Srbi – nаrod koji nestаje | Priče iz nedođije\nSrbi – nаrod koji nestаje\nPosted on septembar 21, 2010 by Valentina Šekarić\n“Srbi – nаrod koji nestаje“ je dokumentаrni film koji predstаvljа živo svedočаnstvo o trаgičnoj demogrаfskoj stvаrnosti srpske držаve i nаrodа, svedočаnstvo koje nedvosmisleno otkrivа trаgičnu i tužnu istinu dа je srpski nаrod nа prаgu svog istorijskog nestаjаnjа. Srbijа je dаnаs zemljа stаrosti; zemljа u kojoj je stаrаčko roptаnje sve glаsnije, а dečjа grаjа sve tišа i nečujnijа. Srbijа je dаnаs smežurаnа stаricа, izmoždenа, vešаnа, streljаnа, bombаrdovаnа, ubijana i od neprijаteljа i od lаžnih prijаteljа, аli i od sopstvene dece. Ceo protekli vek predstаvljа svojevrsnu istorijsku retrospektivu zаtirаnjа srpskog nаrodа kroz genocide vršene nаd njim; rаtove u kojimа je srpski nаrod bio prinuđen dа brаni ono nаjosnovnije – prаvo nа život. Srbijа je zemljа kojа je u proteklom veku prošlа kroz osаm rаtovа plаtivši previsoku cenu od više od četiri milionа životа.\nNeodvojivi uzrok nestаjаnjа srpskog nаrodа su i аsimilаtivni procesi koji su ovde pаli nа plodno tle više nego kod drugih nаrodа u okruženju i to, kаko kroz dаlju istoriju kаo rezultаt nаsilnih i političkih procesа, tаko i u sаvremenom dobu kroz ekonomski motivisаne i uzrokovаne prinude. Tendencije sаvremenog svetа koji se masovno globаlizuje, perfidnost i brutаlnost materijalizovanog sveta i profitokratije, sаvremene društvene bolesti kаo što su nаrkomаnijа, аlkoholizаm i izopаčenjа ljudske prirode, društveni inženjering, preoblikovаnje identitetа nаrodа i dirigovano formiranje potrošаčke mаse opšti su okvir u kojem se nаšlo i nаše društvo i koje dodаtno pritiska naš već dovoljno izmoren nаrod. Individuаlizаcijа i duhovno osiromаšenje kidаju ionаko tаnke veze koje održаvаju ljudsku zаjednicu. Višedecenijsko odstupаnje od pravoslavne vere i udаljаvаnje od Isusa Hristа i njegove crkve, po mnogima, ključni su uzroci oslаbljenosti nаšeg nаrodа kojoj plаćаmo previsoku cenu.\nMeđutim, nаjužаsnijа rаnа nа telu srpskog nаrodа je ubijаnje budućnosti kroz još nerođeno potomstvo. Utrobno čedomorstvo ili dobrovoljni abortus svаke godine u nepovrаt odnese grаd veličine Novog Sаdа. Premа stаtisitikama, Srbijа u ovome drži neslаvni rekord među evropskim nаrodimа.\nO ovim i mnogim drugim činjenicаmа svedoče pripаdnici srpske duhovne i intelektuаlne elite koji su svoje nаučne stаvove, sаznаnjа i rezulаtete istrаživаnjа ponudili nа uvid srpskoj jаvnosti širom planete : njegovа svetost Pаtrijаrh srpski Irinej, аkаdemici Vаsilije Krestić i Smiljа Avrаmov, Rаdovаn Tvrdišić iz Dveri Srpskih, protojerej-stаvrofor dr Miloš Vesin, publicistkinjа Biljаnа Spаsić, profesor nа Univerzitetu u Kembridžu Nebojšа Rаdić, profesor Mаrko Mlаdenović, sveštenici Željko Lаtinović i Brаnko Ćurčin, аli i mnogobrojni obični ljudi iz nаrodа, seljаci i mučenici…\nOvaj dokumentarni film, prvi ovakve vrste kod nas, projekаt je fondаcije “Prijаtelj Božji“ i njene filmske produkcije. Film je motivisаn željom dа se njime opomene nа trаgičnu stvаrnost nаšeg nаrodа i potrebom dа se ukаže nа put zа njeno prevаzilаženje, nа pokаjаnje i vrаćаnje Isusu Hristu kroz crkvu njegovu kаo jedinom putu kа ponovnom ostvаrenju duhovnih vrednosti, jer su jedino duhovne vrednosti temelj postojаnjа i opаstаjаnjа svаkog naroda, pа i srpskog.\n„Srbi – narod koji nestaje“ 4.deo\n„Srbi – narod koji nestaje“ 5.deo\n„Srbi – narod koji nestaje“ 6.deo\n„Srbi – narod koji nestaje“ 7.deo\n„Srbi – narod koji nestaje“ 8.deo\n„Srbi – narod koji nestaje“ 9. deo\nU svakom slučaju, odličan film koji Vas možda neće naterati da budete veliki vernici, ali će Vas sigurno naterati da dobro razmislite o svojim postupcima, promenite način zivota i ispravite sve ono što ste dosad loše radili.\nFiled under: Pravoslavlje | Tagged: Pravoslavlje, Srbi nаrod koji nestаje, Srbija |\n« Neverovatan snimak pokušaja oživljavanja povređene mačke Kanada – obećana zemlja za svakog čoveka »


AY, CARMELA na ljetno sceni SARTR-a - FBL\nNakon više od dva mjeseca Sarajevski ratni teatar SARTR, dočekat će svoju publiku ponovo i to na Ljetnoj sceni SARTR koja će biti postavljena u dvorištu O.Š Musa Ćazim Ćatić. Predstave će se izvoditi uz sve preporuke i mjere predostrožnosti.\nPrva u nizu predstava koje će biti odigrane na ljetnoj sceni je predstava AY, CARMELA Josea Sinisterrae, a režiji reditelja Roberta Raponje. U predstavi igraju Selma Alispahić, Dragan Jovičić i Jasenko Pašić. Predstava je nastala u produkciji Sarajevskog Ratnog Teatra SARTR-a 1999, te za dvadeset i jednu godinu, koliko se igra, po scenama Bosne i Hercegovine, regije i Evrope, ona predstavlja jednu od najizvođenijih i najdugovječnijih predstava ovog, a i uopšte bosanskohercegovačkog teatra.\nAy, Carmela je hronika sjećanja na španski građanski rat i poklon umjetničkoj časti i dostojanstvu, humanizmu i moralnim kvalitetima kolektivne antifašističke svijesti. To je drama koja govori o kompleksnoj poziciji umjetnika i malog čovjeka u režimu koji oduzima slobodu u ratnim vremenima.\nTim Roth dolazi na Sarajevo Film Festival\nAy, Carmela je u prošloj godini obilježila dvadeset godina igranja, imala više gostovanja po Bosni i Hercegovini i regionu, osvojila neke značajne nagrade i prošlog maja povodom obilježavanja Dana pobjede nad Fašizmom, odigrana je na prostoru Spomen – parka Vraca – prostoru koji simbolizira otpor i borbu građana Sarajeva protiv fašizma.\nRezervacije ulaznica moguće izvršiti putem slanjem poruke u inbox stranice Sarajevskog ratnog teatra, te na broj 033 664 070.\nProšla objava 1998: SARAJEVO kroz objektiv i riječ CHRIS KORDE, muzičarke i aktivistkinje koja je nastupala na FUTURA festivalu\nSljedeća objava Predivna 149 godina stara visterija


Ko pošalje polni organ i misli da će da mu prođe?! | Mondo Portal\nAnastasija Raznatovic o drustvenim mrezama i porukama\n2. april, 09:09\nKo pošalje polni organ i misli da će da mu prođe?! 37 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n11.04.2019. / 08:22\nAutor mondo.rs 11.04.2019. / 08:22\nAnastasija Ražnatović pričala je za "Kurir" o izazovima slave koju je stekla ne samo kao kćerka Svetlane Ražnatović, već i kao pevačica sa dve izdate pesme.\nKad Ceca ženi sina...\n"Izlazim u susret svima koji mi priđu na ulici, to je lepo i profesionalno. Nisam vežbala autogram, ali ga dajem od srca. Drago mi je što su ljudi srećni kada me upoznaju i slikaju se sa mnom. Na društvenim mrežama, svakoj devojci koja lepo izgleda stižu nepristojne ponude. Normalna devojka to ni ne pogleda. Ima simpatičnih stvari, kada je neko duhovit, evo, dobila sam dosta ponuda da budem pratilja na maturi. Ali ima i onih koji šalju fotografije polnih organa. Odvratno. Ne znam kako neko može da pomisli – evo, sada sam to poslao i sad će to da mi prođe," rekla je ona za "Kurir".\nOd mame Cece dobija savete koji nisu toliko vezani za karijeru, na koje se u šali požalila.\n"Stalno me savetuje – nemoj da se grbaviš, ispravi se, nemoj da kasniš, budi uvek tačna. Opusti se, smej se, eto, uvek mi to govori jer sam u grču kada sam pred kamerama i znam da će to svi gledati, onda se malo ukočim," rekla je ona.\nSvetlana Ražnatović Ceca pevačice lepotice\n14.04.2019. / 01:49\nZnamo da si postena casna devojka koja je zavrsila fakultet kao njen brat .\n11.04.2019. / 22:01\nSve što ne prođe tebi nek stane meni u oko\n11.04.2019. / 15:21


Mukama nema kraja, istraga protiv Luisa Suareza! - Sportske.net\nHoće li mu ovo izjaloviti transfer?\nSuarez otišao u suzama!Zvanično, portugalska kolonija u PL dobila veliko pojačanje, Barsa trlja dlanove!Junajted sad blizu drugog pojačanja, treće stiže iz Barse za 100 miliona?Ludilo na Kamp Nou - Još jedan odlazak i onda - Bomba i Barsina osveta u "pet do 12"!Bum! Novi preokret, ali Luis Suarez od večeras ima novi klub!\nNapadač Barselone došao je prošle nedelje u Peruđu, kako bi polagao ispit za dobijanje italijanskog državljanstva.\nItalijansko državljanstvo mu je bilo potrebno u slučaju potpisivanja ugovora sa Juventusom, da bi u tom timu nastupao kao igrač iz Evropske unije.\nPrema navodima lista Republika, policija je otkrila nepravilnosti prilkom ispita.\nPredstavnik policije, koji je i ranije učestvovao u istragama oko Univerziteta zbog sumnjivih aktivnosti, rekao je za radio Punto Novo da je Urugvajac "dobio diplomu naprednog nivoa italijanskog jezika, ali da je otkriveno da je sve bilo namešteno".\n"Mislim da preterujemo. Došao je u Italiju da završi kurs. Pustimo tužioca da radi, ako budu postojale neke pretpostavke, mislim da ćemo morati imati poverenje u sportsku pravdu", rekao je predsednik Fudbalskog saveza Italije Gabrijele Gravina za Skaj Sport.\nLuis Suarez je praktično već viđen kao novi igrač Atletiko Madrida, videćemo hoće li mu ovo poremetiti planove.


