi i neki fee i dodaj mi neki fee na to, samo mi omogući da za mene iskustvo bude bolje. Dese se neke stvari, dese se neke promene i to postane uobičajeno. Postane kroz Wolt, Glovo, Donesi postane uobičajeno da si ti unapred platio karticom. Sve je sistemski osmišljeno na drugačiji način. No dobro, sad sam ja otišao u 101 digresiju.\nMiroslav Trikić: Ali tu si pomenuo bar, da kažem, nekoliko pozitivnih elementa proteklih dve godine korone. Sve te stvari su se razvile upravo da bi dovele do što više beskontaktne razmene.\nNebojša Baškot: Navike se menjaju, možda je to zaista pozitivno…\nIvan Minić: Ja se nadam da jeste ida ćemo neke dobre stvari povući iz svega ovoga, pored niza trauma koje, očigledno, povlačimo svi. Hteo bih jedne stvari da se dotaknemo, zato što mislim da je interesantna, nema direktno veze sa ovim, ali zapravo ima prilično a to je taj momenat da DHL kao sistem je u suštini provajder usluga koje su potrebne velikom broju prodavaca. Ko god šalje nešto po svetu, ima potrebu da dobije što bolje rešenje za to, da dobije procenu troška odmah itd. Jedna od stvari, pošto je jedan od poslova koji radim i taj konsultantski u oblasti elektronske trgovine i razvoja rešenja za to, obično kada radimo strane klijente, kada radimo shop-ove za njih, u zavisnosti od zemlje, koriste se neka gotova rešenja koja omogućavaju integraciju sa, ili FedEx-om ili DHL-om ili u zavisnosti od toga koja je zemlja primaoca, rešenje koje je optimalno po proceni za to sve. Kakva je situacija sa strane korisnika tog tipa usluga kod nas? Ja znam da vi imate razvijena rešenja za to. Rešenja koja su sjajna, koja su vrlo jednostavna za implementaciju, koja ljudima daju mogućnost da zaista znaju tačno koliko će da košta isporuka nečega negde u realnom vremenu. Ali nisam baš sretao mnogo slučajeva toga da je neko to implementirao kod sebe na shop.\nMiroslav Trikić: Pa kod nas u Srbiji ima kompanija koje su primenile integraciju i koriste te module da dobiju pravu procenu. Ali pta smo mi dalje uradili… Imali smo jedan zanimljiv projekat, recimo, razvoj nekih aplikacija namenjenih za korisnike, uglavnom je ceo taj proces je rađen bez samog korisnika. Konkretan slučaj je sad nova Flagship aplikacija, ne toliko nova, evo sad već dve godine je u produkciji, ona je po prvi put razvijana tako što je okupljena grupa na globalnom nivou od nekih 6000 kompanija, koje sarađuju sa nama i gde se krenulo od najosnovnijih stvari kao – koje boje na ekranu, koje slike na ekranu, šta je to što bi vas privlačilo, kojim redosledom informacija… Ranije, mi smo sa našeg aspekta definisali te aplikacije i redosled unosa podataka, ali to se nije uvek poklapalo sa potrebama korisnika. Pa smo ovaj put rešili na globalnom nivou da pitamo korisnike. I ceo proces razvoja, od tog prvog trenutka do kraja je bilo sa korisnicima koji su dogovarali i govorili šta njima treba i kako oni sve to vide. E ta aplikacija takođe omogućava da čovek unese odakle dokle šalje, šta šalje, koja je težina i momentalno dobije ponudu, ali ne jednu, postoji više različitih ponuda. Ako recimo neko hoće garantovano narednog dana da u Evropi do 9h ujutru bude isporučeno, ili do 12h ujutru, to su različite usluge. Tako da, u zavisnosti od lokacije odakle se šalje, do lokacije koja je odredište, čovek može da dobije nekoliko ponuda, koliko tačno košta, specificirano tačno koji su tu troškovi kalkulisani, i da izabere koja od usluga mu najbolje odgovara. A ta aplikacija je web aplikacija. I sad ogromna većina korisnika koristi to. Shop-ovi.. polako se to integriše, dolazi na svoje, postoji mnogo rešenja za integracije. Ako shop koristi kao platformu neku of-the-shelf aplikaciju, 95% je da postoji modul samo plugin play za DHL i da može da platforma da komunicira sa DHL-om. Postoje razne tehnologije za integraciju, jer razumemo da različiti korisnici imaju različite platforme i različite potrebe. Tako da se tu baš široko išlo, da se nađe, koje je rešenje optimalno za svakog od njih. Tako da sve je to predviđeno u tome.\nIvan Minić: Ali taj momenat da jedan veliki sistem, krene da razvija nešto sa onim što nazivamo customer centric approach odnosno, pristup rešenju koje kreće od korisnika ka kompaniji, je naravno… Sve male agilne firme teže tome jer im je to način da se približe korisniku, da se izbore za pažnju korisnika, da na neki načim pobede veliki sistem jer su više vodile računa o korisniku jer veliki sistem često ne vodi računa o korisniku. I onda kada jedan veliki sistem kaže “E ok, meni su korisnici na prvom mestu i važno mi je da njima bude dobro”, to je uvek sjajno za videti i svaka čast na tome. Dešava se, retko doduše i gotovo nikad sa našim bankama, da imaš taj momenat da neko zapravo zamolio te da uneseš podatke tvoje firme ali imaš opciju da uneseš samo matični broj i PIB a on će da povuče sve ostalo, a imaš i sve ostale banke koje kažu “A što ti ne bi 477. put uneo sve podatke koje imaš jer iako možemo da ih povučemo sa NBSa i APRa, iako taj upit ne košta ništa, ili košta minimalno, ko će sad da se bavi time. Šta, lakše je da vas 100000 unese to nego jedan naš čovek da potroši 5 sati da integriše to sve. Vi radite i sa fizičkim licima, i sa kompanijama i sa najrazličitijim nivoom kompleksnosti i nivoom frekvencije saradnje, neki ljudi pošalju jednom u 100 godina nešto i to je to, neke firme šalju desetine paketa dnevno, to je sve vrlo specifično i traži neku fleksibilnost. Sa druge strane, Don Don primarno radi B2B. Ali radi i B2C. E sad, kako pomiriti te dve stvari?\nNebojša Baškot: Pa dobro, mora da se pomire zato što krajnji korisnik, kao što smo sad i rekli, je najbitniji i moramo ispoštovati svakoga. Uostalom, sve te uvedene tehnologije koje imamo sada, nam pomažu da budemo i produktivniji i da nam procedure koje imamo, da budu skraćene, jednostavnije, jer svaki čovek koji se nalazi bilo u proizvodnji, bilo u prodaji, on mora da bude dobra karika, da ne bude ona slaba karika, tako da sve to moramo pomiriti da bi poslovanje i zadovoljstvo korisnika i zadovoljstvo nas radnika, bilo na vrhunskom nivou.\nIvan Minić: Jedna od stvari koje se sećam, u jednom od svojih projekata koje radim, koji ima isto taj momenat da deo kupaca su biznisi, deo su fizička lica, postoji neki relativno veliki broj artikala koji je moguće kupiti ali kad pogledaš na uzorku firme, skoro sve kupuju 10 istih artikala, odnosno kupuju 5 artikala ali ako uzmeš ukupno sve firme, možda ih ima 12 varijacija sve zajedno. Kad pogledaš fizička lica, njihova prosečna porudžbina ima 17 artikala ali kad pogledaš ukupan pool iz kog su povukli makar po 1-2 artikla, dolazimo na neku cifru od 400-500-600, i kao, to je neki organizaciono-interni pakao, ako to ide sa istog mesta. Sad, u vašem slučaju baš i ne ide. Jedna stvar je centralizovana proizvodnja koja je velika. Druga stvar su ti maloprodajni objekti gde ste vi samo distributer, izvođač radova, onaj koji isporučuje. A treća stvar su objekti gde je moguće kupiti finalni proizvod, gotov proizvod. Ali to kada nije jasno izdeljeno, to zvuči kao noćna mora. E sad, kako je sa strane tehnike to rešeno, je l postoje zasebna rešenja za te stvari?\nNebojša Baškot: Pa jeste, da, softver je podeljen na način da praktično imamo ERP koji je u proizvodnji, imamo ERP koji je u maloprodajama i tu ima razlike, mi koristimo softver u maloprodajama da bi mogli deo koji je vezan za maloprodaje, jer tu se nalazi praktično isto kao i običan maloprodajni objekat koji se nalazi bilo gde, oni takođe vrše to trebovanje odnosno naručivanje robe isto kao i bilo koja druga prodavnica. Proizvodnja funkcioniše malo drugačije, ona ima kontakt sa fizičkim licima kao i sa velikim kompanijama i onda praktično svi ti različiti proizvodi stvaraju probleme ali gledamo da to uvek bude na vrhunskom nivou, da to bude proizvod koji će zadovoljiti potrebe tržišta i to je večita borba. U principu, moramo da osluškujemo tržište, da znamo šta tržište želi i da onda plasiramo neke i izmene samih tih proizvoda, da bi mogli da budemo i konkurentni na tržištu i da to podignemo na neki novi nivo, da budu neki noviji proizvodi jer svi volimo da budu neke novine da se uvode, da li je to u proizvodnji ili u maloprodajnom objektu…\nIvan Minić: Kad imaš podatke, onda sa njima možeš nešto da radiš a ovde pričam bukvalno o tome da sa što više strana dobiješ što više podataka, da imaš i mogućnost da ih ručno analiziraš ali i da možeš da ih analiziraš sistemski kroz razne alate i kroz razne sisteme za reporting i da ti to donese mogućnost da zapravo donosiš bolje poslovne odluke. U ovim nekim sad situacijama, baš smo to pričali i prošli put sa malim sistemima koji nemaju sav business intelligence koji ozbiljan poslovni softver donosi, i da to može da bude u jednom trenutku, vrlo brzo, dodatna aplikacija na uređaju, koja će da ti kaže “Evo neke zanimljive stvari koje nisi znao o svom biznisu” jer svi smo mi, posebno mali koji to ne analiziraju ciljano, svi smo mi vrlo skloni tim kognitivnim greškama. Mi pamtimo stvari koje volimo, mi mislimo da nam najbolje ide proizvod koji se nama sviđa ali realnost može da bude potpuno drugačija. E sad, tu mi je zanimljiv DHL kao primer, jer recimo znam da postoji neki standardni cenovnik, koji je dostupan svuda, na sajtu isklikćeš i dobiješ to sve, to je jedna stvar. Potpuno druga stvar kada ti dođeš kao biznis korisnik i kažeš “Hej, ja ću slati X paketa godišnje, ili X paketa mesečno, da li možemo da pričamo o uslovima za to?” Ili “Hej, ja znam da ću slati X paketa ali slaću ih na vrlo konkretne lokacije, da li mogu da dobijem bolje uslove od onog što je defaultna cena za to, koja ne uzima u obzir sve te neke specifične stvari. I čini se da je, u ovom poslu distribucije pošiljki, posebno brze distribucije pošiljki, taj nivo analize svega zapravo ključ uspeha tog biznisa. A ko bolje analizira nešto od Nemaca. Kako to zapravo izgleda iz ugla nekog ko je IT inženjer koji to gleda i verujem, na momente divi se, kako to izgleda?\nMiroslav Trikić: Pa, to si dobro sve rekao, suština je sledeća – svaka kompanija, da bi bila održiva, mora da posluje profitabilno. I upravo ti sistemi dozvoljavaju da se radi kalkulacija profitabilnosti. Da li je od Beograda do Bona, Beograda do San Franciska, Beograda do Tokija, da se odmah izračina koji je trošak da bi se ta usluga izvršila, i onda možemo da pričamo, u zavisnosti od količine, broja pošiljaka itd. koliko da se koriguje cena. To je ok. Ali ono što je recimo nešto interesantnije, jeste momenat da se sad uvodi taj novi AI i upravo taj business intelligence, recimo za nešto osnovno, da se optimizuju kurirske rute. Recimo kurir treba da dostavi 50 pošiljaka u današnjem danu. I on ih sve samo skenira, uređaj povuče sve podatke i adrese sa tih pošiljki, gde treba da se isporuče, i izađe mu optimizovana ruta, kojim redosledom da i kuda da vozi da bi dostavio sve te pošiljke. To je recimo jedan veliki benedit upravo business intelligence-a i tih analiza.\nIvan Minić: Danas je zapravo gomila tih stvari dostupna u real time-u. Ti možeš da pratiš stanje saobraćaja. Postoji podatak koji možeš da povučeš i uvučeš u sistem i on ti kaže – e jeste, u idealnim uslovima, optimalna ruta je ova, ali sad nisu baš idealni uslovi pa ajde preskoči ovo što si mislio i idi okolo i završi ove ostale stvari da bi ukupno bio na nekom boljem rešenju. Sećam se ono prvih nekih zanimljivih momenata, kako se zove taj problem… Taj problem se zove traveling salesman ili tako nešto, gde jedno od prvih najbazičnijih rešenja kad nisi imao softver koji može da ti rešava te stvari i nisi imao gps tracking i sve to, ruta je optimizovana tako da skrećeš samo desno. I to je to. Ceo plan je napravljen tako da ni u jednom trentku nemaš levo skretanje iz razloga što desno skretanje najčešće, 99% slučajeva uslovno i možeš da ga izvedeš. Posebno u Americi.\nMiroslav Trikić: Na osnovu globalnih analiza podataka, utvrđeno je da najmanji broj saobraćajnih nesreća na raskrsnicama se dešava kada se skreće desno. I tako se i optimizuje sve, upravo zbog bezbednosti pre svega.\nIvan Minić: Ne znam, ja imam jako pozitivan sentiment kad vidim žuti kombi, tako da, nekako mi je taj momenat, i vrlo istaknutog brendinga, koji u suštini imaju sve velike službe, ali taj momenat da prepoznaješ iz aviona šta je u pitanju, mi uvek nekako daje neki sjajan vibe. Ono što bih hteo da vas pitam u završnom delu razgovora, pošto smo već ovde lepo ugošćeni i lepo smo se ispričali pre samog podkasta a i tokom samog podkasta, je – zašto ste se opredelili za A1 kao partnera u ovome? Evo prvo Don don. Zašto je rešenje koje A1 ponudio za vas adekvatno i koje rešenje koristite? Odnosno, na koji način ste dogovorili da to funkcioniše? Onaj deo koji može da se podeli.\nNebojša Baškot: Na tržištu zaista ima već puno rešenja a za A1 smo se odlučili zato što smo već imali sa njima odličnu saradnju.Prosto smo rešili da tu saradnju nastavimo jer Don don se razvija brzo i želimo da imamo neku kompaniju pored sebe koja nas može ispratiti na taj način tako da kroz tu saradnju koja je stvarno živa i odlična, prosto je bilo prirodno da je nastavimo dalje vezano za efiskalizaciju.\nIvan Minić: Kod vas?\nMiroslav Trikić: Mi imamo baš dugogodišnju saradnju. Ako ne grešim, sarađujemo unazad već 15 godina. I pokazalo se da vrednost koja se dobija u saradnji sa A1 je apsolutno ono što nama treba. Kada imamo neki problem ili posebnu potrebu, i oni su voljni da nas saslušaju i izađu u susret, a to je jedan od onih primarnih momenata što i mi volimo da čujemo šta su potrebe naših korisnika, pa onda nam odgovara da partner na isti način postupa u odnosu sa nama.\nIvan Minić: Jedna od stvari koju smo čuli zapravo od svih koji imaju ovo iskustvo, a inače su korisnici usluge, a dobar deo ljudi se naslonio na pozitivno iskustvo korišćenja osnovne usluge, je zapravo taj customer care momenat, koji kod nas nije baš uvek na najboljem mogućem nivou. Zapravo, vrlo često je ispod nivoa koji je prihvatljiv. I sama činjenica da kompanija vodi računa o svojim korisnicima, pa makar i oni bili veliki biznis korisnici, govori o tome da je potencijalno jako dobar partner za naku aktivnost koja sledi. Za sam kraj, mada smo se dotakli toga, ali ajde da zaključimo razgovor. U kojoj ste fazi implementacije? Ti si rekao da ste vi sada u fazi nekog završnog testiranja, da je manje više sve to implementirano. Kad očekujete da će to biti up and running?\nNebojša Baškot: Mi računamo da će to biti u sledećih nedelju dve. Da ćemo krenuti sa produkcijom. Sad je to u nekoj test fazi još uvek, u principu je sve to ok ali želja nam je da budemo 100% sigurni da ne bi izašli sa nekom greškom ili da ne bi imali neki problem, tako da sistem sad funkcioniše još uvek po starom sistemu, a efiskalizacija kad bude došla, naravno uz obuku korisnika i nekom implementacijom tih rešenja postepeno, da naši korisnici ne budu ni osetili ni primetili da smo prešli na efiskalizaciju, sem naših radnika koji bi, nadam se bili zadovoljniji da ne bi imali problema koje su imali do sada.\nMiroslav Trikić: Kod nas su svi uređaji isporučeni. Registrovano je sve sa ministarstvom, postavljaju se sad ti bezbedonosni tokeni, da se uspostavi komunikacija, testiranje je već krajnja faza i ono što jedino predstoji je obuka zaposlenih u radu sa samim uređajem. Tako da, vrlo smo blizu, u roku od isto, par nedelja.\nIvan Minić: Hvala vam što ste podelili iskustvo dva velika sistema i nadam se da je svima koji ovo slušaju, bilo da su iz malog, srednjeg, velikog ili baš onog malog, malog, mikro preduzeća, verujem da su mogli da čuju nešto korisno, kako to veliki rade neke stvari na sjajan način i da imaju temu, da ih boli glava neko vreme, da razmišljaju šta sa tim mogu da urade. Ono što je meni važan zaključak, zaista važan zaključak, to je da ste vi krenuli na vreme, da ste vi sada u završnoj fazi a ima još skoro dva meseca do trenutka kad je krajnji rok za to sve i da je definitivno preporuka svima, koji ulaze u ovako nešto, da ne čekaju zadnji trenutak jer ne znamo kakva će situacija biti tada. Ono što znamo i što nam je potvrđeno i u prvoj epizodi i mnogo puta je već rečeno – neće biti dodatnih pomeranja rokova. To je to. Kraj aprila je poslednji rok i posle toga više nema tolerancije. Uzmite uređaje na vreme. Obučite se na vreme. Istestirajte stvari na vreme, pripremite se i onda ušite lagano u poslenji mesec i birajte kada ćete da pustite celu stvar live. I svakako iskorisite priliku da u narednoj epizodi dobijete odgovor na eventualno još neko pitanje ili nejasnoću koju imate, koja vas muči. Dobili smo dosta pitanja, biće objašnjeno dosta stvari u prvoj epizodi jer je ona bila, da kažemo, da pokrijemo neki generalni slučaj, najčešća pitanja koje ljudi imaju. Ali postoji i niz specifičnih pitanja koje se takođe odnose na neki veći broj korisnika od samo nekog pojedinačnog. Hvala vam na pažnji, nadam se da vam je bilo interesantno, redovna epizoda naredne nedelje, naredni specijal naredne srede. Vidimo se.