Obilježena godišnjica bitke na Dujmovskim brdima | Ministarstvo za boračka pitanja Kantona Sarajevo\nOslobodivši dominantne objekte na Bjelašnici, poput najvišeg vrha 2067, i platou Treskavice, snage Prvog korpusa Armije Republike Bosne i Hercegovine dobile su zadatak da 29. oktobra 1994. godine zaposjednu neprijateljsku liniju jugoistočnim vijencem Bjelašnice sve do obronaka Treskavice na objektima Šiljak - Hojta - Borikovac.\nCvijeće je položio i ministar za boračka pitanja KS Muharem Fišo.\nBorci, te veliki broj građana i preko 200 učenika novogradskih osnovnih škola su se prisjetili jednog od najznačajnijih datuma u bližoj historiji. U jednom od novinskih članaka, koji je napisan početkom novembra 1994.godine, navedeno je kako je u akciji na Dujmovskim brdima podno Treskavice, zarobljen do tada najveći ratni plijen Armije RBiH.\nPreuzeto je pet tenkova T-55, četiri oklopna transportera, sedam kamiona, autobus, dva topa B-1, sedam "strijela 2M",14 PAM-ova, oko 1.000 granata, 100.000 metaka raznih kalibara.


Lekovito bilje » Ove namirnice tope suvišne kilograme Ove namirnice tope suvišne kilograme – Lekovito bilje\nRedovna fizička aktivnost, ishrana na bazi voća i povrća, kao i čajevi od lekovitog bilja idealna su formula za efikasno i zdravo mršavljenje.\nIako se pridržava saveta i redovno vežba, većina osoba suočava se s nizom prepreka u pokušajima da dostigne željenu telesnu masu. Kada uloženi napor i trud ne urode plodom, mnogi se opredeljuju za drastične dijete. Međutim, treba imati u vidu da su one u najvećem broju slučajeva neefikasne, pa čak i opasne po zdravlje. Stoga, ukoliko se na zdrav način želi skinuti višak kilograma, neophodno je najpre obratiti se stručnjacima – lekaru, nutricionisti, fitnes treneru.\nNe može se primeniti univerzalni model mršavljenja za sve, jer se prilikom određivanja najboljeg metoda u obzir uzima trenutna telesna masa, način života, opšte zdravstveno stanje i sl., ali je ipak od ključnog značaja uspostavljanje pravilnog režima ishrane, bez preskakanja obroka i redovna fizička aktivnost. Osim toga, kao i u slučaju većine tegoba, rešenje za efikasno mršavljenje može se potražiti i u prirodi. Postoji mnogo biljaka koje zahvaljujući svojim diuretičnim i detoksikacijskim svojstvima efikasno tope kilograme i podižu energiju neophodnu za svakodnevno vežbanje.\nPROČITAJTE I… Fitoterapijom do vitke figure\nU nastavku vam predstavljamo one koje su se pokazale najboljim saveznicima u mršavljenju.\nNamirnice koje tpomažu u mršavljenju\nZeleni čaj koriste mnogi ljudi širom planete koji se bore s viškom kilograma. U njegovom sastavu nalaze se katekini koji su veoma moćni antioksidansi, ubrzavaju metabolizam, pa se i masti efikasnije sagorevaju. Osim toga, zbog obilja minerala kao što su kalijum i magnezijum, koji deluju diuretično, podstiče se izlučivanje suvišne tečnosti čime se telo čisti od toksina. Rezultati studije koju je sproveo Američki žurnal za klinički ishranu pokazuju da su osobe koje su konzumirale 690 miligrama ekstrakta zelenog čaja dnevno u trajanju od tri meseca izgubile više kilograma od onih koje nisu unosile ovu blagotvornu tečnost.\nPROČITAJTE I… Mršavite uz preparate kakve još niste probali\nListovi artičoke poseduju visok procenat magnezijuma, kalcijuma, gvožđa i kalijuma a obiluju i vitaminima B1 i C, koji deluju snažno antioksidativno. Artičoka poseduje i cinarin, supstancu koja pospešuje rad žuči, usled čega se ubrzava varenje. Veoma je efikasan diuretik i sprečava zadržavanje suvišne tečnosti. Osim toga, ova biljka sadrži veoma nizak procenat masti (1%) i proteina, pa je zbog toga njena kalorijska vrednost zanemarljiva (oko 22 kalorije na svakih 100 g). Konzumacija ove namirnice omogućava dugotrajan osećaj sitosti, čime se smanjuje unos suvišne hrane i gomilanje kilograma.\nOvo je jedna od najdelotvornijih lekovitih biljaka kada je reč o skidanju kilograma, a u te svrhe naročito se koristi njen koren. Osim što je izuzetno efikasan detoksikator bubrega i jetre, odličan je i diuretik, a pored toga, smiruje upale i reguliše nivo šećera u krvi.\nOsim što se koristi kao dodatak jelima i napicima, cimet veoma uspešno reguliše i nivo šećera u krvi. Osim toga, ova biljka može da podigne telesnu temperaturu, što rezultira ubrzanjem metabolizma, čime se pospešuje i topljenje masti. Takođe, podstiče i funkcije mokraćne bešike.\nOve namirnice tope suvišne kilograme was last modified: April 24th, 2018 by Aleksandra Dudvarski\ncimetdijetamaslačak i mršavljenjemršavljenjenamirnice i mršavljenjenamirnice koje tope kilogramezeleni čaj i mršavljenje


MELLA+ COOLING SENSATION BALZAM POSLE BRIJANJA 50ML | Oaza zdravlja\nŠifra artikla: 49917\n- Umirujući superhidratantni krem za lice i vrat nakon brijanja.\n- Za muškarce.\nUšteda: 228,96 RSD\nOvaj hidratantni preparat bez alkohola ublažava osjetljivost nakon brijanja svojim hladećim efektom, kao i umirujućim delovanjem ekstrakata aloe vere i magnolije, pantenola , niacinamida(vit.B3) i alantoina; Hijaluronska kiselina vlaži kožu i sprečava nastank bora. Ovako formulisan balsam sa probiotčkim delovanjem kompleksa Yougurten balance ® smanjuje crvenilo izazvano brijanjem, dok ulje čajevca uklanja bakterije iz pora nakon brijanja što sprečava iritaciju i urastanje dlaka. Nakon primene ovog osvežavajućeg balzama koža postaje sveža i mekana na dodir.\nNaneti balzam odmah nakon brijanja,vodeći računa da se pokrije obrijano područje lica i vrata.\nEkstrakti magnolije, tamarinda i aloje\nYougurten balance ®\nVitamini B3, E, F & Pantenol


Stoltenberg /Jak NATO je dobar za Evropu i Sjevernu Ameriku / Radio Sarajevo\n15. 02. 2017. u 14:27:00 Anadolija\n"Ovo je kritično vrijeme za transatlantsku sigurnost. Donijeti ćemo odluke koje će omogućiti da NATO ostane jak i fleksibilan pred promjenjivim izazovima”, naglasio je Stoltenberg pred stastanak ministara odbrane NATO-a u Briselu.\nTagovi: NATO Sjeverna Amerika\nHistorijski preokret / SAD više ne podržava dvodržavno izraelsko-palestinsko rješenje\nSAD / Skandal potresao Bijelu kuću! Trumpov savjetnik tajno se dogovarao s Rusima


Britanci više nisu prijetnja Dodiku i Srpskoj | Radio Televizija BN\nBritanci više nisu prijetnja Dodiku i Srpskoj\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik čestitao je danas predsjedniku Konzervativne partije i premijeru Velike Britanije Borisu Johnsonu pobjedu na vanrednim parlamentarnim izborima.\nRepublika Srpska 13.12.2019 | 14:24\nDodik je naglasio da mu je velika čast i zadovoljstvo da lideru Konzervativne partije uputi iskrene čestitke povodom pobjede na izborima i izrazio nadu da će britansko društvo, predvođeno Džonsonom i njegovom partijom, još odlučnije suočiti se sa svim izazovima pred kojima se nalazi Velika Britanija rješavajući ih na dobrobit svih njenih građana.\n- Ovom prilikom želim da izrazim svoju spremnost da zajedno radimo na jačanju saradnje naših naroda, koje veže zajednička prošlost i koji dijele jednake evropske vrijednosti i principe, ali i na promociji mira, stabilnosti i međusobnog uvažavanja - ističe se u čestitki.\nUz iskrene želje za dobro zdravlje i lični uspjeh, Dodik je Johnsonu uputio izraze dubokog poštovanja, saopšteno je iz kabineta srpskog člana Predsjedništva BiH, prenijela je Srna.\nPodsjetimo da je u prethodnom periodu Dodik uz pomoć medija koje kontroliše, RTRS i SRNU, optuživao Veliku Britaniju da radi protiv interesa Republike Srpske i da su, kako je rekao, britanski špijuni locirani u Banjaluci.\nНезна ни он шта је све говорио.\nMa njemu vise niko nije prijetnja posle ,,Programa reformi,,ni Britanci ni Ameri. Vise mu ni hodze sto arlaucu sa dzamija ne smetaju istim tim hodzama donira 100.00 km.Nesto se krupno kotrlja iza njegovih ledja.\nMa to su bili domaci englezi.\nNISU BRITANCI PRETNJA..ON JE PRETNJA ZA RS I ZA GRAĐANE\nDodik poznato kako vjetar duva.


ZAŠTO TREBATE JESTI SJEMENKE BUNDEVE? | Hayat.ba\nSem toga, nauka je potvrdila da im nutritivna vrijednost raste stajanjem, po čemu su gotovo jedinstvene u prirodi.\nDonosimo vam još nekoliko razloga zašto bi ove ukusne grickalice trebaju postati sastavni dio vaše prehrane.\nOsim što obiluju magnezijem, sjemenke bundeve su bogati izvor i cinka, što pomaže pri regulaciji imunološkog sistema, pa tako smanjuju rizik od virusnih infekcija poput prehlade i gripe.\nIstraživanja su pokazala da, između ostalog, smanjuju i hronični umor i depresiju.