(VIDEO) NEĆU DA SE POMIRIM SA MARKOM! Luna otkrila šta je najviše povredilo i zašto neće da mu oprosti! - Informer\n21:21 Zadruga 0\nTokom prethodne večeri došlo je do žestokog sukoba između Marka Miljkovića i Bore Santane u koji se umešala Luna Đogani, što je Miljkoviću i te kako zasmetalo, te joj je prebacio zbog toga\n- To je glupost koja je dokazala da nas dvoje nismo jedno za drugo. Bila je žurka, on je bio nervozan, jer mu kocka nije išla. Nastao je sukob između njega i Bore, jer je on nečime udario njega po faci i ja sam tu skočila i umešala, gde je on skočio na mene i sklonio me. Ja sam legla da spavam, bila sam nervozna i otišla do Sava da porazgovaram jer mi je bilo teško... Nastale su uvrede koje mi nijedan muškarac nije izgovorio. Čak i muškarac koji me je najviše povredio mi to nije rekao - ispričala je Luna.\nsvađa raskid luna đogani Marko Miljković Zadruga 2


eKapija | Visokoefikasno i niskoemisiono postrojenje na biomasu kompanije Polytechnik - Za sigurno snabdevanje toplotnom energijom\nIzvor: Balkan Green Energy News | Četvrtak, 13.12.2018.| 09:58\nVisokoefikasno i niskoemisiono postrojenje na biomasu kompanije Polytechnik - Za sigurno snabdevanje toplotnom energijom\n(Foto: Polytechnik )\nKompanija Polytechnik sa sedištem u Austriji, koja posluje i u Srbiji, sprovela je projekat za Hillerod Forsyning, operatora daljinskog sistema grejanja iz grada Hilered u Danskoj. Radi se o komunalnom preduzeću koje upravlja velikim daljinskim sistemom grejanja koje uključuje novo kogeneraciono postrojenje na drvnu sečku. Postrojenje je izvedeno po principu "ključ u ruke" i projektovano za toplotnu snagu od 28 MW i maksimalnu snagu na stezaljkama generatora od 5,2 MW i ujedno je najveće takvo kogeneraciono postrojenje na biomasu s Organskim Rankinovim Ciklusom (ORC) koje je Polytechnik izgradio u Evropi.\nSklapanju ugovora prethodio je složen postupak nadmetanja u nekoliko faza, u kojem je Polytechnik pobedio. Prema mišljenju naručioca, razlozi za takav odabir bili su tehnika sagorevanja koju je kompanija ponudila, velika raspoloživost i dugotrajnost postrojenja, što je dokazano na drugim projektima, i bogato iskustvo u izgradnji kogeneracionih postrojenja na biomasu po principu "ključ u ruke". Uz to, tehnički koncept govorio je u prilog primeni u tom slučaju.\nKotlovsko postrojenje se sastoji od dve linije ložišta i kotla koji rade istovremeno. S obzirom da pri punom opterećenju linije rade samo oko 5000 h godišnje, one se u vreme manjeg opterećenja leti mogu naizmenično održavati. Time se dobija gotovo 100%-tna raspoloživost i velika sigurnost. U zavisnosti od svojstava goriva, postrojenje može da radi u rasponu opterećenja 15 - 100%. Vršna opterećenja rešavaju se i pokrivaju pomoću objekta za privremeno skladištenje kapaciteta oko 600 MWh. Tako se podelom na dve linije ostvaruje vrlo veliko regulaciono područje.\nUkogeneracionom postrojenju na biomasu kompanije Hillerod Forsyning isključivo se koristi drvna sečka od prirodnih, šumskih ostataka. Pri smeštanju zgrade u prostor i projektovanju uzeta je u obzir najefikasnija logistika goriva. Drvena sečka se isporučuje kamionima i odmah se istovaruje, a pri svakoj isporuci uzimaju se i analiziraju uzorci goriva. Nakon ispitivanja i preuzimanja isporuke, gorivo se direktno uvodi u podzemni skladišni prostor. Gorivo se iz tog istovarnog skladišta pomoću dve dizalice raspoređuje po glavnom skladištu. Inteligentno upravljanje pri tome se brine za optimalno mešanje goriva različitih svojstava, tako da se ložište uvek puni gorivom približno istog kvaliteta.\nKako je termoulje sredstvo koji je osetljivo na pregrevanje, dimni gasovi u grejaču vrelog ulja struje oko cevi, dok kroz njih struji ulje. Time se jednostavno može pratiti obim protoka ulja. Na cevima može doći do stvaranja naslaga letećeg pepela, što može uticati na prenos toplote i smanjiti efikasnost postrojenja. Povišene temperature dimnih gasova zbog smanjenog prenosa toplote takođe mogu dovesti do preranog prestanka rada postrojenja i potrebe za ručnim čišćenjem. Kako bi se to sprečilo, Polytechnik je ugradio novi sistem za čišćenje grejnih površina "Polyclean". Time se omogućava potpuno automatsko uklanjanje naslaga pepela dok postrojenje radi. Pri tome se savitljiva cev za vazduh pod pritiskom, koja je otporna na toplotu i koja na kraju ima brizgalicu namotava na bubanj i s njega odmotava i automatski uvodi u kotao pomoću za to predviđenih spojnih elemenata na poklopcu grejača.\nU termouljnim postrojenjima Polytechnik gotovo isključivo koristi armaturu sa zavarenim krajevima. Uz to, sprovode se obimni proračuni kako bi se osiguralo da na nezaobilaznim rubnim priključcima pumpi i aparata ne budu prekoračene najveće dozvoljene sile i momenti, čak i pri najvišoj radnoj temperaturi i najvećem toplotnom rastezanju (statika cevi).\nZa povećanje efikasnosti postrojenja se iza svakog termouljnog kotla nalazi po jedan termouljni ekonomajzer, a na kraju i predgrejač vazduga. Time se kod primene termoulja kao sredstva za prenos toplote i pri radnoj temperaturi od 315°C može postići nivo efikasnosti sagorevanja u ložištu kotla od 88%.\nHillerod Forsyning operator daljinskog sistema grejanja\nkogeneraciono postrojenje na drvnu sečku\nOrganski Rankinov Cikluso ORC\nhidraulički klizni podovi\nadijabatska komora sagorevanja\nsistem za čišćenje grejnih površina Polyclean\nSavezno udruženje energetike i vodoprivrede BDEW


KOŠARAC: PONAŠANJE MINISTARA IZ FBiH KATASTROFALNO - Vijesti Srpske – Najnovije vijesti iz Republike Srpske\nNaslovna BIH KOŠARAC: PONAŠANJE MINISTARA IZ FBiH KATASTROFALNO\nKOŠARAC: PONAŠANJE MINISTARA IZ FBiH KATASTROFALNO\n„I danas katastrofalno i neobjašnjivo ponašanje ministara iz FBiH. Shodno odluci Vlade Republike Srpske, a i primarno, naša obaveza je da zastupamo interese Srpske u zajedničkim organima i da informišemo Savjet ministara o mjerama koje preduzimamo kako bi smo doveli BiH u situaciju da ravnopravno raspravlja sa evropskim partnerima u vezi sa odlukom o privremenim mjerama za uvođenje prelevmana i carina za svježe i rashlađeno meso junadi i svinja“, rekao je Košarac novinarima nakon sjednice Savjeta ministra.\n„Nisu prihatili da Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, i dok traju pregovori i konsultacije sa Evropskom komisijom, može predložiti određenu odluku privremenog karaktera što bi kasnije, kroz primjenu člana 117 SPP-a, prošlo i proceduru u samom Savjetu za implementaciju sporazuma“, istakao je on.\n„Mislim da je to loša poruka mojih kolega u Savjetu ministra. Neću definitivno odustati od toga, jer je naše kretanje isključivo u skladu sa međunarodnim ugovorima koje BiH ima, u ovom slučaju SSP. Motivisani smo da tretiramo SSP i obaveza nam je da pregovaramo sa evropskim partnerima, ali nam je imperativ da zaštitimo primarnu domaću proizvodnju u Republici Srpskoj i Federaciji BiH“, naglasio je on.\n„Danas imamo jedinstven stav udruženja, odnosno poljoprivrednika da je neophodno uvesti prelevmane i carine. Jedino se u BiH iz EU može uvesti svježe i rashlađeno meso bez ikakvih taksi. Sve ostale zemlje su zaštitile svoju domaću proizvodnju“, napomenuo je on.\n„Ne želim da budem talac interesa EU u BiH, ne želim da budem u funkciji interesa politika EU. Želim da zajedno sa svojim kolegama budem u funkciji građana Republike Srpske i FBiH. Predlažemo one mjere koje će, u ovom slučaju, zaštiti domaću primarnu proizvodnju u Republici Srpskoj i FBiH“, poručio je Košarac.\n„Više puta sam ukazivao na pristup klasičnih kompleksa naših ljudi da zagovaramo neke veoma važne stvari u interesu naših građana. Uvijek prihvatamo i konzumenti smo nekih drugih odluka. Ovo je bio primjer da snagom argumenata i činjenica evropskim partnerima na sto stavimo činjenicu da želimo da zaštitimo primarnu domaću proizvodnju, naše interese i naravno postupajući u skladu sa SSP-om“, ocijenio je Košarac.\n„Imaćemo dodatne konsultacije sa predsjedavajućim u vezi s tim i u narednim danima ćemo sigurno ići sa daljim mjerama jer, mislim da je potpuno nedupustivo da se na ovakav način tretiraju interesi domaće proizvodnje“, konstatovao je Košarac.


Tanjug 9. oktobra 2021. 17:53\nVARŠAVA – Poljska će nastaviti da poštuje pravo Evropske unije, potvrdilo je danas ministarstvo spoljnih poslova u Varšavi, nakon što je Ustavni sud te zemlje doneo odluku da delovi zakona EU nisu u skladu sa poljskim Ustavom.\n„Sve obaveze koje proizlaze iz primarnog i sekundarnog prava Evropske unije ostaju na snazi, pa će ih Poljska i dalje u potpunosti poštovati“, navodi se u saopštenju, prenosi Rojters.\n„Zakoni Evropske unije imaju primat nad nacionalnim zakonima članica EU i to je stub oslonac evropskog bloka“, izjavio je danas šef diplomatije Evropske unije Žozep Borelj.\nMađarska vlada je danas donela rezoluciju kojom se pozdravlja odluka Ustavnog suda Poljske, i pozvala institucije EU da poštuju suverenitet zemalja Evropske Unije.\nGergej Gujaš, šef kabineta mađarskog premijera Viktora Orbana, pojasnio je da se da se ne radi o prvenstvu, već o obimu prava, odnosno da nije sporna prednost prava EU nad nacionalnim zakonodavstvom, već u kojim oblastima ta prednost postoji.


Cipras: Zemljama EU koje ne žele da prihvate izbjeglice treba uvesti sankcije | Visokoin.com\nCipras: Zemljama EU koje ne žele da prihvate izbjeglice treba uvesti sankcije\nGrčki premijer Aleksis Cipras pozvao je danas da se uvedu sankcije zemljama EU koje neće da prime svoj dio od više stotina hiljada izbjeglica koje ulaze na kontinent preko Grčke. Cipras, takođe, traži da se drastično ubrza praktično “uspavana” procedura za relokaciju izbjeglica blokiranih u Grčkoj u druge zemlje EU.\nGovoreći danas nakon sastanka sa predsjednikom Evropskog savjeta Donaldom Tuskom u Atini, Cipras je obećao da će dati “dostojanstvene” uslove za život za više od 25.000 migranata blokiranih u Grčkoj nakon što su ostale zemlje duž migrantske rute uvele restrikcije na granicama.\nCipras je naglasio da bi to bile samo privremene mjere i da će Grčka prihvatiti samo svoj dio trajno raseljenih izbjeglica, prenosi AP.


WASHINGTON POZDRAVLJA IZRAVNE PREGOVORE BEOGRADA I PRIŠTINE - Index.hr\nWASHINGTON POZDRAVLJA IZRAVNE PREGOVORE BEOGRADA I PRIŠTINE\nSjedinjene Države su u ponedjeljak pozdravile najavu izravnog dijaloga između Beograda i Prištine sljedećeg tjedna u Beču i izrazile očekivanje da će obje strane prići razgovorima s ozbiljno namjerom. L\nBeograd i Priština trebali bi 14. listopada u Beču započeti izravne razgovore, uključujući praktična pitanja od zajedničkog interesa poput energije i transporta, kao i pitanja nestalih osoba i izbjeglica.\n"Sjedinjene Države smatraju ovaj dijalog iznimno važnim i nadaju se da će im vlada SCG i čelnici kosovske vlasti prići s ozbiljnom namjerom i poslati odgovarajuće izaslanstvo na visokoj razini na početak razgovora u Beču", priopćio je glasnogovornik State Departmenta Richard Boucher.\nBoucher je dodao da je početak ovih razgovora "važan korak naprijed na putu zacrtanom u rezoluciji 1244 Vijeća sigurnosti UN-a".\nAmeričko izaslanstvo će na pregovorima voditi zamjenik pomoćnika državnog tajnika za europske i euroazijske poslove Lawrence Rossin, inače donedavni američki veleposlanik u Hrvatskoj.


Razbijanje mitova o palestinskim protestima - VICE\npisao Muhammad Shehada i Jamie Stern-Weiner\n14 Jun 2018, 6:01am\nDrugo, Izrael nije ponudio nikakve kredibilne dokaze o naoružanim napadima i naoružanim demonstrantima. Čak je i iskusni izraelski vojni reporter naveo "ni mi, a ni međunarodni mediji nisu dobili fotografije ni svedočanstva iz prve ruke koja ilustruju opasnost i pretnje snajperistima i snagama izraelske vojske (IDF) koji su raspoređeni duž ograde". Isti novinar se rugao odbijanju Izraela da dopusti novinarima da priđu ogradi, i postavljanju predstavnika medija "na bezbednoj razdaljini... gde nisu u opasnosti da budu udareni kamenom ili klikerom ispaljenim iz praćke, ili da se, ne daj Bože, nagutaju suzavca".\nTreće, ukoliko su se protesti u Gazi bili "masovni nasilni incidenti" koji su bili "ogromni u svojoj veličini...i pretnji", kako je moguće da je posle deset nedelja protesta tokom kojih je ubijeno 100 palestinskih demonstratora samo jedan izraelski vojnik zadobio "lakše telesne povrede" kada je "pogođen kamenom"?\nNa isti način, ove masovne demonstracije u Gazi ne mogu da budu objašnjenje kao nešto što je Hamas inscenirao. Ako je toliko ljudi u Gazi spremno da rizikuje smrt, to je zbog toga što je život u Gazi postao nemoguć. "Ne postoji život u Gazi," rekla je demonstratorka, istraživačica ljudskih prava i majka četvoro dece. "Sve je u stanju kliničke smrti. Beznadežnost i smrt su zgazili mlađe generacije. Protesti su nam dali trunku nade. Oni su naš krik svetu u nadi da će se on probuditi, da će shvatiti da se ljudi ovde bore za osnovna ljudska prava... Mi zaslužujemo život, kao i svi."