Putin brani zabranu usvajanja dece\nRuski predsednik Vladimir Putin govori na godišnjoj konferenciji za novinare u Moskvi\nRuski predsednik Vladimir Putin brani zakon kojim bi se američkim državljanima zabranilo usvajanje dece iz Rusije.\nPutin je danas na konferenciji za novinare u Moskvi potvrdio da je taj zakon, nedavno usvojen u Dumi, u stvari “emotivno” reagovanje na novi američki Zakon Magnickog, kojim se građanima Rusije, koji su, kako se navodi, umešani u kršenje ljudskih prava, zabranjuje ulazak u SAD i zamrzavaju američki računi.\nPredsednik Putin je rekao da je cilj novog ruskog zakona zaštita usvojene ruske dece:\n“Američki Magnicki zakon nema nikakve veze sa ruskim zvaničnicima. Njime se u stvari zamenjuje stari antisovjetski, anti-ruski zakon - drugim zakonom. To je očigledno. Oni ostaju prikovani za prošlost. To je veoma loše i samo po sebi truje odnose. Naš odgovor se ne odnosi na sve ljude koji usvajaju našu decu. Znamo da su se dogodile tragedije sa usvojenom decom. Međutim, ogromna većina onih koji usvajaju našu decu sa njima dobro postupaju. To su velikodušni i pošteni ljudi. Poslanici Dume nisu reagovali na njih, već su imali u vidu stav američke države. O čemu je reč? Američki sudovi najčešće zanemaruju slučajeve u kojima su naša deca žrtve krivičnog dela. Oni oslobađaju krivice osobe koje su očigledno izvršile krivično delo nad nekim od naše dece,” rekao je Putin.\nPutin je dodao da je akcija Dume “primerena.” Novi ruski zakon nazvan je po ruskom dečaku Dimi Jakovljevu, koji je umro 2008. kada su ga američki očuh i maćeha ostavili nekoliko sati zaključanog u automobilu po vrućem letnjem danu.\nPutin je ljutito naveo kako veliki broj američkih sudova nije osudio roditelje usvojene ruske dece koja su umrla pod njihovim nadzorom, kao i da sudije nisu dozvoljavale prisustvo ruskih zvaničnika na sudjenjima.\nNovi američki zakon nazvan je po advokatu Sergeju Magnickom, koji je otkrio vinovnike pronevere državnog poreza u vrednosti 250 miliona dolara, da bi potom umro u zatvoru 2009. Zakon Magnickog usvojen je u sklopu drugih zakonskih mera kojima su ukinute trgovinske restrikcije zavedene Sovjetskom Savezu u periodu hladnog rata.


Gotovinini branitelji protiv zamrzavanja imovine - Index.hr\nGotovinini branitelji protiv zamrzavanja imovine\nODVJETNIČKI tim generala Ante Gotovine najavio je danas da će se usprotiviti pokušaju zamrzavanja njegove imovine jer smatraju da bi se provođenjem odluke Vijeća Europske unije prekršila Gotovinina temeljna ljudska prava.\n"Nije nam jasno na temelju čega bi Vlada mogla pokrenuti postupak blokade imovine osobi kojoj nije dokazana krivnja, a sama imovina nije stečena kaznenim djelom", rekao je Hini Marin Ivanović, jedan od Gotovininih odvjetnik.\nIvanović za sada ne zna na koji način će Vlada pokušati provesti jučer objavljenu odluku Vijeća EU o zamrzavanju imovine nedostupnih osoba optuženih za ratne zločine pred Haškim sudom (ICTY) koja se odnosi i na Gotovinu.\n"Očekujem da će to biti putem sudskog postupka u kojem ćemo se mi usprotiviti takvom pokušaju, no ne isključujem mogućnost da Vlada zaobiđe pravosuđe i političkom odlukom provede odluku Vijeća EU. Do sada se u nekoliko navrata pokazalo da se Gotovinin slučaj rješava politički odlukama koje nemaju veze s pravom i pravdom", kazao je Ivanović.\nPrema njegovim saznanjima, Ante Gotovina ima prihod od mirovine, posjeduje stan u Zagrebu i kuću u Pakoštanima te nema nikakvih dionica. Po pisanju medija, Gotovinina supruga svakog mjeseca preuzima njegovu mirovinu.\nU Ministarstvu pravosuđa danas se nije moglo doznati kako će se provesti odluka Vijeća EU. Glasnogovornica Vesna Dovranić kazala je kako je prerano govoriti o ovom slučaju jer treba pričekati stav i odluku Vlade.\nGlasnogovornik Vlade Ratko Maček jučer je, pak, izjavio da će Hrvatska od EU tražiti objašnjenje o tome kakvi "pravni učinci" proizlaze iz odluke Vijeća EU-a.\nGlasnogovornik u Ministarstvu vanjskih poslova Dobroslav Silobrčić je rekao da je to "tehnički dokument i da se podrazumijeva da Republika Hrvatska, kao zemlja kandidat, slijedi politiku EU-a".\nOdlukom Vijeća EU osobama nedostupnim Haškom sudu zamrznula bi se sva sredstva i ekonomski resursi, osim sredstava potrebnih za osnovne životne potrebe, hranu, stan, lijekove, medicinske usluge, zatim za porezne obveze, premije osiguranja te za troškove pravnih usluga.\nU Vijeću EU smatraju da je njihova odluka dio sveukupnih napora EU-a na sprečavanju bilo kakve pomoći nedostupnim haškim optuženicima i kako bi ih se dovelo pred sud.\nGotovina je 2001. na Haškom sudu optužen za zločine protiv čovječnosti i povrede ratnog prava i običaja počinjene nad srpskim stanovništvom tijekom operacije Oluja, 1995. On je od tada u bijegu i za njim je raspisana međunarodna tjeralica.


Bio je član generacije ekipe s Tušnja koja je u sezoni 1976/1977. u Prvoj ligi biše Jugoslavije osvojila treće mjesto i izborila plasman u Kup UEFA, zajedno s Mustafom Hukićem, Dževadom Šećerbegovićem, Fuadom Mulahasanovićem i ostalim igračima po mnogima najbolje generacije Slobodinih fudbalera u 96-godišnjoj historiji.\nBio je vrstan sportista, a osim odbranama, plijenio je i ponašanjem i poštenjem. U sezoni 1976. dobio je trofej za fair-play Fudbalskog saveza Jugoslavije za gestu na utakmici s Partizanom u Beogradu. Dok je trajao napad “crno-bijelih”, potrčao je na drugu stranu terena da pruži pomoć jednom povrijeđenom domaćem fudbaleru, a tada je Partizan postigao gol. Ranko Cakić se po završetku karijere vratio u Leskovac, gdje se uspješno bavio voćarstvom.Posljednji ispraćaj i ukop Ranka Cakića obavit će se u ponedjeljak, 18. januara u 12 sati, na Gradskom groblju u Leskovcu.


Author Topic: Lipljen u Srbiji (Read 14873 times)\n« Reply #45 on: November 30, 2007, 03:21:10 PM »\nIma neke logike, slazem se, posebno kad je u pitanju smanjenje pritiskana manje pastrmske vode. Medjutim, ako praznjenje Zavoja bude pocelo da funkcionise kako je predvidjeno, sa zagrevanjem vode uslovi ce postati losiji za zivot pastrmke i lipljena, a da ne govorimo i o tome da komunalni problemi nisu reseni u Pirotu...\n« Reply #46 on: November 30, 2007, 04:03:46 PM »\nKoliko sam ja upucen, praznjenje zavoja ce se nastaviti, kao i do sada(kao sto je i bilo proteklih desetak godina), jer hidrocentrala mora da radi, hteli to mi ili ne. Mislim da ce rezim rada hidrocentrale nastaviti tako zauvek. Kada se doda tzv. vrsna voda jos iz Toplodolske reke(ako tako bude) hladjenje ce biti jos vece.\nLetos sam bio na temskoj u doba najvecih vrucina(u vreme pozara) i moja omiljena reka za kupanje jer je obicno u donjem toku super topla bila je tako ledena da kupanje nije bilo moguce(ispustali su ledenu vodu sa dna jezera starim tokom visocice).\nIz zavojskog jezera je moguce ispustiti vodu na dva nacina(kroz centralu-uliv u Pirotu ili starim tokom visocice) i oba ispusta su resena tako da se iz jezera izliva ledena voda sa dna. Preliv se koristi retko samo kada je u prolece jezero prepuno(opet hladna voda).\nTakodje mislim da Nisava nije toloko zagadjena ko sto prica Mix. Pastrmke i ostale ribe ima odmah ispod kanalizacije. Rezim rada takodje cisti reku i vec od usca Temske se moze reci da je Nisava relativno cista.\n« Reply #47 on: November 30, 2007, 05:13:24 PM »\nQuote from: jankoj on November 30, 2007, 04:03:46 PM\nKoliko sam ja upucen, praznjenje zavoja ce se nastaviti, kao i do sada(kao sto je i bilo proteklih desetak godina), jer hidrocentrala mora da radi, hteli to mi ili ne. Mislim da ce rezim rada hidrocentrale nastaviti tako zauvek.\nNisi razumeo Peđu. On misli na osposobljavanje kompenzacionog jezerceta. To je po meni prva stvar koja treba da se uradi i pre toga svaka priča je suvišna.\nTrenutni toplo-hladni režim je poguban za sve ribe Nišave. Većini ciprinida je hladno dok ide voda iz Zavoja, a salmonidama je pretoplo kad ona ne ide (3/4 vremena, ako ne i više). Nakon opravke, voda Nišava će biti malo toplija, ali što je bitno KONSTANTNE temperature (gledano u dnevnom režimu). To će značajno opraviti font ciprinida (pa i štuke, soma, grgeča, vijuna...), a ne verujem da će mnogo smetati pastrmkama. Njih mnogo više jebe onih 3/4 vremena tople vode kada HE ne radi punom parom.\nTaj problem se može rešiti za mesec dana, ali nekom (jasno kome) se ne dalje par (desetina) hiljada evra. Mislim da opravka jezera uošte nije extremno skupa. Ja bih tužio te zlotvore što 15 godina uništavaju reku neradom komp.jezerceta.\nNakon toga možemo pričati o prosečnoj temperaturi Nišave, kao i tome da li tu ima mesta za lipljana.\nSa opravkom jezera i ugradnjom filtera u ispuste pirotske kanalizacije Nišava će postati divna reka. Sada je osakaćena čovekovim delima, ali i dalje iprilično bogata ribama.\nI nije čista kod uliva Temske. Dno je veoma čudne boje (u mirnijim delovima plavičaste, česta pojava ispod uliva kanalizacija) i reka smrdi na kanalizaciju. To što tu ima pastrmki nije neka potvrda čistoće. Relativno je čista tek 10-ak km nizvodno, a najčistija je nakon izlaska iz Sićevačke klisure. Tu se i malo prohladi, pa nečija odluka da tu bućne potočne pastrmke (bar što se njihovih uslova za život tiče) ima smisla. Nažalost, te ribe nemaju gde da se mreste osim u samoj Nišavi, a i veliko je pitanje kolko se uspešno u divljini mreste ribnjačke potočare.\nU puštanje lipljana... Pa ne znam... Ribolovački fino zvuči, ali...\n« Reply #48 on: November 30, 2007, 10:10:30 PM »\nDa, stvarno nisam razmisljao o kompenzacionom jezeru ali znam koliko je to jezero i ako ga osposobe, mozda moze da utice vrlo malo, ali da promeni salmonidni karakter Nisave, tesko da moze.\nTo jezero je koliko znam i radilo mnogo godina i bez obzira na to Nisava je i tada dok je kompenzaciono jezero radilo uvek bila leti znatno hladnija od Temske(bar za 6-7stepeni), to 100% znam jer poticem iz tog kraja, tamo imam i kucu i lepo pratim sta se dogadja zadnjih desetleca.\nTacno je da do usca Temske ima sivog taloga i sivih algi, i malo oko usca, ali vec malo nizvodno se sasvim gubi i tom sivilu nema vise ni traga, kazem to sigurno jer sam iz tog kraja.\n« Reply #49 on: December 01, 2007, 02:23:43 AM »\nSve se slažemo. Ono što ja ne znam, ili se bar ne sećam, je kako izgleda Nišava kada radi jezerce. Jel zaista potpuno "ispegla" on/off režim rada ili tek malo ublaži posledice? Naravno, govorimo jedino o tome da li ima dovoljnu zapreminu, i naravno priča važi za neke normalne vodostaje, ne kada se recimo maja tope snegovi sa Stare planine.\np.s. Ujutru idem na Zavoj na štuke.\n« Reply #50 on: December 01, 2007, 10:42:16 AM »\nKoliko se secam i ranije, kada je radilo to kompenzaciono jezero je stalno bilo veoma naglih promena vodostaja kao i sada. Mozda ni tada nisu radili po propisima... Ne znam.\n« Reply #51 on: December 01, 2007, 04:53:00 PM »\nDrago mi je da mogu da procitam necija konkretna zapazanja iz kojih se moze steci solidna predstava o tome sta se dogadja. I vodostaj, i stalno "seckanje" temperature vode, a posebno u periodu mresta gore-dole i toplo-hladno su vrlo ozbiljni problemi za uspeh bilo kakvog unosa. Ne kazem da je neizvodljivo, ali kakv ce biti uspeh, brzina rasta jedinki, porast populacije i mogucnost za mrest - treba pazljivo razmisliti (modelirati).\nNa Nisavi sam, inace, bio samo jednom uzivo, na Vidovdan u Pirotu kad se protestvovalo za Temsticu. Zato mi je svako zapazanje dragoceno.\n« Reply #52 on: December 06, 2007, 10:48:26 AM »\nLepo bi bilo proučiti malo lipljena, pa Nišavu, pa zajebanciju zvanu piroćanska hidroelektrana i kanalizacija, pa onda pisati.\nJa znam da se mušičarima južne i istočne Srbije žuri da dobiju mogućnost da mušičare lipljena na nekoj od reka u blizini, ali predlažem da se sada zadovolje ribama kojih tu već ima.\nPoribljavanje lipljenom je skupo i najbolje je sačekati barem da se oko 50, 000 govana dnevno negde nataloži i isfiltrira.\n« Reply #53 on: December 06, 2007, 06:16:08 PM »\n. Vi, definitivno, imate prečih poslova u vezi Nišave od ubacivanja lipljena u nju. Poribljavanje neke vode novom vrstom je krajnje ozbiljan i rizičan posao i zahteva analizu svih mogućih i nemogućih negativnih posledica. Čak i kada se sve ovo uradi, niko ne garantuje uspeh, jer svaka reka je zaseban svet.\n« Reply #54 on: December 06, 2007, 09:59:06 PM »\nMalo ću se našaliti.\nMožda ima onih koji ne umeju da mušičare vrste koje žive u Nišavi, pa bi da se oprobaju baš na ribi koje nema. A možda ima onih koji se nisu proslavili loveći lipljena tamo gde ga ima, pa misle da bi se proslavili baš na Nišavi, kada bi ga tu bilo.\nU stvari, uopšte se ne šalim. Znam takve ljude.