VW povlači 680.000 automobila zbog vazdušnih jastuka | Kamatica\nPočetna > vest > VW povlači 680.000 automobila zbog vazdušnih jastuka\nVW povlači 680.000 automobila zbog vazdušnih jastuka\nTekst objavljen: 16.02.2016 10:00\nNemački proizvođač automobila Volkswagen (VW) mora da povuče 680 hiljada vozila sa tržišta SAD zbog mogućih problema sa vazdušnim jastucima japanske kompanije Takata, saopštio je danas portparol VW-a.\nSamo dan ranije, VW-ov domaći rival, Dajmler, najavio je opoziv 705.000 automobila Mercedes-Benz i 136.000 Dajmlerovih kombija, pošto su američke vlasti obavestile kompaniju o mogućoj neispravnosti Takatinih vazdušnih jastuka, prenosi agencija AFP.\nPovlačenje vozila dva nemačka proizvođača je najnovije u nizu, nakon što je utvrđeno da Takatini vazdušni jastuci mogu da eksplodiraju rasprskavajući šrapnele po putnicima u vozilu.\nPortparol VW-a je rekao da se povlačenje odnosi na modele "golf", "eos" i "pasat" proizvedene između 2006. i 2014. godine.\nJoš jedan Volkswagen brend, Audi, mogao bi da bude pogođen, a o tome se "još uvek konsultujemo s američkim vlastima", dodao je on.\nNajmanje 10 smrtnih slučajeva, od kojih je devet bilo u SAD, povezuju se s neispravnim vazdušnim jastucima. Proizvođači automobila širom sveta su bili prisiljeni da povuku više od 20 miliona automobila radi zamene tih jastuka, navodi francuska agencija.\nMercedes-Benz Volkswagen automobili vazdušni jastuci


Vesić i Šapić žele da sruše most jer buka smeta stanarima Beograda na vodi – Otvoreno\nPočetna Vesti Vesić i Šapić žele da sruše most jer buka smeta stanarima Beograda...\nPredsednik Srpskog patriotskog saveza (SPAS) Aleksandar Šapić i zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić žele da sruše stari tramvajski most jer buka tramvaja smeta stanovnicima Beograda na vodi, a ne zbog saobraćaja, saopštila je Stranka slobode i pravde (SSP).\nU saopštenju SSP se navodi da su taj most ruglom nazivali samo Goran Vesić i beogradski naprednjaci, a od juče i njihov koalicioni partner Aleksandar Šapić.\n„Tamo gde on vidi ‘ruglo’, mi vidimo most koji predstavlja redak primerak ratnog nasledja iz Drugog svetskog rata, ali pre svega podsetnik na herojsko delo učitelja Miladina Zarića, koji ga je spasio nemačkog miniranja“, istakli su iz SSP.\nZato, po njima, ovo nije odluka koja ima veze sa saobraćajem.\n„Ovo je pitanje koga biramo izmedju učitelja Miladina Zarića s jedne i njihovih šeika, biznismena i podržavalaca koji su kupili stan u Beogradu na vodi, sa druge strane“, naveli su iz SSP.\nOni podsećaju i da preko ovog mosta dnevno predje 30.000 vozila i smatraju da Beograd nema višak, nego manjak mostova.\n„Njegovo rušenje, osim što bi bacilo neizbrisivu ljagu na naš grad, izložilo bi torturi i nenormalnim gužvama sve Beogradjane u periodu od tri do četiri godine koliko bi se gradio novi“, kazali su i istakli da se mostovi ruše samo u ratovima, a u miru nikada.


Prevodi sa slovačkog na francuski jezik\nPrevodi sa slovačkog na francuski jezik - Audio verzija\nBesplatni online prevod sa slovačkog na francuski jezik\nZa online prevod sa slovačkog na francuski jezik ne garantujemo kvalitet. Prevod na ovaj način ne može biti 100% tačan. Najbolje je da se obratite našem najbližem centru za tačan prevod.\nPrevodilački centar Akademije Oxford na zahtev bilo kog klijenta može da izvrši i direktan prevod sa slovačkog jezika na francuski, te tako maksimalno pomogne klijentima i uštedi, na prvom mestu njihovo vreme, a odmah zatim i značajna novčana sredstva, jer je u pitanju direktno prevođenje u ovoj kombinaciji jezika.\nBez obzira koja vrsta sadržaja da je u pitanju, možete biti sasvim sigurni da će naši stručnjaci ovu uslugu izvršiti u najkraćem mogućem roku i po cenama kojima ćete sigurno biti zadovoljni. A uz sve to, možemo da vam ponudimo i usluge koje ćete na retko kom mestu još dobiti, što se prvenstveno odnosi na kompletnu obradu svih vrsta dokumenata, budući da kod nas dobijate prvo njihov prevod sa slovačkog jezika na francuski, a odmah posle toga i overu tog prevoda. Kada je jedan dokument na taj način obrađen, to znači da ga možete koristiti u bilo kojoj situaciji i to potpuno isto kao i svaki drugi dokument koji je pravno važeći. Imajte na umu da je proces overavanja dokumenata sasvim jasno definisan slovom zakona, tako da morate na prvom mestu da nam prilikom slanja sadržaja na prevod dostavite na uvid i originalna dokumenta. Uz to se preporučuje i da samostalno proverite u nadležnim institucijama sve informacije koje su dostupne o dodatnoj overi za vaša dokumenta. U pitanju je stavljanje haškog, to jest takozvanog Apostille pečata, koji se stavlja samo na tačno određena dokumenta i uvek na propisan način. Pod tim se podrazumeva da haški pečat može biti stavljen tek nakon što prevodilac i sudski tumač budu uradili njegov prevod sa slovačkog jezika na francuski, a onda i overu, odnosno može biti stavljen prvo Apostille pečat, a onda predat dokument našim stručnjacima na dalju obradu. Morate da imate na umu i to da druga situacija koju smo pomenuli podrazumeva da se vrši prvo prevođenje sa slovačkog jezika na francuski za sam dokumenta, a onda i za čitav Apostille pečat, tako da ovaj proces može, i uglavnom i traje nešto duže nego onaj prvi koji je pomenut. Onog trenutka kada budete dobili sve ove podatke, vi ćete u velikoj meri uštedeti i novac i vreme, jer ćete tačno znati gde treba prvo da odnesete konkretan dokument i koliko će njegova obrada da traje.\nPrevodioci i sudski tumači će u pomenutoj kombinaciji jezika da obrade sva ona dokumenta koja se predaju nadležnim službama, a to se prvenstveno odnosi na različite vrste potvrda, kao i na izjave, uverenja i saglasnosti (potvrda o slobodnom bračnom stanju, uverenje o neosuđivanosti, saglasnost za zastupanje, potvrda o visini primanja, potvrda o stalnom zaposlenju, uverenje o nekažnjavanju, potvrda o stanju računa u banci i druge). Takođe ćemo da obradimo i pravna akta, počev od sudskih presuda, sertifikata i ugovora, te sudskih žalbi, preko punomoćja za zastupanje, sudskih tužbi i rešenja, pa do licenci i tekovina Evropske Unije.\nA takođe na zahtev klijenata, sudski tumač i prevodilac mogu da ponude i prevođenje sa slovačkog jezika na francuski za sva lična dokumenta (pasoš, radna dozvola, uverenje o državljanstvu, lična karta, dozvola za boravak, potvrda o prebivalištu, krštenica, saobraćajna dozvola, izvod iz matične knjige umrlih, venčani list, vozačka dozvola i druge), kao i za sva ona dokumenta koja ulaze u sastav kako građevinske, tako i tenderske, ali i tehničke dokumentacije (građevinski projekti, deklaracije proizvoda, laboratorijske analize tehničkih uzoraka, uputstvo za rukovanje i ostala).\nPodrazumeva se da će, na vaš zahtev stručnjaci Akademije Oxford da prevedu i svu medicinsku dokumentaciju, te da vam ponude, pored ostalog prevođenje sa slovačkog jezika na francuski kako za lekarske nalaze i dokumentaciju o medicinskim proizvodima, tako i za specifikacije farmaceutskih proizvoda, ali i za uputstva za lekove i karakteristike proizvoda i još mnogo drugih dokumenata koja ulaze u njen sastav. Sva ona dokumenta koja su vezana za poslovanje bilo kog pravnog lica, poput recimo osnivačkog akta preduzeća, poslovnih odluka ili rešenja o osnivanju pravnog lica, te statuta preduzeća i poslovnih izveštaja, takođe možemo da obradimo u pomenutoj kombinaciji jezika.\nPo potrebi, prevodilac i sudski tumač obrađuju i svedočanstva o završenim razredima osnovnih i srednjih škola i rezultate naučnih istraživanja, odnosno prepise ocena, potvrde o redovnom školovanju i uverenje o položenim ispitima, ali i nastavne planove i programe fakulteta, te diplome i dodatke diplomi, kao i naučne patente, te naučne radove, odnosno seminarske i diplomske, te sva ostala dokumenta koja se odnose na oblast obrazovanja ili nauke.\nImajte na umu da sve što smo ovom prilikom naveli, zapravo predstavlja manji deo bogate ponude dokumenata za koja vas očekuju prevodi sa slovačkog jezika na francuski u našim poslovnicama. A osim obaveze da se raspitate o haškom pečatu, vaša obaveza u ovom slučaju je vezana i za slanje originalnih dokumenata na uvid, tako da imate nekoliko mogućnosti za to. Ako vam ne odgovara da ih lično donesete u bilo koju od naših poslovnica, možete i da ih pošaljete kako preko kurirske službe, tako i preko “Pošte Srbije”, ali budući da šaljete originalna dokumenta, to mora biti preporučenom pošiljkom. Preuzimanje obrađenih sadržaja može da bude izvršeno lično, a imate mogućnost i da zahtevate slanje prevedenih i overenih dokumenata na određenu adresu. Ipak, u ovom slučaju morate da znate da je to usluga koja se odvojeno naplaćuje od obrade dokumenta, a njena cena isključivo zavisi od kurirske službe koja će i da vam uruči pošiljku. Plaćanje ove usluge bi trebalo da izvršite u onom trenutku kada pošiljku budete preuzimali.\nIsključivo oni klijenti kojima je potreban hitan prevod sa slovačkog jezika na francuski za bilo koju vrstu dokumenata imaju dozvolu da prvo pošalju skenirana dokumenta na mejl, a da posle toga, i to u najkraćem mogućem roku, to jest na najbrži od svih opisanih načina, dostave originalna dokumenta na uvid.\nNaglašavamo i da prevodilac i sudski tumač mogu, kada imate potrebu za tim da izvrše i usmeno prevođenje sa slovačkog jezika na francuski, ali kako su oni osposobljeni za sve vrste ove usluge, to jest i za simultani i šapatni, odnosno konsekutivni prevod u pomenutoj kombinaciji jezika, to je neizostavno važno da nas informišete o svim detaljima koji su vezani za događaj za koji zahtevate ovu vrstu prevoda. Kod nas možete i da izvršite iznajmljivanje opreme za simultano prevođenje i to po cenama kojima ćete, sasvim sigurno biti i više nego zadovoljni.\nUz ovu uslugu, možemo da vam ponudimo i obradu mnogih drugih sadržaja u navedenoj kombinaciji, počev od tekstova, članaka iz novina i časopisa, preko književnih dela, pa do udžbenika. A osim toga, sudski tumač i prevodilac će, takođe da izvrše i direktan prevod sa slovačkog jezika na francuski za online kataloge, web prodavnice i sajtove, ali i za programe i aplikacije, kao i za mnoge druge sadržaje koji su na bilo koji način vezani za web. U obavezi smo da klijentima koji su zainteresovani za obradu ovih sadržaja naglasimo i da sudski tumači i prevodioci koji će biti angažovani za ovu vrstu prevoda imaju visok nivo poznavanja pravila SEO (Search Engine Optimisation), te da će ih pažljivo implementirati u svoj rad, kako bi konkretnim materijalima pružili mogućnost da se u što kraćem roku nađu među prvim rezultatima internet pretrage.\nNaši stručnjaci će, po potrebi da obrade i sadržaje koji su namenjeni reklamiranju, bez obzira da li se putem flajera, kataloga i letaka, odnosno PR tekstova, plakata, brošura i ostalih sličnih materijala reklamiraju usluge ili proizvodi, odnosno određena kompanija. A kako oni imaju visok nivo i znanja i iskustva u obradi ovakvih sadržaja, to svaki klijent može da bude sasvim siguran da će reklamna poruka iz originalnih materijala biti adekvatno prevedena i prilagođena duhu francuskog jezika. Prevodilac i sudski tumač će upravo zahvaljujući tome i da ispune primarni cilj obrade ovakvih sadržaja, jer će se svi potencijalni klijenti koji se služe francuskim jezikom, upoznati na najbolji način sa predmetom reklamiranja.\nTakođe možemo da vam ponudimo i prevod u ovoj jezičkoj kombinaciji za bilo koju vrstu video, ali i audio sadržaja, odnosno njihovo sinhronizovanje i titlovanje. Bez obzira da li su u pitanju prevodi sa slovačkog jezika na francuski za filmska ostvarenja različitih žanrova ili, pak za reklamne poruke, emisije i serije, odnosno ma koju drugu vrstu sadržaja, možete biti sigurni da će sudski tumači i prevodioci svoj deo posla urade u najkraćem mogućem roku i maksimalno kvalitetno, a posle toga će preuzeti profesionalni titleri ili oni stručnjaci koji će da izvrše njihovo sinhronizovanje.\nKako su deo našeg tima i lektori i korektori, to znači da svako ko poseduje materijale za koje su urađeni prevodi u ovoj kombinaciji jezika, ali koji imaju niz propusta, može da dobije ovu uslugu i tako bude siguran da će njegovi prevodi sa slovačkog jezika na francuski biti kvalitetni i profesionalno obrađeni.\nPrevođenje sertifikata i licenci sa slovačkog na francuski jezik\nNe samo da klijenti u okviru bilo koje poslovnice Prevodilačkog centra Akademije Oxford mogu da dobiju direktan prevod sa slovačkog jezika na francuski za različite vrste sertifikata i licenci, već i overu prevoda od strane zvanično ovlašćenog lica (sudski tumač). Sva dokumenta koja su tako obrađena su sa zakonske tačke gledišta validna, a što znači da mogu da ih koriste u svakoj situaciji i to potpuno isto kao i originalna dokumenta, jer pečat sudskog tumača na prevedenom dokumentu daje potvrdu da je njegova sadržina potpuno ista. Zato se i traži da klijenti kojima su potrebni prevodi sa slovačkog jezika na francuski za sertifikate i licence, te bilo koji drugi dokument, na uvid donesu ili pošalju i originalna dokumenta, kako bi prevodioci i sudski tumači mogli da svoj posao urade u skladu sa zakonskim odredbama.\nMožemo da, u pomenutoj jezičkoj kombinaciji obradimo i tekovine Evropske Unije, kao i presude o razvodu braka, zatim različite tipove ugovora, odnosno sudske žalbe, odluke i tužbe, punomoćja za zastupanje, te sudske presude i rešenja, ali i sva ostala pravna akta.\nPrevodilac i sudski tumač će da vam ponude i obradu svih ličnih dokumenata, počev od lične karte, radne i dozvole za boravak, te pasoša i krštenica, preko uverenja o državljanstvu, izvoda iz matične knjige venčanih i umrlih, pa do potvrde o prebivalištu, odnosno vozačke i saobraćajne dozvole. Sem toga, oni obrađuju i rezultate naučnih istraživanja, kao i naučne patente, a mogu i da urade prevod sa slovačkog jezika na francuski za naučne radove, ma kako da su kompleksni. Isto tako će na vaš zahtev da prevdeu i nastavne planove i programe fakulteta, svedočanstva o završenim razredima osnovnih i srednjih škola, te potvrde o redovnom školovanju, prepise ocena i diplomske, odnosno seminarske radove, ali i uverenja o redovnom školovanju i ostala dokumenta koja se odnose najpre na oblast nauke, a zatim i obrazovanja.\nU skladu sa zahtevima klijenata, sudski tumači i prevodioci mogu da izvrše i prevođenje medicinske dokumentacije (specifikacije farmaceutskih proizvoda, lekarski nalazi, dokumentacija o medicinskim proizvodima, uputstva za lekove i karakteristike proizvoda i druga dokumenta iz ove grupe), kao i da obrade sva ona dokumenta koja ulaze u sastav tehničke, poslovne, tenderske i građevinske dokumentacije (laboratorijske analize tehničkih uzoraka, deklaracije proizvoda, rešenja o osnivanju pravnih lica, statuti preduzeća, uputstva za rukovanje, fakture, osnivački akti preduzeća, revizorski, godišnji i finansijski poslovni izveštaji, poslovne odluke, građevinski projekti i ostala).\nZa bilo koju vrstu izjave, potvrde ili uverenja, odnosno saglasnosti da su vam potrebni prevodi sa slovačkog jezika na francuski, prevodilac i sudski tumač će da ih obrade u najkraće roku i po izuzetno povoljnim cenama, uz uslov da ispoštujete pravilo o dostavljanju originalnih dokumenata na uvid, te da pribavite sve potrebne informacije o stavljaju Apostille (haškog) pečata na njih.\nPrevod aplikacija i programa sa slovačkog jezika na francuski\nPrevodioci i sudski tumači koji će vas zahtev da izvrše prevođenje softvera sa slovačkog na francuski jezik mogu, takođe da vam ponude i obradu online prodavnica, odnosno kataloga, ali i internet sajtova i svih drugih materijala koji se odnose na oblast interneta. A uzevši u obzir da je njihovo znanje u na visokom nivou kad je u pitanju obrada ovih sadržaja u navedenoj kombinaciji jezika, te da su upoznati sa pravilima SEO (Search Engine Optimisation), oni će ih sa puno pažnje i znanja implementirati i u sam prevod sa slovačkog na francuski jezik i time svim obrađenim materijalima pružiti mogućnost da poboljšaju svoje mesto u globalnoj pretrazi.\nOni, takođe na vaš zahtev mogu da prevedu i tekstualne materijale, ma kako da su u pitanju kompleksni njihovi sadržaji, ali i bez obzira koja je njihova tema. Pored stručnih, odnosno popularnih tekstova iz oblasti politike, finansija, ekonomije, prava i bankarstva, sudski tumači i prevodioci obrađuju i tekstove iz oblasti menadžmenta, filozofije, komunikologije, sociologije i medicine, odnosno farmacije, psihologije i marketinga, ali i one čija tema je usko vezana za oblast informacionih tehnologija i građevinske industrije, te ekologije i zaštite životne sredine, odnosno turizma i još mnogo drugih grana, kako prirodnih, tako isto i društvenih nauka.\nLektori i korektori koji čine deo tima Prevodilačkog centra Akademije Oxford su u mogućnosti da svim klijentima koji već poseduju sadržaje za koje je neko uradio prevod sa slovačkog na francuski jezik, ali to ipak nije učinio dovoljno profesionalno i kvalitetno, mogu da izvrše i uslugu njihove redakture. Nakon što oni isprave sve greške u postojećim prevodima, odnosno izvrše njihovu korekturu i lekturu, možete biti sasvim sigurni da će ti prevodi sa slovačkog na francuski jezik biti maksimalno kvalitetni.\nKompletnu obradu igranih filmova, odnosno animiranih, dokumentarnih i crtanih, ali i filmova mnogi drugi žanrova, kao i reklamnih poruka, a zatim emisija zabavnog, informativnog i obrazovnog karaktera, ali i serija i svih drugih vrsta video i audio sadržaja, takođe nudimo zainteresovanim klijentima. A nakon što prevodilac i sudski tumač budu završili svoj deo posla, oni će obradu ovih sadržaja prepustiti svojim kolegama, koji će u skladu sa zahtevima klijenata da izvrše kako njihovo sinhronizovanje, tako i titlovanje.\nPrevodi romana sa slovačkog na francuski jezik\nMa kako da je obiman i kompleksan roman za koji vam je potreban prevod sa slovačkog jezika na francuski naši, prevodioci i sudski tumači će vam sasvim sigurno ponuditi najpovoljnije uslove za njegovu obradu u ovoj kombinaciji jezika. Naravno, ako je potrebno mogu da prevedu i poetska, odnosno prozna književna dela, kao i beletristiku, a na vaš zahtev vršimo i obradu udžbenika.\nUkoliko je potrebno, naši stručnjaci obrađuju i sve one sadržaje koji su vezani za oblast marketinga, bez obzira da li se putem njih reklamiraju određene usluge, kompanije ili neki proizvod. A osim obrade kataloga i brošura, nudimo vam i prevođenje sa slovačkog jezika na francuski kako za PR tekstove i plakate, tako i za reklamne letke, odnosno flajere. U onim situacijama kada imate potrebu za prevodom vizit kartice, naglašavamo da sudski tumači i prevodioci nastoje da tu uslugu izvrše što pre. Ovde moramo da navedemo i to da naši stručnjaci imaju bogato iskustvo u prevođenju upravo ove vrste materijala, tako da će sasvim sigurno onu poruku koja je namenjena potencijalnim klijentima, a nalazi se u originalnim sadržajima, da prilagode u skladu sa pravilima i duhom francuskog jezika, kako bi klijentima koji se njime služe omogućili da se što bolje upoznaju sa onim što se reklamira.\nPrevodioci i sudski tumači će da izvrše i prevod sa slovačkog jezika na francuski za stručne i popularne časopise bilo koje tematike, ali i za novinske članke ako vam je to potrebno. U onim situacijama kada organizujete neki događaj na kome će biti prisutni učesnici kojima je maternji jezik slovački, odnosno francuski, možemo da vam ponudimo i usmeni prevod sa slovačkog jezika na francuski. Vrlo je važno da znate da naši stručnjaci mogu da primene kako simultano, tako i konsekutivno prevođenje u ovoj kombinaciji jezika, ali isto tako i da izvrše uslugu prevoda uz pomoć šapata. Svaka od pomenutih vrsta usmenog prevoda je namenjena za tačno određeni tip događaja, tako da ćemo ponudu izraditi tek pošto od vas dobijemo konkretne informacije, kako o organizaciji samog događaja, tako i o broju učesnika, odnosno o trajanju konkretnog događaja, te informacije o prostoru u kome on treba da bude održan. A u skladu sa vrstom usluge koja se odabere za događaj koji klijent organizuje, Prevodilački centar Akademije Oxford može u ponudu da uvrsti i iznajmljivanje opreme za simultano prevođenje.\nPoslovnica slovački na francuski francuski na slovački