ZA ČISTIJA SELA - Glas Podrinja\nPREDSTAVLjEN PROJEKAT ODNOŠENjA SMEĆA SA SEOSKOG PODRUČJA\nZA ČISTIJA SELA\nUsluga iznošenja smeća, od decembra će biti dostupna žiteljima četiri mačvanska sela - Tabanovića, Drenovca, Mačvanskog Pričinovića i Ševarica. U cilju bolje komunikacije sa građanima, prethodnih dana, predstavnici JKP „Stari grad“, komunalne inspekcije i policije posetili su ova sela, kako bi kroz razgovor sa meštanima, na najbolji način, predstavili uslove za realizaciju ovog posla.\nOd septembra meseca, organizovano iznošenje smeća obavlja se na teritoriji šest sela Oridskog basena. Usled nemogućnosti da se otpad iz domaćinstava organizovano odnosi i tretira, žitelji seoskog područja često su pravili divlje deponije. Mogućnost koju sada pruža grad Šabac i JKP „ Stari grad“, naišla je na odobravanje budućih korisnika usluga. Korisnici će biti zaduženi tipskim posudama, zapremine 120 litara za komunalni otpad, a mesečni iznos na računima biće 530 dinara.\nŽitelji seoskog područja gde će usluga biti realizovana dužni su da obavljaju primarnu selekciju, a sredstva dobijena selekcijom plastike, stakla i papira, u zavisnosti od količine, biće vraćena mesnoj zajednici. Takođe, opasan otpad, kao što je ambalaža od pesticida, biće uklanjan tri puta u toku poljoprivredne sezone. Do sada je, kao pilot projekat, usluga organizovanog iznošenja smeća zaživela je u šest sela Oridskog basena. Prvi pokazatelji kažu da su efekti krajnje pozitivi, divlje deponije se čiste, a otpad koji je do sada bio po kanalima, njivama i pored puteva, završava na ciljnom mestu – Regionalnoj deponiji „Srem-Mačva“.


Zima? Depresijo evo me!\nMyCity » Blogovi » Zima? Depresijo evo me!\nPoslao: 04 Nov 2012 16:41\n3Ovo se svidja korisnicima: mcrule, KlinkaPalacinka, februar\nIako je danas bio suncan lep itd dan, ne mogu se izboriti s osecajem da dolazi sivilo. Hm, svakog novembra isto. U meni se javlja osecaj monotonije kroz koji se provlaci neka tuga. A ne daj boze da se prisetim mirisa i zvukova leta, tople noci ili kristalnog julskog jutra.... tada pocinje depresija u najavi. Ne znam, trudim se da se otrgnem osecaju hladnoce oko sebe, ali on me sve vise uvlaci i vuce da zapadam u neka cudna raspolozenja. I sve deluje tako nebitno po uzasnom danu. Mozda samo ja nisam u stanju da gledam pozitivno, ili vreme stvarno ume da utice na coveka. I dok pokusavam da svoj uma zaokupim svakodnevnim beznacajnim obavezama, ostaje ukus neceg sto mi nedostaje. Fali neka bitna stavka zbog koje cesto uhvatim sebe kako morbidisem okolo. Mozda je sreca ,a mozda i ne pa vreme tako brzo leti pored mene. Uskoro ce Nova godina i praznici, eh svetla tacka u ovo sivoj sadasnjosti....\nPoslao: 05 Nov 2012 12:35\nPoslao: 05 Nov 2012 14:08\nRekao bih da se oboje trenutno sami, to jest niste u vezi, nemate pored sebe osobu koja će razbiti to sivilo.\nPoslao: 05 Nov 2012 15:31\nNema to veze s tim, barem kod mene.\nPoslao: 05 Nov 2012 15:51\nmislim da to nema veze sa nekim vec sa necim. poenta cilj svrha u zivotu. blago onim ljudima koji je imaju\nPoslao: 05 Nov 2012 16:29\nMojra ::IMozda samo ja nisam u stanju da gledam pozitivno, ili vreme stvarno ume da utice na coveka...\nIma istine u ovome.\nInave, u ovo vreme mnogo njih su depresivni, nisi jedina/jedini.\nOktobar i novembar najgori meseci za depresivu.\nAli kad dodje decembar i januar, onda je mnogo bolje, Bozic (Prvo jedan pa drugi, zavisi koji slavis), pa onda posle Nova Godina....\nPoslao: 12 Nov 2012 22:15\nKod mene je drugačije.. "Leto? Depresijo evo me!"\nPoslao: 12 Nov 2012 23:32\nBojjan96 ::Kod mene je drugačije.. "Leto? Depresijo evo me!"\nhmm zasto leto?\nUkupno su 597 korisnika na forumu :: 4 registrovanih, 0 sakrivenih i 593 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije


Fen za kosu 2u1 AirPro je nova generacija fenova i kosu suši do čak 70% brže. Integrisana nega sa jonskom tehnologijom čini da kosa blista i nije naelektrisana, a ekskluzivna tehnologija sušenja omogućava 2 načina sušenja kose. Sa fenom AirPro kosu nećete pregrejati, ni oštetiti. Dizajniran je posebno za kvalitetnu i profesionalnu negu kose, te vaša kosa ostaje zdrava, bez elektriciteta i sjajna.\nFen za kosu 2u 1 Wellneo AirPro predstavlja novu generaciju fenova, koja vašu kosu suši do čak 70% brže. Integrisana nega sa jonskom tehnologijom pobrinuće se za kosu sjajnu i bez elektriciteta, a ekskluzivna tehnologija omogućava dva načina sušenja kose. Sa AirPro fenom svoju kosu nećete pregrejati ni oštetiti. Dizajniran je posebno za kvalitetnu i profesionalnu negu, nakon koje vaša kosa ostaje zdrava, lepa i sjajna.\nUobičajeni način sušenja za kratku i dugu kosu\nTunelni način sušenja za dugu kosu\nFen za kosu AirPro ima ugrađenu tehnologiju za negu kose sa jonima, koja vašu kosu jača i čini glatkom, a pored zdravog i sjajnog izgleda, sprečava i nastajanje statičkog elektriciteta. Negativni joni zasićuju protok vazduha i time smanjuju kapljice vode, zahvaljujući tome se kosa suši brže, uz neverovatne rezultate. Tunelni način sušenja kosu suši u prirodnom smeru rasta vlasi, a zahvaljujući delovanju negativnih jona zatvara epidermalni sloj i time štiti vlasi od oštećenja. Tako je vaša kosa zaštićena od spoljih uticaja,lepša, zdravija i lakša za raščešljavanje.\nEpiderma vlasi, osušena običnim fenom\nEpiderma vlasi, osušene fenom AirPro\nNaši kupci ga obožavaju\n“Ono što mi je kod ovog fena najbolje je to, da samo uzmem pramen kose, postavim fen oko njega, a on je suši sa obe strane. Dopada mi se i to, da vruć vazduh ne oštećuje kosu. Važno za sve nas sa dugom kosom je to - da kod kuće postignemo volumen i lepu frizuru, kao iz salona. Dakle, ovaj fen je zaista izuzetan, jer lepu frizuru postižem za samo par minuta. Stvarno ga obožavam, ne samo ja, već i cela moja porodica. ”\nManje suve kose, više volumena\nFen za kosu 2 u 1 AirPro ima tri stepena podešavanja temperature i dve moguće brzine kao i dugme za sušenje hladnim vazduhom za potpuno savršene rezultate. Sušenje tako u potpunosti možete prilagoditi svojim željama. Imate i mogućnost sušenja na ekskluzivni tunelni način... Međutim dok obični fenovi suše kosu direktnim vazdušnim mlazom, koji uzrokuje zamršenu i neurednu kosu, uz inovativni tunelni način sušenja kosu sušite sa obe strane, tako da više ne bude zamršena, naelektrisana i kako bi bila lakša za oblikovanje. Uz fen za kosu 2 u 1 AirPro lako ćete izabrati način koji vam najviše odgovara. Pored toga kosu nećete pregrejati niti oštetiti, vreme sušenja je kraće, a umesto dugog i mukotrpnog sušenja sada možete uživati u prijatnijim zadacima.\nKosa osušena fenom za kosu AirPro\nTehničke karakteristike: Jačina: 220-240 V~ Snaga: 1800-2000W Dužina kabla: 1,6m\nSnaga: 1800-2000W; Dužina kabela: 1,6m