Instruktori najavljuju tužbe: Popisivači su zaradili više od nas!? - Popis monitor\n0facebooktwittergoogle+ Instruktori najavljuju tužbe: Popisivači su zaradili više od nas!?\nOktobar 16, 2013\tIstinomjer\tIako je jučerašnji dan, u skladu sa zakonskim odredbama, zvanično bio posljednji za popis stanovništva, domaćinstava i stanova u BiH, koji je trajao od 1. oktobra, očito je, da tek predstojeći period donosi nove komplikacije i burne događaje vezane za ovaj proces.\nKako doznaje Oslobođenje, brojni instruktori koji su angažirani u procesu popisa, koji kako je to Oslobođenje prvo objavilo odbijaju da potpišu ugovore, najavljuju žalbe Agenciji za statistiku BiH, ali i prigovore drugim institucijama BiH, te tužbe.\nPosebno ih, naglašavaju, vrijeđa što Agencija za statistiku BiH, a što je potvrđeno i za Oslobođenje, navodi da su svi uvjeti pod kojim će biti angažirani bili poznati prilikom javnog konkursa.\n– Nije tačno. Nismo bili upoznati sa uslovima. Tek u četvrtak, 10. oktobra, dobili smo neki izmišljeni obrazac koji nas nanovo obavezuje da prepisujemo bar-kodove sa popisnih listića. O bar-kodovima nije bilo riječi sve do tada. U pitanju je potpuna neorganizacija. Ja ću odbiti da to radim, jer nisam uposlenik šoping-centra na kasi, nego ocjenjujem i kontrolišem rad popisivača i to onih koji su svi više zaradili od mene. Zbog svega, grupa instruktora razmišlja i o otvorenom pismu i o svemu što se dešava upozna javnost. A, žalbe i prigovori će biti neminovni, istakao je za Oslobođenje jedan od instruktora, koji zajedno sa dvadesetak kolega u Kantonu Sarajevo odbija da potpiše ugovor o djelu, koji im je dostavljen proteklih dana.\nInstruktori tvrde kako im je prilikom preuzimanja dužnosti navedeno kako će za svoj rad biti plaćeni po 75 KM po popisivaču, s tim da niko od njih neće imati manje od sedam niti više od deset popisivača. Time bi se njihova osnovna naknada kretala između 525 i 750 KM. Umjesto toga, veći broj instruktora dobio je u prosjeku pet popisivača, a određen broj njih, koji su imali nekoga u općinskim popisnim komisijama, čak i po 11. Istovremeno, naknada po popisivaču je sa prvobitnih 75 uvećana na 90 KM. Na taj način je napravljen ogromni debalans u naknadama instruktora, s obzirom na to da će veći broj njih zaraditi u prosjeku oko 450 KM, a samo mali broj iznos od 990 KM.\nUz ovaj iznos instruktorima pripada i naknada od po pet KM za svaki dan instruktivne nastave koja je trajala pet dana (znači po dodatnih 25 KM), iako je na probnom popisu prije godinu paušal za ovaj dio iznosio 25 KM po danu.\nPopisivači bolje prošli\nIstovremeno, svaki od popisivača zaradit će oko 800 KM, odnosno skoro duplo više od većine instruktora. A instruktori će i nakon što je završen popis stanovništva, domaćinstava i stanova u narednom periodu biti obavezni za svaki popisni krug izvršiti provjeru: po tri kontrole, odnosno obilazak pet adresa radi uvida da li je popisivač dolazio. Tvrde kako će za posao u okviru kojeg su bili dužni biti u pripravnosti od 10. septembra do 20. oktobra dobiti skroman paušal, duplo manji nego im je obećano na početku obavljanja posla.\n– Kada bismo dobivali naknadu po popisnom krugu, to bi bilo podnošljivije i pravednije. Ovako, primjerice, ja imam šest popisivača, a osam popisnih krugova i za to ću dobiti samo 540, odnosno 565 KM sa instruktivnom nastavom, a popisivač kojem trebam prekontrolisati popisnice primit će oko 800 KM. Osim što je sve vrlo loše organizovano, a što svjedoči i podatak da smo tek četvrti dan potpisali izjavu o zaštiti podataka, očito da je neko od svega uzeo veliki novac šteleći posao za određene ljude, navodi naš sagovornik.\nInstruktori su nezadovoljni i zbog činjenice da su dobili svega 7,5 KM naknade za telefon po popisivaču, koji su potrošili već u prvim danima, te da za petnaest dana popisa stanovništva nisu imali naknadu za ishranu, ni oni, ali ni popisivači.\nZavršen i ponovljeni popis u Srebrenici\nPopis stanovništva, domaćinstava i stanova u BiH 2013. završio je kako je i planirano jučer 15. oktobra u 21 sat, saopćeno je iz Agencije za statistiku BiH. U ponedjeljak je Agencija, na osnovu zaključka Centralnog popisnog biroa, uputila dopis svim popisnim komisijama lokalne samouprave da do poslijepodnevnih sati potvrde kroz centralni informacioni sistem da mogu na vrijeme završiti popis. Na osnovu dobivenih potvrda sa terena, konstatovano je da se popis može završiti u predviđenom roku. O završetku popisa javnost će biti informisana danas na pres-konferenciji, na kojoj će govoriti direktor Agencije Zdenko Milinović, koordinator za popis Vijeća ministara BiH, ministar komunikacija i prometa BiHDamir Hadžić i Pieter Everaers, direktor EUROSTATA i predsjedavajući Upravljačke grupe Međunarodne posmatračke operacije.\nPopis je na osnovu odluke Centralnog popisnog biroa ponovljen u pet popisnih krugova u Srebrenici, za koje je utvrđeno da popisivači nisu radili u skladu sa zakonom i procedurama popisa domaćinstava i stanovništva u BiH.\nAgencija za statistiku zabilježila samo tri nepravilnosti u provođenju popisa Oktobar 14, 2013


Obama: Podrška Buhariju u borbi protiv Boko Harama\nAmerički predsjednik Barack Obama u ponedjeljak je izrazio snažnu podršku novom nigerijskom predsjedniku Muhammadu Buhariju, rekavši da on ima "jasan plan" poražavanja islamske militantne grupe Boko Haram i borbe protiv korupcije.\nGovoreći dok je pozdravljao Buharija tokom njegove prve posjete Bijeloj kući nakon što je u martu izabran za šefa države, Obama je izjavio da će dvojica čelnika razgovarati o načinima saradnje u borbi protiv radikalne grupe, koja je izazvala haos u zapadnoafričkoj zemlji.\nObama je izjavio novinarima u Ovalnom uredu da Buhari ima integritet i "veoma jasan plan poražavanja svih vrsta ekstremista Boko Harama unutar zemlje", prenosi Reuterts.\nBoko Haram je izveo višestruke napade u sjevernoj Nigeriji, od kojih je najčuveniji onaj iz aprila 2014. godine u kome su oteli 276 nigerijskih učenica koje se još vode kao nestale.\nPortparol Bijele kuće Josh Earnest izjavio je da bi Sjedinjene Države mogle ponuditi obavještajne podatke koji bi pomogli u nigerijskim naporima kao i podršku zajednicama koje su mete napada radikalne grupe.


Zvezdara, Mirijevo 4, Mihaila Bulgakova, 190M2, 5.\nStan se nalazi u stambenoj zgradi iz 2005 godine, trostrano orjentisan (istok,jug i zapad). Poseban ulaz, ocuvan hrastov parket, pvc stolarija sa roletnama, tri mokra cvora, visina plafona 2...\nšifra: #1407490 , datum objave: 10.01.2019.\nBeograd nekretnine izdavanje » Placevi beograd » Beograd nekretnine prodaja » Poslovni prostor » Prodaja kuca » apartmani beograd » agencije za nekretnine » Zemljište » Izdavanje stanova Novi Sad » beograd nekretnine izdavanje bez posrednika » Poslovni prostor beograd » stan na dan beograd » Prodaja stanova » Beograd nekretnine » Kuca na prodaju » prodaja stanova novi sad » Prodaja stanova Beograd » Izdavanje stanova Beograd » Izdavanje stanova »


Najsavremenija osnovna škola počinje sa radom na Novom Beogradu\nPromo Autor:PR tekst17. feb. 201917:08 > 17:26\nReč je o „mlađoj sestri“ sada već čuvene Savremene gimnazije i International School Savremene, čiji je uspeh potvrda kvaliteta obrazovnog procesa koji se u njima odvija. Prepoznajući izuzetnu važnost dobrog osnovnog obrazovanja za uspeh pojedinca u kasnijem školovanju i životu, kao i neophodnost da deca od najranijih godina usvoje pravilan odnos prema učenju, rodila se Savremena osnovna škola.\n„Dugo smo gradili Savremenu školu i utkali u njene temelje znanje, ljubav i dvadesetogodišnje iskustvo obrazovne prakse. Tajna uspeha je jednostavna: fokus na poboljšavanju celokupnog školskog iskustva, ljubav i beskompromisna borba da našoj deci pomognemo i tako stvorimo bolju i lepšu budućnost za njih i njihove roditelje. Cilj nam je da učenicima u Srbiji pružimo nastavu koja ispunjava najviše svetske kriterijume kako bismo im pomogli da stasaju u obrazovane ljude koji će jednoga dana biti uspešni svuda u svetu“, ističe direktorka škole Jasmina Franolić.\n„Veoma sam zadovoljna pristupom, idejama i načinom rada. Nisam mogla da poverujem da tako nešto postoji i kod nas! Nakon što je stariji sin uspešno završio razred, odlučila sam da i kćerku upišem u ovu školu. Savremena je ispunila sva moja očekivanja, a kao bivši profesor, očekivala sam da moja deca steknu znanje, ali mi mnogo znači i to što oni sa radošću idu u školu“, navodi ona.\n„Testiranje je odlično prošlo i Andrej kaže da mu je bilo baš zanimljivo. Sigurni smo da će tako biti i kada počne škola. Meni najviše znači to što je nastava prilagođena njegovim sposobnostima i afinitetima. Još jedan od razloga zašto smo se opredelili za Savremenu je što ovde imam sve na jednom mestu: ide na časove, završava domaći u školi, uči engleski i bavi se sportom. Ne moram više da ga vozim po celom gradu za različite aktivnosti. Jedva čekamo da krenemo u školu“, priča ona.\n„Želeli smo da napravimo školu koja pruža vašem detetu najbolje uslove školovanja, posvećene učitelje, sintezu najbolje obrazovne prakse Srbije i sveta, najsavremenija nastavna sredstva i metode. Međutim, želeli smo i da napravimo školu koja će biti pristupačna, jer verujemo da svako zaslužuje pravo na kvalitetno obrazovanje. Svaki roditelj želi da priušti svom detetu samo najbolje. Mi se trudimo da im to i omogućimo“.\nPHP – moćan programski jezik koji lako možete da naučite


Radio BN | OPREZ: Ova glumica je NAJOPASNIJA na internetu!!!\nOPREZ: Ova glumica je NAJOPASNIJA na internetu!!!\nObjavljeno: 2019-10-25 10:18\nIstraživanje kompanije za zaštitu računara McAfee pokazalo je da je glumica Aleksis Bledel, poznata po ulogama u serijama Gilmorove i Sluškinjina priča, najopasnija osobu na internetu u 2019. godini.\nFoto: Aleksis Bledel\nNaime, ako ime ove glumice pretražujete u Google, najveće su šanse da ćete doći do neke stranice koja vaš kompjuter može da zarazi virusom ili malwareom.\nPosle Bledel, na listi „opasnih“ nalazi se zvezda serije „Igra prestola“ Sofi Tarner, a velike su šanse da ćete pokupiti virus ako u pretraživač unesete ime voditelja Džimija Falona, glumice Ane Kendrik ili pevačice Niki Minaž.\nProšle godine na prvom mestu je bila glumica Rubi Rouz.\nOvo istraživanje trebalo bi da pomogne korisnicima da nauče da nije dobro klikati nepoznate linkove. Oni koji se bave kriminalom na internetu imena poznatih i aktuelnih glumaca često spajaju sa zloćudnim linkovima u nadi da će korisnici interneta nasesti na prevaru u potrazi za videima.\nVoditelji Džejm Korden i Džimi Falon su se na listi našli zbog viralnih videa u kojima su glavni akteri, a glumica Lupita Niong’o se na istoj listi našla zbog velikog intresovanja za film „Ratovi zvezda“ u kojem je tumačila Maz.\nZašto su kolege ljute na Darka Lazića?