Fabrici: Nije tačno da je Srbiji onemogućeno da kupuje medicinsku opremu u EU - Dijalog.net\nNaslovna Politika Fabrici: Nije tačno da je Srbiji onemogućeno da kupuje medicinsku opremu u EU\nPostavljeno 19. March 2020.\nBeograd, 19. mart 2020. – Šef Delegacije Evropske unije u Srbiji Sem Fabrici izjavio je da Brisel traži način da pomogne Srbiji u borbi protiv korona virusa i istakao da nije tačno da joj je onemogućeno da kupuje opremu u Uniji.\nKomentarišući izjavu predsednice Evropske komisije Ursule fon der Lajen o uvođenju zabrane izvoza medicinske opreme iz EU, Fabrici je za RTS pojasnio da nije reč o zabrani već o državnoj kontroli izvoza.\n“Oprema se može prodavati izvan Unije, samo je potrebno odobrenje zemlje u kojoj se tražena roba proizvodi, a to je učinjeno zato što su neke zemlje izvan Unije od kojih je Evropa kupovala medicinsku opremu uvele zabranu izvoza, pa da ne bi bilo nestašica u Evropi, morali smo da uvedemo kontrolu odliva te robe“, rekao je Fabrici.\nOn je istakao da je Srbija korona virus dočekala spremnija nego mnoge zemlje baš zahvaljujući pomoći Unije.\nDonacijama je obnovljeno 20 kliničkih centara, Institut za virusologiju Torlak, kupljena je oprema Infektivnoj klinici, a u 122 vozila Hitne pomoći od 250 koliko je Srbiji donirala Unija, postoje danas tako dragoceni respiratori.\nEvropska unija je već aktivirala razne postojeće mehanizme da pomogne zemljama na Zapadnom Balkanu, a posebno Srbiji, rekao je Fabrici i naveo da je Centar za kontrolu bolesti u Briselu ponudio Srbiji svu svoju ekspertizu u borbi protiv korona virusa.\nOn je najavio da će EU i ekonomski pomoći Srbiji.\n“U stalnom smo kontaktu sa Vladom Srbije da vidimo kako možemo brzo, efikasno i na najbolji način da usmerimo 200 miliona evra iz pretpristupnih fondova u mere za podršku srpskoj privredi i čim dobijemo neki pregled od srpskih vlasti, delovaćemo“, rekao je Fabrici.\nOn je ocenio da će najveća pomoć biti potrebna malim i srednjim preduzećima, koja sada imaju problema da rade i da je EU otvorena za sve predloge srpske vlade o načinu pomoći.\n“Radimo i sa članicama Unije i sa kandidatima da zajednički prevazidjemo krizu. Ako smo zajedno, ako radimo zajedno, i u krajnjem slučaju, ako patimo zajedno, lakše ćemo izaći iz ove situacije“, rekao je Fabrici.\nEvropska unija koordinira sve mere kojima se smanjuje rizik od korona virusa i štite životi ljudi i država, ekonomija, rekao je Fabrici.\nOn je podsetio da je Evropski savet 18. marta odlučio o merama za suzbijanje epidemije, o mobilisanju svih snaga za proizvodnju i nabavku važnih stvari kao što su maske, respiratori i medicinska oprema, kako bi sve to stiglo gde je najpotrebnije.\nDogovoreno je kako će da reaguju Evropska centralna banka i budžet Unije da podrže privredu, takođe je organizovana i evakuacija za gradjane EU koji žele da se vrate kući iz pogodjenih područja, rekao je šef Delegacije EU u Srbiji.\nOznakeDelegacija EU u SrbijiSem Fabrici\nPrethodno EBRD: Pandemija će negativno uticati na privrede, ali se očekuje jak oporavak\nSledeće Kako do pravne pomoći u slučaju kršenja ljudskih prava u uslovima vanrednog stanja\nEU obezbedila opremu koja omogućava epidemiolozima u Srbiji brže testiranje uzoraka na koronavirus\nBeograd, 02. april 2020. – Srbija će ubuduće moći da testira na koronavirus više uzo…\nBeograd, 08. mart 2020. – Projekat „Puls Evrope – medijske posete EU“ raspisao je po…\nEU nije finansirala, niti je na bilo koji način bila uključena u dokumentarni serijal “Vladalac”\nBeograd, 06. mart 2020. – Evropska unija (EU) nije finansirala, niti je na bilo koji…\nTop Tags konkurs Vlada Republike Srbije Društvo mladi evropske integracije Srbija i Evropska unija Civilno društvo Evropska komisija istraživanje Evropska unija vladavina prava OCD mediji lokalna samouprava ljudska prava


29.07.2016. 09:08 > 09:08\n- Prvo, zakonom je zabranjeno vršenje punjenja gasa u boce na pumpama. Postoje ovlaštene punionice tečnog naftnog gasa koje treba da zadovolje određene kriterijume. Kada se boca puni i treba se ispitati propusnost ventila, to je na pumpama nemoguće proveriti - rekao je Milovan Bajić, iz „Krajina Petrola“.


Lalić: NA GRADSKOM BAZENU U ZAJEČARU OVOG LETA REKORDAN BROJ KUPAČA! | Radio Magnum 103 MHz\nPočetak/Vesti/Lalić: NA GRADSKOM BAZENU U ZAJEČARU OVOG LETA REKORDAN BROJ KUPAČA!\nLalić: NA GRADSKOM BAZENU U ZAJEČARU OVOG LETA REKORDAN BROJ KUPAČA!\nRadio Magnum Send an email 19. septembra 2019. | 09:28\nOvogodišnja kupališna sezona na Gradskom bazenu u Zaječaru uspešno je završena. Osim dodatnih ulaganja u brojne rekvizite na vodi, kao i oplemenjivanje samog prostora oko bazena novim ležaljkama i suncobranima, uprava bazena organizovala je i dodatne sadržaje na vodi, što je doprinelo velikoj posećenosti. Prema podacima Javnog komunalnog preduzeća „Timok održavanje“, u periodu od 17. juna do 08. septembra, zaposleni na Gradskom bazenu u Zaječaru evidentirali su 30.000 posetilaca.\n„Osim što je lepo vreme ove godine išlo na ruku, u odnosu na raniju godinu kada je bilo dosta kišnih dana, ove godine je boljem radu bazena doprinelo i dodatno ulaganje u sam kompleks bazena. Značajna sredstva su uložena, kako bi sam prostor poprimio lepši i bolji izgled. Gradski bazen je ove godine bio obogaćen novim rekvizitima za same igre na vodi na velikom bazenu, a takođe smo prostor oko dečijeg bazena uredili i obogatili novim suncobranima. Ono što je svakako upotpunilo izgled bazena i ono što se dopalo posetiocima bazena su nove ležaljke koje su besplatno date na korišćenje. Suma sumarum, ove sezone smo imali ukupno 78 radnih dana. Tokom sezone, bazen je posetilo 30.000 posetilaca, a najveća posećenost bazena bila je krajem jula i početkom avgusta meseca, kada je na dnevnom nivou zabeleženo oko 1.000 posetilaca“, rekao je Vice Lalić, v.d. direktora „Timok održavanje“.\nLalić je sumirajući letnju sezonu istakao, da je i veliko interesovanje ove godine zabeleženo i za Školu plivanja.\n„Kada govorimo o Školi plivanja, i ona je ove godine nadmašila sva očekivanja. Školu je u četiri grupe, pohađalo 132 deteta. Takođe, moram da napomenem da je i bezbednost posetilaca bazena bila na visokom nivou, tako da nije zabeležen nijedan slučaj ozbiljnijeg povređivanja kako dece, tako i kod odraslih“.\nPrema Lalićevim rečima, a na osnovu finansijskih rezultata rada bazena, ovogodišnja kupališna sezona na Gradskom bazenu u Zaječaru bila je najuspešnija u poslednjih šest godina.\nZbog tekućeg održavanja biblioteke "Svetozar Marković" POZAJMLJIVANJE I VRAĆANJE KNJIGА U KOTLUJEVCU\nPedijatrijska služba ZC u Zaječaru obeležava 90 godina rada


Beograd, 02. Februar 2018. PR Objave: Saopštenje -\nDobra energija preplavila je Ušće Shopping centar zahvaljujući Trag fondaciji koja je okupila veliki broj prolaznika oko neobične instalacije "Buđenje dobrote", koja je deo najavne kampanje "Da dobro ne ostane skriveno". Izazivajući interesovanje i radoznalost, reči su podstakle mnoge da se zamisle o tome šta se to krije iza njih. Neki su samo prolazili, neki izdaleka posmatrali, ne bi li pogodili šta je skriveno, a šta treba probuditi, dok su drugi pokušavali da zavire i razreše misteriju.\n"Trag fondacija se 18 godina bavi nizom različitih aktivnosti koje podstiču ljude da davanje za opšte dobro ponovo postane svakodnevni i uobičajeni deo naših života," rekla je Biljana Dakić Đorđević, izvršna direktorka Trag fondacije i dodala, "Želja nam je da i dalje nastavimo sa svojim aktivnostima i pokažemo da su razumevanje, trud i ljudska dobrota, za nekoga najveća i najbitnija podrška."\n"Priča o filantropiji ima mnogo, samo je potrebno da ih prepoznamo. Svako svojim ličnim primerom može da bude dobar uzor, dokazujući da i mali koraci podižu svest većine o značaju davanja. Postoje brojni primeri individualne i korporativne filantropije u Srbiji, koji zaslužuju da budu javno istaknuti i nagrađeni," izjavila je Marija Mitrović, menadžerka programa filantropije Trag fondacije i dodala, "Danas imamo veliki broj ljudi mlađih od 30 godina sa izraženom potrebom za jačanjem solidarnosti prema pojedincima i ranjivim grupama u društvu, te ove godine pozivamo građane, organizacije civilnog društva, medije, kao i ostale da upravo predlože ove mlade ljude, da ni njihovo dobro ne ostane skriveno."\nkonkurs, nagrada, filantropija\nq: 19 - t: 0.04152 sec


Kako će biti rasturena imovina "Avala filma" i može li novi direktor "Jugoslovenske kinoteke" da sačuva ono što je dvadeset godina stvarao prethodni?\nMračnije nego u bioskopu\nHoće li impresivna filmska arhiva "Avala filma" pasti u ruke neukih tajkuna i kriminalaca, zašto Vlada Srbije ne želi da pomogne spasavanju kulturnih dobara i hoće li tekovine dvadesetogodišnjeg rada "Jugoslovenske kinoteke" i njenog dosadašnjeg direktora Radoslava Zelenovića, biti plen nekih novih klanova?\nZabrinut za sudbinu velike zaostavštine našeg filmskog stvaralaštva, nedavno je odlazeći direktor "Jugoslovenske kinoteke", Radoslav Zelenović, ponudio da ova ustanova preuzme brigu o filmskom fondu bankrotiranog "Avala filma", koji se nalazi pred rasprodajom! Naime, Vlada Srbije i Ministarstvo kulture svojom inicijativom kod stečajnog sudije nisu hteli da izuzmu iz prodaje "Avala filma" njen filmski fond. Umesto toga, u "paketu" sa filmskim studijima prodavaće se i producentska prava na filmove proizvedene u nekadašnjem jugoslovenskom i srpskom Holivudu! Zelenović je predložio i to da se filmski fond "Avala filma" zaštiti izricanjem privremenih mera, izuzimanja od unovčavanja filmskog fonda, sve dok se ne ostvare pretpostavke za primenu člana 119. Zakona o kulturnim dobrima koji se odnosi na pravo preče kupovine.\nAli, na ovaj ili onaj način, Vučićevi silnici su odlučili da bankrotirani "Avala film" plati svoja dugovanja javnim preduzećima, čak i remek-delima filmske umetnosti, koji jednostavno nemaju cenu i pripadaju kulturnoj baštini Srbije ali i nekadašnje Jugoslavije!\nNa ovu, u najmanju ruku kriminalnu ideju, došlo je Ministarstvo kulture, jer je neko vrlo blizak premijeru Vučiću, "bacio oko" na neprocenjivi fond kojim "Avala film" raspolaže.\nPodsećanja radi, od 1947. godine i prvog filma "Slavica" koji je tu snimljen, fond "Avale" čini više od 400 dokumentarnih i 200 igranih filmova, među kojima su i kultna ostvarenja jugoslovenske i srpske kinematografije, koja su nagrađivana na festivalima u Berlinu, Kanu, Veneciji...\nTreba podsetiti takođe i da su se još pre jedne decenije sastali Dušan Makavejev, Goran Paskaljević, Darko Bajić, i još nekoliko najpoznatijih domaćih filmskih režisera, tražeći zaštitu svojih autorskih prava. Ali, na veliko iznenađenje, protiv te njihove inicijative bio je tadašnji direktor Zavoda za intelektualnu svojinu! Razlog je bio "demokratske" prirode: trebalo je nekom vrhunskom lopovu iz "establišmenta" da se omogući kupovina prava na antologiju jugoslovenskog filmskog stvaralaštva. Dakle, ni u prethodnim režimima, odnos prema zaštiti kulturnih dobara i prema autorskom pravu, nije bio ništa bolji nego danas. Razlika je jedino što su "vučićevci" spremni da sa reči krenu na nezapamćena nedela i da, ako treba, sahrane i poslednju duhovnu ostavštinu prethodnih generacija.\nSada je i taj pokvareni plan došao na realizaciju. Ukratko, svako ko ima para mogao bi da kupi prava na filmove koji čine najbolju istoriju srpskog filma: "Slavica" Vjekoslava Afrića, "Sofka" Radoša Novakovića, "Subotom uveče" Vladimira Pogačića, "Ljubav i moda" Ljubomira Radičevića, "Uzavreli grad" Veljka Bulajića, "Prekobrojna" Branka Bauera, "Čudna devojka" Jovana Živanovića, "Dr" Soje Jovanović, "Dve noći u jednom danu" Radenka Ostojića, "Čovek iz hrastove šume" Miće Popovića ... Tu su i remek-dela Aleksandra Saše Petrovića, Dušana Makavejeva, Puriše Đorđevića, Živojina Pavlovića, Želimira Žilnika, Gordana Mihića, Ljubiše Kozomare, Vlatka Gilića, Živka Nikolića, Gorana Markovića, Miloša Radivojevića...\nSve ovo podseća na način kako je izvedena kriminalna privatizacija "Beograd filma", gde je takođe plaćeno nešto ispod devet miliona evra za 14 bioskopa, čija je vrednost u kvadratima poslovnog prostora dostizala 50 miliona evra!\nU međuvremenu, dok se ubijanje "Avala filma" približavalo svom kraju, Agencija za privatizaciju je hladnokrvno slagala javnost da "nije pokrenuta inicijativa filmskih radnika i udruženja povodom pronalaženja optimalnog rešenja" te je cinično podsetila da: "...U skladu sa članom 133 Zakona o stečaju, stečajni dužnik i poverioci mogu podneti prigovor na predloženu prodaju najkasnije u roku od deset dana pre predloženog datuma prodaje ili prenosa, ako za njega postoji propisan osnov. O prigovoru odlučuje stečajni sudija. Prigovor ne zadržava prodaju, osim ako stečajni sudija ne odluči drugačije."\nJasno je da stečajni sudija u ovom slučaju nikada neće presuditi u korist "nekakvih umetičkih interesa", nego u korist one vlade koja ga je postavila na tu funkciju. I tu se priča završava. Krug, po krug, pa Srbije, njenog duha, stvaralaštva i svega što jedan narod čini velikim, više neće biti...\nJedan ogorčeni poznavalac pozadine ovog slučaja, ovako je video razvoj događaja sa "Avala filmom": "...Nisam vidovit, ali mogu odmah da vam kažem šta će kupac raditi. Iseći će svu šumu u Košutnjaku i izgradiće stambene i poslovne objekte. Pa da vidimo da li je Srbija pravna država ili je ovo najkorumpiranija vlast u istoriji sveta? A filmovi predstavljaju javno dobro i ne mogu da se prodaju nikome. Eventualno može da se priča o kompenzaciji ili nekoj vrsti koncesije ukoliko privatnik sve filmove modernizuje i digitalizuje u visokoj rezoluciji, sa vrhunskim kvalitetom slike i tona. Nešto slično kao što je Lukasfilm pre dvadeset godina uradio sa 'Ratovima zvezda', čiji su originali bili praktično uništeni...".\nLebdi nad srpskom kulturom još jedno pitanje: hoće li opstati i na kakav način "Jugoslovenska kinoteka", koju je više od dve decenije sa velikim uspehom vodio Radoslav Zelenović (kome treba biti zahvalan jer je od sigurnog uništavanja spasao nacionalno filmsko blago Srbija)? Ova ustanova uskoro dobija novog direktora. Nije za očekivati da njegov nastavljač bude sposoban, dosledan, uporan i dovoljno uticajan da sačuva ovu kuću od bolesnih ambicija srpskih vlastodržaca, kojima ništa nije sveto, a ponajmanje kulturne institucije.\nUO Kinoteke, izabran početkom ove godine (predsednik, Jelena Mitrović, filmski i TV producent, producent u Filmskoj kući "Baš Čelik" iz Beograda i članovi Miroslav Mogorović, producent, Igor Stanković, ekonomista, član Umetničkog saveta Filmskog centra Srbije, Goran Radovanović, istoričar umetnosti i Aleksandar Erdeljanović, upravnik Filmskog arhiva), obećao je da će od kandidata za novog direktora "posebno ceniti i poznavanje delatnosti, odnosno poslovanja arhiva i kinoteka, kao i organizatorske sposobnosti...".\nPrema Statutu Kinoteke, UO bi trebalo da u roku od 30 dana od završetka konkursa izabere kandidata i predlog dostavi Ministarstvu kulture i informisanja. Vlada Srbije potom, na predlog Ministarstva kulture, imenuje direktora na period od četiri godine.\nPovodom ovog konkursa, upućeno je i jedno zanimljivo pismo ministru kulture, Ivanu Tasovcu, a napisao ga je filmski režiser Srđan Knežević, očigledno nezadovoljan načinom na koji je konkurs raspisan, a zabrinut posledicama koje mogu nastati lošim izborom novog direktora Jugoslovenske kinoteke...\n"...Povodom aktuelnog konkursa za mesto direktora Jugoslovenske Kinoteke, slobodan sam skrenuti Vam pažnju na neke činjenice.\nNaime, posle dobijenih dokumenata od strane Vaših ljubaznih službenika, Marine Šinko i Vladimira Kojičina, uvideo sam sledeće nepravilnosti:\n1. Aktom Vlade Srbije 24 broj ...., od 15 januara 20l5. godine, u Upravni Odbor Jugoslovenske Kinoteke je imenovano pet lica, od čega je samo jedna osoba lepšeg (ili slabijeg) pola, što je u suprotnosti sa članom 4-2 Zakona o Kulturi, gde u poslednjem stavu piše da sastav upravnih odbora treba da obezbedi zastupljenost od najmanje 30 odsto manje zastupljenog pola.\n2. U istom članu se takođe navodi da se članovi upravnih odbora iz reda zaposlenih biraju na predlog sindikata ili većine zaposlenih, što u slučaju imenovanja gore navedenog Odbora nije bio slučaj, jer član iz redova zaposlenih Aleksandar Erdeljanović nije bio imenovan na predlog sindikata, niti većine zaposlenih. Šta više, prilikom odgovora Vaših ljubaznih službenika Šinko i Kojičina, dostavljen mi je akt Jugoslovenske Kinoteke od 24. og maja 2013, kojim cenjeni gospodin Zelenović kao direktor Kinoteke, obaveštava Ministra Petkovića (?) o predlogu ustanove da član UO iz reda zaposlenih bude Erdeljanović. To znači da za izbor člana UO od januara 2015, predlog ustanove napravljen maja 2013. godine.\n3. Takođe napominjem da je odredbe o izboru člana UO iz reda zaposlenih predviđen i Članom 50 Statuta Jugoslovenske Kinoteke, na isti način kao i Zakonom\n4. Slobodan sam na kraju skrenuti pažnju da sam upoznat sa činjenicom da je sve do januara 2015, u Upravnom Odboru Kinoteke uvek bilo dva predstavnika iz ustanove, što je - koliko znam - još uvek uneto i u Statut Kinoteke. Dozvoljavam i činjenicu da Vlada Srbije nije dužna poštovati odredbe Statuta pojedinih ustanova, te se ovaj podatak (za razliku od prethodna dva prekršaja zakona) ne može smatrati prekršajem.\nZa sada ne bih davao podatke i svoje (nebitno) mišljenje o članovima predloženog Upravnog Odbora, ali dozvoljavam da to uradim kasnije.\nSrđan Knežević, građanin i poreski obveznik (pravne) države Srbije, Resavska 12, 11000 Beograd".