Vesti online / Vesti / Hronika / Zbog obljube učenika, profesora čeka novo suđenje\nNovosadski Apelacioni sud ukinuo je presudu profesoru geografije Radoslavu Rakiću iz Novog Sada koji je bio osuđen zbog obljube učenika i vratio predmet prvostepenom sudu na ponovni postupak i odlučivanje.\nTo je danas saopštio Viši sud u Novom Sadu koji je zbog počinjene obljube nad učenikom, svojevremeno i osudio Rakića na zatvorsku kaznu u trajanju od tri godine. Ovaj sud sada je usvojio žalbe branilaca okrivljenog, kao i žalbe Višeg javnog tužioca u Novom Sadu da Rakiću bude ponovo suđeno.\nViši sud u Novom Sadu proglasio je Rakića krivim zbog počinjenog krivičnog dela obljube zloupotrebom položaja 9. novembra 2012. godine.\nOsim trogodišnje kazne zatvora sud je Rakiću, profesoru geografije u novosadskoj Elektrotehničkoj školi "Mihajlo Pupin", tada je izrekao i petogodišnju zabranu obavljanja poziva nastavnika, kao i svih poslova u vezi sa obrazovanjem i vaspitanjem.\nSlučaj zlostavljanja prijavljen je u aprilu 2011. godine.\nHRONIKA Ubistvom prete, ali iz fotelje\nPonedeljak 07.07.2014. 20:53\nRakic srpski hrvat sigurno


U Kopenhagenu u ambasadi Srbije održana manifestacija „Čaj sa ambasadorom” – RASEJANJE.info\nAmbasadorka dr Jamina Mitrović-Marić (sedi u sredini u donjem redu) sa studentima diplomatije u Danskoj\nFoto: ambasada RS u Kopenhagenu\nU želji da Srbiju prikaže onakvom kakva ona i jeste, u ambasadi Srbije Republike Srbije u Kopenhagenu, ambasadorka dr Jasmina Mitrović–Marić ugostila je studente završnih godina osnovnih i master studija političkih nauka (odsek diplomatija) sa Univerziteta u Kopenhagenu i Univerziteta u Alborgu. Ovi mladi ljudi već rade u različitim danskim institucijama, ponajviše u danskom Ministarstvu spoljnih poslova i u Parlamentu. „Događaj je organizovan u saradnji sa univerzitetskim profesorom dr Šahamakom Rezaijem, direktorom danskog Centra za nauku i ekonomsku diplomatiju (CSCD), a u okviru inicijative Čaj sa ambasadorom”, navedeno je na stranici ambasade RS u Dankoj.\nStudenti su, pre prezentacije i predavanja, pogledali delove izložbe priređene povodom stogodišnjice od uspostavljanja diplomatskih odnosa Srbije i Danske. Poslužena je i autentična srpska zakuska, kao i rtanjski čaj, s obzirom na naziv manifestacije „Čaj sa ambasadorom“.\nManifestacija Čaj sa ambasadorom je upoznala studente diplomatije sa Srbijom iz drugog ugla\n„Ambasadorka dr Mitrović-Marić je održala multimedijalnu prezentaciju o Srbiji, na inovativan način, prilagođen studentskoj populaciji i danskoj publici. Prikazano je nekoliko spotova o svetskim postignućima na polju nauke i kulture za koju su zaslužni Srbi, a o čemu se veoma malo zna, posebno u Danskoj. Prikazani su kratki filmovi o Milevi Ajnštajn, prvoj hidrocentrali u Evropi koja je sagrađena u Užicu, srpskim naučnicima koji su bili deo tima misije Apolo 13, o obraćanju francuskog predsednika Makrona tokom posete Srbiji na srpskom jeziku i dr. Takođe su pročitani odlomci iz putopisa kultnog danskog pisca Hansa Kristijana Andersena koji je sa velikim oduševljenjem pisao o Srbiji, a o čemu nisu znali”, istaknuto je u ambasadi.\nIdeja da se održi ovakav skup bio je pun pogodan. Studenti su pokazali izuzetnu zainteresovanost za Srbiju, priznajući da su veoma malo znali o njoj i to uglavnom iz medija.\nNakon predavanja, odnosno pitanja i odgovora, koji su trajali više od dva sata, gosti srpske ambasade su izrazili želju da ostanu na neformalnom razgovoru, što je trajalo dodatnih sat vremena. „Tom prilikom studenti su izneli izuzetno pozitivne utiske o prezentaciji, ambasadi i sveukupnom gostoprimstvu. Studentima su prilikom odlaska uručeni prigodni pokloni koji su sadržali promotivne materijale o Srbiji”, dodato je u srpskoj ambasadi u Kopenhagenu.\n← Dečiji kulturni centar Beograd slavi jubilarni 70.-i rođendan\nProgram učenika Srpske škole na „Danu srpske kulture – Desankini dani“ u Luganu, u Švajcarskoj →


Izvrsne unihop čarape OMSA Perfect Body 50 den sa pratećim i korektivnim efektom. Savršene su za bilo koju odjeću i oblikuju figuru u problematičnim područjima.\nPolugrilon mikrofiber mat hulahop čarapa od 50 den sa efektom zatezanja noge i zadnjice. Steže i odlikuje zadnicu i noge.


Niška Banja, Srbija: Vila Ema - Banje i wellness | Aladin\nod 10 do 20 € / dan\nZa boravak preko 5 dana popust uz dogovor\nNiška Banja je prijatno i zdravo mesto za odmor, letovanje, izlete, lečenje i oporavak, sa izvorima lekovite vode, prijatnom klimom i vrhunskim medicinskim tretmanom, samo na 10 kilometara od Niša, u podnožju Suve planine. Pominje se još 448.godine i sa ostacima i tragovima iz antičkog (terme II vek) i ranovizantijskog doba, čuva svoju tradiciju i osobenost.\nGajen je ovde i pirinač, a kupatilo na Otvorenom je piše 1768.godine Sen-Prust, kao u Budimu. Tridesetih godina minulog veka, Banja počinje da se, planski i intenzivno razvija. Sijalice su zasjale 1925.godine, mnogi viđeni ljudi podižu vile, uređuju se šetališta i parkovi, grade se udobni hoteli, a tramvaj je od Niša došetao 1929. godine.\nNiška Banja leči koronarne bolesti, bolesti krvnih sudova, povećani krvni pritisak, reumatske poremećaje, ortopedske povrede, uključujući i tretmane skidanja telesne težine, anticelulit programe i postoperativnu rehabilitaciju. Institut Niška Banja je kompletno, moderno opremljen i raspolaže vrhunskim kadrom za savremene medicinske usluge.\nVila Ema Vam nudi na izbor 5 apartmana.\nSvaka soba ima tuš kabinu. Pored toga, gostima u apartmanima je na raspolaganju zajednička kuhinja i zasebni dnevni boravak sa TV-om i garniturom za sedenje.\nNiška Banja (32)\n+381 18 454 80 36\n+381 11 288 60 34\n+381 63 133 82 36\n+381 63 72 64 415\nVidoja Jovanovića 79, Niška Banja\nAranžmani i ponude za letovanje: Grčka, Italija, Turska, Bugarska, Tunis, Egipat, Crna Gora, Hrvatska. Letovanje, zimovanje, egzotika, kružne ture, krstarenje, metropole, izleti i vikend ture, first i last minute ponude. Niška Banja, Srbija: Vila Ema - Banje i wellness.


Tragična ljubav koja je stvorila veliku Meril Strip - Televizija K3\n“Sve što znam o glumi, naučio sam od njega. Jedino što sam u poslu ikada želeo bilo je da zauvek radim s njim”, govorio je o Kazaleu Al Paćino koji je s njim igrao u prvom i drugom delu “Kuma”. Od Meril je bio stariji 14 godina i u trenutku kad su počeli da se zabavljaju, on je već bio zvezda, a ona mladi talenat kakav se nije pojavio generacijama. Zaljubili su se jedno u drugo na prvi pogled i mada nisu bili par za kojim bi se ljudi okretali zbog lepote, energija kojom su zračili bila je nešto što se sreće jednom u životu.\n“Gde ćemo na večeru”, upitala ga je pred doktorom i pokazala da ne planira da odustane od života i nade.\n“Moj voljeni je teško bolestan i s vremena na vreme je u bolnici, kao sad. Divno se brinu o njemu i ja dajem sve od sebe da ne smetam okolo kršeći ruke, ali konstantno brinem i konstantno se pretvaram da sam vedra, što me mentalno, fizički i emotivno iscrpljuje više nego bilo šta u mom životu”, poverila se Strip u pismu koje je poslala svom profesoru drame sa Jejla. To je ujedno i retko svedočenje o njihovom odnosu, pošto se ni tada kao ni decenijama kasnije, Meril nije javno oglašavala na temu njihove ljubavi.\nSamo iz finansijskih razloga je prihvatila ulogu u miniseriji “Holokaust” zbog koje je morala da otputuje na dva i po meseca u Austriju gde se snimanje odigravalo. Ta uloga joj je donela Emi nominaciju, ali joj je i uzela dragoceno vreme koje je mogla da provede s njim. Po njenom povratku u Ameriku, Džon je izgledao gore nego ikad. Tad je rešila da napusti posao i zajedno su nestali na pet meseci. Meril se do poslednjeg trenutka nije odvajala od njega. Zajedno su išli na sve preglede i tretmane, a nada je nije napuštala ni na sekund. Svu snagu svog duha uložila je u brigu o njemu tih meseci.\nKako će se kasnije prepričavati, scena koja je usledila je izgledala kao potpuni kolaps i slom mesecima održavane nade. Bacila se na njegovo telo i svom snagom pesnicama udarala njegove grudi gušeći se u sopstvenim jecajima. A onda je u sekundi Džon poslednji put otvorio oči i slabim glasom rekao: “U redu je, Meril, u redu je”. Sklopio je oči i umro.\n“Sve sam pokušala…”\nTe iste godine je osvojila Emi za “Holokaust”, Oskar nominaciju za “Lov na jelene” i dobila ulogu u “Kramer protiv Kramera” koja će joj doneti prvu nagradu Akademije. Meril Strip je postala istinska zvezda koja će u karijeri biti nominovana za 19 Oskara, a osvojiće ih tri, više nego bilo ko u istoriji. Ipak, oni koji je znaju od njenih početaka u Holivudu i glumi tvrde da će je uvek pamtiti kao devojku koja se za život i ljubav borila silom kakva se retko sreće i ima snagu da promeni istoriju.


NAUKA POTVRĐUJE: Usamljeni umiru brže - Portal 072info\nU svijetu nauke godinama traju rasprave o tome što tačno označava starost i kada ona nastupa. Jedni misle da ona počinje zaustavljanjem rasta organizma, a drugi da se to događa starenjem kože ili ‘popuštanjem’ unutarnjih organa.\nNo, francuski stručnjaci vjeruju da početak starenja počinje slabljenjem kognitivnih funkcija mozga i tvrde da se to ne događa u šezdesetoj godini, kako se ranije mislilo, već između 40. i 45. godine, a kod nekih ljudi čak i ranije.\nNaime, istražujući starenje znanstvenici su došli i do zaključka i da usamljenost ozbiljno može smanjiti životni vijek te da je kod onih koji se tako osjećaju mogućnost umiranja bila čak dvostruko veća, piše Aura.