Ostali sportovi - Streličarstvo: Pančevo bilo domaćin Centralno-evropskog Kupa\nStreličarstvo: Pančevo bilo domaćin Centralno-evropskog Kupa\nNapisano u kategoriji Ostali sportovi, 17 maja, 2015\nStreličarski klub „Pančevo“ i Streličarski savez Srbije, kao i Grad Pančevo bili su domaćini druge etape Centralno-evropskog kupa na kome se okupio veliki broj takmičara iz zemlje i inostranstva. Prva etapa Centralno-evropskog kupa u streličarstvu tradicionalno se održava u Kamniku u Sloveniji, čast da bude organizator druge etape ove godine dobilo je Pančevo, a preostale tri se kasnije tokom sezone održavaju u Dugom Selu kod Zagreba, Klagenfurtu u Austriji i poslednji u glavnom gradu Mađarske, Budimpešti.\nU Pančevu je ove subote na početku bilo prijavljeno 69 takmičara iz devet evropskih zemalja, a nadmetanja su se vršila u olimpik i kompaund stilovima, u konkurenciji kadeta, juniora i seniora. Takmičare je u ime Streličarskog saveza Pančeva na početku pozdravio predsednik ovog tela Dragan Svilanović, a u ime Grada Pančeva manifestaciju je otvorio Saša Pavlov, zamenik gradonačelnika Pančeva.\n„Definitivno ovakva manifestacija brendira Pančevo na svetskoj mapi. Streličarstvo spada u grupu „belih“ sportova, nije jeftin i poput tenisa je, koji takođe spada u grupu „belih“ sportova. Organizacija ovakve manifestacije sredstvima kojim je Grad Pančevo podržao ovako nešto ima ekonomski veliki efekat, jer ovo košta mnogo više nego što je Grad dao. Zahvaljujem SK-u „Pančevo“ i Streličarskom savezu Srbije što smo zajedničkim nastupom uspeli danas da ovo organizujemo u Pančevu“\n– izjavio je Saša Pavlov, zamenik gradonačelnika Pančeva.


Onemogu?avanje lokalnog administratorskog naloga u operativnom sistemu Windows\nIdentifikator ?lanka: 281140 - Prika?ite proizvode na koje se odnosi ovaj ?lanak.Pro?iri sve | Skupi sveNa ovoj straniciREZIME\nOvaj ?lanak ?korak po korak? opisuje kako se onemogu?ava lokalni administratorski nalog. Ove informacije se ne odnose na nalog administratora domena u domenu funkcije Active Directory.Va?no Pre nego ?to onemogu?ite lokalni administratorski nalog, uverite se da je neki drugi korisnik (na domenu ili lokalni korisnik) ?lan grupe lokalnih administratora.\nDa biste sledili korake u ovom ?lanku, morate da koristite ra?unar koji radi pod operativnim sistemima Windows 2000 ili Windows XP i morate da budete prijavljeni sa nalogom koji ima administratorske privilegije.Da bismo umesto vas onemogu?ili lokalni administratorski nalog, pre?ite na odeljak ?Popravi umesto mene?. Ako ?elite sami da re?ite ovaj problem, pre?ite na odeljak ?Popravi?u s�m?.Popravi umesto meneDa biste automatski re?ili ovaj problem, kliknite na dugme ili vezu Popravi. U dijalogu Preuzimanje datoteke kliknite na dugme Pokreni i sledite korake u ?arobnjaku za popravku. Re?i ovaj problem Microsoft Fix it 50519NapomeneAutomatska ispravka je namenjena onemogu?avanju administratorskog naloga. Ako administratorski nalog ne postoji, automatska ispravka ne funkcioni?e.Ovaj ?arobnjak je mo?da dostupan samo na engleskom. Me?utim, automatska popravka funkcioni?e i za verzije operativnog sistema Windows na drugim jezicima. Ako ne koristite ra?unar na kojem je do?lo do problema, sa?uvajte re?enje za popravku na fle? disku ili CD-u, a zatim ga pokrenite na ra?unaru na kojem postoji problem.Zatim pre?ite na odeljak ?Da li je ovo re?ilo problem??.Popravi?u s�mOnemogu?avanje lokalnog administratorskog naloga u operativnom sistemu Windows XPNapomena Pre nego ?to onemogu?ite lokalni administratorski nalog, uverite se da postoji barem jedan drugi lokalni ili mre?ni korisnik koji mo?e da dobije pristup ra?unaru sa administratorskim dozvolama. U suprotnom, ne?ete mo?i da opozovete ovu radnju u budu?nosti.\nPrijavite se kao administrator ili kao korisnik sa administratorskim dozvolama.Kliknite desnim tasterom mi?a na stavku Moj ra?unar, a zatim izaberite stavku Upravljaj.U levom oknu razvijte ?vori?te Lokalni korisnici i grupe, a zatim izaberite stavku Korisnici.U desnom oknu kliknite dvaput na administratorski nalog.Na kartici Op?te postavke potvrdite izbor u polju za potvrdu Nalog je onemogu?en i kliknite na dugme U redu.Zatvorite konzolu za upravljanje ra?unarom. Nova postavka stupa na snagu slede?i put kad poku?ate da se prijavite na ovaj ra?unar.Zabrana pristupa lokalnom administratoru u operativnom sistemu Windows 2000\nU operativnom sistemu Windows 2000 nije mogu?e onemogu?iti ugra?ene naloge. Me?utim, mo?ete da zabranite pristup lokalnom administratorskom nalogu tako ?to ?ete izmeniti postavke lokalne bezbednosti.Napomena: Pre nego ?to po?nete da sledite ove korake, uverite se da postoji barem jedan lokalni ili mre?ni korisnik koji ima pristup ra?unaru sa administratorskim dozvolama.\nPrijavite se kao administrator ili kao korisnik sa administratorskim dozvolama.Kliknite na dugme Start, postavite pokaziva? na stavku Programi, postavite pokaziva? na stavku Alatke za administraciju i izaberite stavku Lokalne smernice bezbednosti.U levom oknu razvijte ?vori?te Lokalne smernice, a zatim izaberite stavku Dodela korisni?kih prava.U desnom oknu kliknite dvaput na stavku Zabrani pristup ovom ra?unaru sa mre?e.U okviru Postavka lokalnih smernica bezbednosti kliknite na dugme Dodaj.U polju Korisnici i grupe izaberite administratorski nalog, a zatim kliknite na dugme Dodaj.Kliknite na dugme U redu, kliknite na dugme U redu, a zatim zatvorite konzolu za lokalne smernice bezbednosti. Morate ponovo pokrenuti ra?unar da bi nova bezbednosna postavka stupila na snagu.Da li je ovo re?ilo problem?Proverite da li je problem re?en. Ako je problem re?en, zavr?ili ste sa ovim odeljkom. Ako problem nije re?en, mo?ete se obratiti podr?ci\n.Nazad na vrh | Po?aljite povratne informacijeSvojstvaIdentifikator ?lanka: 281140 - Poslednji pregled: 8. april 2011. - Revizija: 4.0ODNOSI SE NA:Microsoft Windows XP ProfessionalMicrosoft Windows 2000 ServerKlju?ne re?i:�\nkbenv kbhowtomaster kbfixme kbmsifixme KB281140Nazad na vrh | Po?aljite povratne informacijePo?aljite povratne informacije Da li su ove informacije bile korisne?DaNeDonekleKoju koli?inu li?nih napora ste ulo?ili u kori??enje ovog ?lanka?Veoma maluMaluUmerenuVelikuVeoma velikuSaop?tite nam za?to i ?ta mo?emo da u?inimo kako bismo pobolj?ali ove informacijeHvala vam! Va?e povratne informacije poma?u nam da pobolj?amo sadr?aj za podr?ku. Dodatne opcije za pomo? potra?ite na mati?noj stranici za pomo? i podr?ku.


ЦРНЕ ПРОГНОЗЕ АНАЛИТИЧАРА ЗА 2019. ГОДИНУ: Природне катастрофе, глад, миграције и раст геополитичке напетости\nZapadni stručnjaci su ocenili da svet u 2019. godini čeka: loša žetva, a samim tim i glad; Rusiju pooštravanje sankcija, pogoršavanje geopolitičkih protivrečnosti; a SAD i Kinu sve veće nesuglasice povodom trgovinskog rata. Većina analitičara je uverena i da svet sledeće godine očekuju trgovinski sporovi i usporavanje ekonomije.\nAgencija ,,Skor rejtings” navela je u pregledu ,,Suvereni rizici – 2019″ najveće svetske ekonomske rizike u 2019. godini, a to su povećani protekcionizam, izlazak Velike Britanije iz Evropske unije, neizvesnost ekonomskih perspektiva, ekonomsko usporavanje Kine i odliv kapitala iz zemalja sa tržištima u razvoju. Agencija smatra da su pogoršanje finansijskih uslova i problemi globalnog upravljanja osnovni faktori rizika za globalnu ekonomiju i suvereno kreditiranje. Zbog toga, svet očekuje usporavanje globalnog rasta i nesigurnost.\nGlobalni rast će u 2019. godini sa sadašnjih 3,7-3,8 odsto usporiti na 3-3,5 odsto. Rast ukupnog BDP-a evrozone smanjiće se sa dva odsto u 2018. godini na 1,5 odsto u 2019.\nŠto se tiče Rusije, analitičari smatraju da će sledeće godine finansijska i novčano-kreditna politika zemlje ostati jaka.\n,,Finansijska politika je usmerena na obnavljanje finansijskih sredstava, a istovremeno je novčano-kreditna politika vezana za ciljanje inflacije od četiri odsto. Očekuje se da će rast BDP-a u 2019. godini iznositi 1,8 odsto u odnosu na 1,7 odsto ove godine”, ističu stručnjaci.\nKljučni rizici za Rusiju biće u pooštravanje antiruskih sankcija, pogoršanje trgovinskog rata između SAD i Kine, nestabilnost cena nafte i eskalacija geopolitičkih rizika zbog konflikta sa Ukrajinom.\n,,Suše i uragani će dovesti do nerodne godine, gladi i snažnog migracionog kretanja”, smatraju oni.\nSamo četiri zemlje neće imati probleme sa hranom: SAD, Kanada, Ukrajina i Rusija. Pritom će Rusija, prognoziraju, nametnuti embargo na izvoz žitarica, a prioritet će biti domaće tržište, smatra ,,Blumberg”.\nKompanija ,,Stratfor” smatra da će 2019. godinu obeležiti rast geopolitičkih tenzija.\n,,Odluka SAD da izađe iz Dogovora o likvidaciji raketa srednjeg i kratkog dometa dovešće do povećanja vojne moći u SAD i Rusiji, a posebno na marginama Evrope. Poljska, Rumunija i baltičke države pokazaće želju da na svojim teritorijama smeste američke snage i sredstva”, navodi se u prognozi kompanije.\nSuparništvo između SAD, Kine i Rusije ubrzaće trku u naoružanju i zaoštriće borbu u sajber-prostoru.\n,,Biće teško organizovati globalno upravljanje u uslovima rastućih pretnji i zbog toga što se produbljuju protivrečnosti u međunarodnom sistemu”, smatraju stručnjaci.\nUz to, američki Kongres može da izvrši pritisak na Belu kuću, kako bi ona preduzela radikalne mere zbog ruskog državnog duga ili kako bi zabranila operacije dolarima sa najvećim državnim bankama u Rusiji, smatraju oni.\nSa druge strane, Rusija će pokušati da se zaštiti od sankcija tako što će povećavati devizne rezerve i obim sredstava u socijalnim fondovima, diversifikujući trgovinske veze i smanjujući svoju zavisnost od dolarskih operacija. To će omogućiti da se izbegne velika ekonomska kriza u 2019. godini, smatra agencija ,,Stratfor”.\nGovoreći o globalnim problemima, agencija ,,Stratfor” upozorava na rast geopolitičkih rizika koji mogu uticati na biznis.\n,,SAD će vršiti veliki pritisak na Evropu, Japan, Australiju, Kanadu, Južnu Koreju i Tajvan, zahtevajući od njih da stanu na put kineskim investicijama. To će uticati na naučna istraživanja i trgovinu u strateškim oblastima, počevši od veštačke inteligencije i završavajući sa 5G mrežama, koje će početi da se pojavljuju 2019. godine”, navode u kompaniji i smatraju da će u trgovinskim ratovima sa SAD najviše izgubiti Nemačka.\n,,Dok će SAD nastaviti sa strateškim planom protiv Kine, nametajući dodatne poreze, normativne prepreke i sankcije, podržavajući Tajvan i stvarajući probleme u Južnom kineskom moru, Peking će se oslanjati na svoja moćna ekonomska sredstva u pokušaju da oslabi američke saveze”, navodi se u prognozi.\nSituacija na globalnom energetskom tržištu ostaće napeta i u 2019. godini.\n,,U globalnoj ekonomiji 2019. godine primetiće se nestabilan rast, a Saudijska Arabija i Rusija će, kao i pre, operativno reagovati na događaje na globalnim tržištima nafte, kako bi sprečili nagli pad cena. Krajem 2019. godine SAD će sustići Katar i Australiju i tako će postati jedan od najvećih svetskih izvoznika gasa”, smatraju analitičari.\n,,Sledeća godina bi trebalo da bude mnogo složenija nego 2018. godina. Svetskom finansijskom sistemu ponovo preti kriza. Svet čeka recesija zbog pada američke berze. Nafta, valute i akcije će biti pod pritiskom. Dolar će zbog krize imati sve šanse da se raspadne na nekoliko monetarnih zona”, prognozira direktor analitičkog odeljenja kompanije ,,Alpari” Aleksandar Razuvajev.\nE to je već prognoza sa proročanstvom i to biblijskim. "Biće ratova, gladi, suša i zemljotresa, ustaće narod na narod i carstvo na carstvo pred veliki dan dolaska Božijeg. Kada će svakom suditi pošteno i svi će dobiti platu po delima svojim. Biće vaskrsenja iz svih pokolenja i naroda i plemena, sešće sud i knjige će se otvoriti."