Naslovnica Život Kad će se vratiti proljeće?!\nPrethodni članakGradski “šušur”: Brojni posjetitelji i izlagači i na drugom danu 21. PP ideja i Proljetnom sajmu / foto\nSljedeći članakUpoznajte privatni zoološki vrt i azil za divlje životinje Milec


Kako se pripremiti za ponedeljak i novu radnu nedelju? - Infostud Hub\nKako se pripremiti za ponedeljak i novu radnu nedelju?\nAutor: Nina Radojčić|2020-06-22T08:09:21+00:0022.06.2020.|0 Komentara\nPonedeljak kao prvi dan u nedelji predstavlja problem mnogim ljudima.\nČak i kada volite svoj posao (a posebno ako ga ne volite) može biti teško vratiti se na posao u ponedeljak ujutro, nakon nekoliko dana koje ste proveli van rutine. Ljudi se na različite načine nose sa ponedeljkom i tim melanholičnim osećajem koji on donosi.\nDa ne bi bili ovakvi, kao Majkl Skot iz serije Office, evo nekoliko saveta koje možete pokušati primeniti, jer ko se ne želi probuditi nasmejan i uzbuđen ponedeljkom ujutru?\nNe planirajte velike poslove odmah ujutru\nNeki ljudi ne mogu da se nose sa velikim navalama obaveza ponedeljkom ujutru, već te stvari ostavljaju za popodnevne sate. Prvih nekoliko sati ponedeljkom isključivo proveravaju mejlove, čitaju novosti iz struke, i obavljaju ostale ‘lakše’ poslove.\nDok neki, koji to sebi mogu da priušte, ceo ponedeljak provode čitajući novine, ispijajući kafu i u razgovoru sa kolegama.\nPitate se kakav je rezultat posla uz ovakve taktike? Isti. Samo uz mnogo manje pritiska.\nIskoristite petak i vikend za bolji ponedeljak\nPonedeljak je stigao kao neki šok za sistem. Teško je setiti se gde smo stali u petak pa često izgubimo puno vremena pri samoj organizaciji i nastavku rada od prošle nedelje.\nPonedeljak nikada neće biti produktivan ukoliko čekate do ponedeljka da bi shvatili šta ćete raditi tog dana i te nedelje.\nPostoji razlog zašto TV kuvari pripreme unapred sve sastojke u činije tako da pri uključenju u program bude sve spremno. Isto se može reći i za obavljanje bilo kog drugog posla.\nObavljanje nekih osnovnih priprema je kao da se pakujete dan pre puta a ne to jutro. Pakovanje istog jutra je stresno i napeto.\nTako da, obavite pripreme dan ranije i na taj način izbegnite gubitak vremena ponedeljkom ujutru dok ne shvatite šta se uopšte dešava i kakve vas obaveze čekaju taj dan.\nZavršite dosadne zadatke\nPetak služi za finaliziranje i završavanje onih dosadnih zadataka koji vam vise nad glavom celu nedelju i koje nesvesno (ili svesno) odlažete. Završite ih do kraja radnog dana kako bi mogli opušteno ući u vikend ne razmišljajući o tome kakav vas (dosadan) posao čeka u ponedeljak. Niko ne treba započinjati nedelju sa velikim izazovima.\nJedan trik koji će vam sigurno pomoći jeste pravljenje liste na samom kraju petka. Lista koja podrazumeva zadatke koje možda ipak niste uspeli da završite i koji će vas sačekati sledeće nedelje. Učinite to dok ste još na i U poslu, jer jednom kada se prepustimo vikendu jako je teško vratiti se i nastaviti baš tamo gde smo stali. Ovako se vraćamo listi koja će nam brzo osvežiti pamćenje i sačuvati nam dosta vremena ponedeljkom ujutru.\nIsplanirajte unapred celu sledeću nedelju\nKraj jedne nedelje je super prilika za planiranje sledeće, nove nedelje. Ono što bi sigurno trebali da izbegavate jesu sastanci ponedeljkom iako prema nekim podacima, većina firmi upravo ponedeljkom planira svoje sastanke. Ne morate ih potpuno odložiti, ali makar ih ostavite za ponedeljak poslepodne.\nPoenta većine sastanaka ponedeljkom ujutru je diskusija i planiranje naredne nedelje, što bi se moglo obaviti i petkom poslepodne, a na taj način bi možda bilo i produktivnije.\nNemojte započinjati novu nedelju sa punim inboksom, odnosno mejlovima koji su tu ostali još od prošle nedelje. Otvorite, odgovorite, obrišite i očistite vaš inboks.\nUčinite vaš ponedeljak što lakšim. Ukoliko ga oslobodite nepotrebnih zadataka i malih poslića koji ruše produktivnost, dajete sebi boost za sve preostale dane.\nIskoristite vikend za dopunu baterija i osveženje\nVikend ne sme biti pretrpan poslom i zato je važno da ne pretvorite nedelju u jedan čitav radni dan. Ono što možete uraditi se uklapa u 2 ili maksimum 3 sata i podrazumeva obavljanje nekih priprema za predstojeću nedelju.\nNedeljom uveče pregledajte vaše beleške od petka i pripremite se za sutrašnji novi radni dan.\nBacite pogled na vaš kalendar i šta vas čeka u predstojećoj nedelji (dodajte neke komentare sebi, nakon dva dana vikenda i odmora, možda budete posebno inspirisani)\nPoslednji korak u pripremi za novu nedelju jeste da se uverite da je sve spremno za istu. Radite kod kuće? Očistite svoju kućnu kancelariju i sklonite sa stola sve ono iz prethodne nedelje što vam ne treba za narednu. Spremite hemijsku olovku i svoj planer – bilo da koristite dnevni planer na papiru ili aplikaciju za planiranje. Podesite svoj stol i radni prostor tako da kad ‘uđete’ u ponedeljak, budete potpuno spremni za rad.\nBiti odmoran i ne stalno fokusiran na posao će vam pomoći da zapravo postanete bolji u svom poslu. Da biste bili bolji radnik ponedeljkom, morate biti disciplinovaniji radnik petkom.\nSrećan početak nove radne nedelje!


08:49h BALAŠEVIĆEV SIN OTVORIO DUŠU: Ono što je Đole uradio prvog dana u bolnici rasplakaće sve! KOJA SNAGADUGA\n08:46h PAO NARKO-DILER IZ VIŠEGRADSKE: Marihuanu razmerio i spakovao u kesice, planirao da je diluje kod obližnje osnovne škole\n08:45h IZBORI U SENCI BREGZITA: Britanci se spremaju za glasanje, Džonson bi mogao da bude premijer sa najkraćim stažom! VIDEO\n08:34h DANAS JE SVETI STEFAN NOVI: Pomaže bolesnima i parovima koji ne mogu da imaju dece, ali ne smete da uradite OVO!\n08:33h PREMIJER ETIOPIJE JE DOBIO NOBELOVU NAGRADU ZA MIR, PA PORUČIO: Ratni pakao je učvrstio moju želju za mirom! (VIDEO)\nKRAJ JE KAD SRBIN KAŽE! BJELICA NAUČIO PAMETI AMERIKANCA! Vestbruk se DRSKO 2\t135\nAU, KAKVO PRIZNANJE ZA NOVAKA: Đoković najbolji teniser DECENIJE! Nadal 13\t8.1k\n17.11.2019. 13:51h 17.11.2019. 13:51h\nKlub iz Ljutice Bogdana trenutno deli deveto mesto sa italijanskim Juventusom sa bilansom od 40 osvojenih bodova u 15 prvenstvenih utakmica, što je odlično ostvarenje ako se uzme u obzir da igraju na tri fronta, posebno koliko snage i energije odnose mečevi Lige šampiona i da su sa pripremama počeli još početkom juna. Crveno-beli klub je ostvario 13 pobeda, remi i poraz uz gol razliku 34:11, a pogotke je postizalo čak 14 fudbalera. Milan Pavkov i El Fardu Ben su najefikasniji sa po šest golova, Tomane i Mateo Garsija su postigli po tri, Aleksa Vukanović, Marko Marin, Miloš Vulić, Veljko Simić i Milan Jevtović po dva, a Ričmond Boaći, Hoze Kanjas, Branko Jovičić, Marko Gobeljić i Miloš Degenek po jedan.\nZa sada je po procentu uspešnosti evropski lider Šahtjor iz Donjecka jer je osvojio 40 od moguća 42 boda (95 odsto). Za petama mu je lider engleske Premijer lige Liverpul (94 odsto) koji takođe ima samo jedan remi i sve pobede kao i ukrajinski klub, ali dve utakmice manje što mu je i smanjilo prosek. Treća je praška Slavija sa 92 odsto uspešnosti, slede Benfika (91 odsto), zatim Salcburg, Suduva, Ajaks i Porto sa po 90 odsto a “Top 10” zatvaraju Zvezda i italijanski gigant.\nBajern igra perfektno u Ligi šampiona, ali veoma promenljivo u Bundesligi pa se nalazi na deobi drugog mesta uz uspešnosti od, za njih, skromnih 64 odsto. S druge strane Olimpijakos je poslednji u B grupi Lige šampiona ali je lider u Grčkoj i to bez poraza. Na 10 mečeva ostvarili su osam pobeda i dva remija, uspešnost 87 odsto. Totenhem igra jednu od najlošijih sezona u Premijer ligi u poslednjih šest godina, trenutno su 14. na tabeli sa svega 39 odsto osvojenih bodova.\nMARKO PANTELIĆ U SEDIŠTU UEFA RASPRAVLJAO O VAR TEHNOLOGIJI: Radimo na tome da fudbal bude još lepši i jednostavniji\nOVAJ VIDEO ŠOKIRAO JE CELI SVET! Kolinda na utakmici u Rijeci URLA U BOJ, U BOJ i vitla pesnicom: Bodri Vatrene a PRETI SRBIMA! SKANDAL!\nBALAŠEVIĆEV SIN OTVORIO DUŠU: Ono što je Đole uradio prvog dana u bolnici rasplakaće sve! KOJA SNAGADUGA\nosumnjičeni priveden zbog neovlašćenog držanja narkotika\nPAO NARKO-DILER IZ VIŠEGRADSKE: Marihuanu razmerio i spakovao u kesice, planirao da je diluje kod obližnje osnovne škole\nsutra je dan d za britance\nIZBORI U SENCI BREGZITA: Britanci se spremaju za glasanje, Džonson bi mogao da bude premijer sa najkraćim stažom! VIDEO\nu narodu malo poznat,\nDANAS JE SVETI STEFAN NOVI: Pomaže bolesnima i parovima koji ne mogu da imaju dece, ali ne smete da uradite OVO!\nPREMIJER ETIOPIJE JE DOBIO NOBELOVU NAGRADU ZA MIR, PA PORUČIO: Ratni pakao je učvrstio moju želju za mirom! (VIDEO)\nKRAJ JE KAD SRBIN KAŽE! BJELICA NAUČIO PAMETI AMERIKANCA! Vestbruk se DRSKO radovao, a onda postao predmet SPRDNJE VIDEO 2\t135\nAU, KAKVO PRIZNANJE ZA NOVAKA: Đoković najbolji teniser DECENIJE! Nadal i Federer mu gledaju u leđa (VIDEO) 13\t8.1k\nOTKRIO SVETU ISTINU O SRBIMA! Austrijskom piscu Peteru Handkeu uručena NOBELOVA NAGRADA u Stokholmu! (VIDEO) 37\t6.4k