Poziv za Rodina, rekordan broj Željinih reprezentativaca – FK Željezničar\nPoziv za Rodina, rekordan broj Željinih reprezentativaca\nDefanzivac Plavih Matej Rodin dobio je poziv selektora mlade reprezentacije Vinka Marinovića za narednu utakmicu Kvalifikacija za Evropsku prvenstvo protiv Portugala.\nSvojim igrama u dresu Željezničara Rodin je stekao povjerenje selektora Marinovića, te će se Matej danas priključiti ekipi u Trening centru u Zenici. Mlada reprezentacija će 16. oktobra odmjeriti snage sa Portugalom, a među pozvanima je već i Anel Šabanadžović.\n– Velika je čast i privilegija dobiti poziv u mladu reprezentaciju Bosne i Hercegovine i biti među najboljim mladim igračima u našoj zemlji, trenutno se osjećam izuzetno počašćen. Jedva čekam da se priključim mladoj reprezentaciji i samo mogu obećati da ću dati sve od sebe da ispunim očekivanja selektora koji mi je ukazao povjerenje. Ovo je najveće priznanje u mojoj karijeri i priznanje za moj klub Željezničar čiji dres nosim i u kojem se mogu u kontinuitetu dokazivati, kazao je Matej Rodin.\nFK Željezničar tako u ovom trenutku ima rekordan broj mladih fudbalera u omladinskim državnim selekcijama, a osim Rodina i Šabanadžovića, poziv je dobilo još devet mladih igrača dok je Kjosevski na okupljanju A reprezentacije. Poziv za juniorsku selekciju dobilo je pet fudbalera, Faris Zubanović, Jasmin Kršić, Dženan Osmanović, Enio Zilić i Eldar Šehić dok su na spisku kadetske reprezentacije Faruk Duraković, Amar Drina, Hamza Gasal i Omar Beča.\nTo je samo još jedna potvrda ozbiljnog i predanog rada u Omladinskom pogonu FK Željezničara, čije selekcije u juniorskoj i kadetskoj konkurenciji trenutno zauzimaju liderske pozicije u svojim ligama.


Faktor | Član Bundestaga pitao da li Njemačka želi treći entitet u BiH, evo odgovora službenog Berlina\n19.03.2021. / 22:20\nU diskusiju oko reforme Izbornog zakona u BiH uključio se i njemački političar i član njemačkog parlamenta iz stranke Savez90/Zeleni, Manuel Sarrazin. On je njemačkoj vladi proslijedio upit, koji glasi: Na kojoj poziciji je službeni Berlin po pitanju planirane reforme Izbornog zakona u Bosni i Hercegovini, koja bi, po mom mišljenju, stvaranje trećeg entiteta uvela na mala vrata odnosno dalje cementirala etnonacionalizam i kakav stav će zauzeti Evropska unija u trenutnom pregovaračkom procesu?"\nUz pitanje je prikačen link sa člankom iz briselskog lista EUOBSERVER pod naslovom "Perverzna agenda EU u Bosni".\nDržavni sekretar u Ministarstvu vanjskih poslova, Miguel Berger napisao je u odgovoru zastupniku Sarrazinu kako njemačka vlada pomno prati debatu o reformi Izbornog zakona u Bosni i Hercegovini. Prema mišljenju savezne vlade, "postoji nužnost za prilagođavanjem zakonske osnove kako bi se eliminisala postojeća diskriminacija posebno u pogledu provođenja presude Evropskog suda za ljudska prava u slučaju Sejdić-Finci".\n- Savezna vlada će i dalje pomno pratiti raspravu o reformi Izbornog zakona u BiH i pritom posebno naglašavati neophodnost implementiranja sudske prakse i presuda Evropskog suda za ljudska prava.\nU odgovoru na upit zastupnika Bundestaga Sarrazina, navodi se i kako se "njemačka vlada zalaže za teritorijalni integritet Bosne i Hercegovine sa svojim postojećim entitetima".\n- Prema stavu vlade u Berlinu, stvaranje trećeg entiteta, pored postojeće Federacije Bosne i Hercegovine i Republike Srpske, ne može biti cilj reformskih napora. Njemačka vlada podržava želju civilnog društva u Bosni i Hercegovini da promovira građansko društvo i prevaziđe podjele po etničkim linijama - zaključuje se u odgovoru službenog Berlina na upit o reformi Izbornog zakona BiH, koji je uputio zastupnik njemačkog parlamenta Manuel Sarrazin, objavio je DW.\nBundestagManuel SarrazinIzborni zakon BiHtreći entitet\nOd 21 do 5 sati\nNa snagu stupio policijski sat: Sarajevske ulice opustjele


Kako funkcioniše studiranje u Velikoj Britaniji | KAKO-DA\nKako funkcioniše studiranje u Velikoj Britaniji\nS obzirom na to da je glavni grad Ujedinjenog Kraljevstva, London jedan od najznačajnijih finansijskih centara na tlu cele Evrope, takođe se smatra i prilično dobrom opcijom kada je u pitanju studiranje u Velikoj Britaniji. Sistem obrazovanja u ovoj zemlji je vrlo kvalitetan, a upravo na tlu Velike Britanije se nalaze i neki od najpoznatijih i najstarijih univerziteta u celom svetu.\nBez obzira da li neko želi da studira finansije, menadžment i marketing, odnosno biznis ili neku drugu oblast, definitivno je studiranje u Velikoj Britaniji dobra opcija, najpre zato što engleski univerziteti nude veliki broj studijskih programa.\nSamim tim što je politička situacija takva, da je i dalje u toku takozvani Bregzit, odnosno izlazak Velike Britanije iz Evropske Unije, to je čini se mnogo jednostavnije studiranje u Velikoj Britaniji, a najpre se misli na upisivanje studija. Takođe, dostupne su i mnoge druge beneficije za studente, pa nije ništa čudno što dobijaju umanjenu školarinu ukoliko su u pitanju takozvani partnerski univerziteti.\nNajbitnije je da mladi ljudi koji su se odlučili za studiranje u Velikoj Britaniji na vreme pribave sve potrebne informacije o brojnim studijskim grupama koje su dostupne, odnosno smerovima i naravno univerzitetima, te da izaberu koja im od svih ponuđenih opcija najviše i odgovara.\nA ono što bi trebalo da znaju jeste da su svi univerziteti, odnosno kampusi u okviru njih odlično opremljeni, te da kako studentska služba, tako isto i sve ostale službe besprekorno funkcionišu u svima njima.\nJoš uvek je u fazi čekanja odluka Britanskog parlamenta o tome da svi studenti nakon što završe studiranje u Velikoj Britaniji dobijaju radnu vizu. Ukoliko to žele ili imaju potrebu za time, za vreme studiranja svi studenti imaju pravo u trajanju do 20 sati na nedeljnom nivou da obavljaju određene poslove.\nDodatna prednost je i ta što su dnevnice posebno za studente prilično visoke, što im definitivno olakšava i troškove života, odnosno studiranja. Kada je u pitanju smeštaj, gotovo svi univerziteti u Velikoj Britaniji studentima obezbeđuju u svojim rezidencijama smeštaj.\nUkoliko se neko odluči za studiranje u Velikoj Britaniji i to za osnovne studije, trebalo bi da zna da one traju ukupno tri godine. Tom prilikom studenti dobijaju 180 ECTS kredita, a ukoliko kasnije žele, mogu da posle toga nastave studije u bilo kojoj drugoj zemlji širom sveta. Nakon završetka treće godine osnovnih studija, svako ko ima želju ima i pravo da upiše master studije, koje u većini slučajeva traju godinu dana.\nSvi oni koji se odluče za studiranje u Velikoj Britaniji na osnovnim studijama jednostavno nemaju pravo da dobiju stipendiju za troškove života, prosto zato što ta opcija ne postoji u ovoj zemlji.\nMeđutim, imaju pravo da dobiju umanjenje školarine, što se odnosi na sve studente, osim na one koji su bili pobednici na nekom od međunarodnih takmičenja.\nPrijavljivanje za studiranje u Velikoj Britaniji je besplatno, a ukoliko se organizuje preko specijalizovane institucije, onda postoji mogućnost da studenti dobiju umanjenje školarine i to na nekom od partnerskih univerziteta te institucije.\nSvakako je najbitnije da svako ko se bude odlučio za studiranje u Velikoj Britaniji na vreme pribavi sve potrebne informacije o tome koji su uslovi navedeni na konkretnom univerzitetu, te naravno da blagovremeno odluči o tome koju sudijsku grupu želi da pohađa. Tom prilikom je poželjno i da dobije sve potrebne informacije o tome da li postoji mogućnost umanjenja školarine, odnosno koliki su troškovi života u tom trenutku, kako bi mogao da se dobro organizuje.


MC: Socijalno nezadovoljstvo ne smije biti alibi za uništenje države | Crnogorska pitanja\n← Rusi žele Arapsko proljeće u Crnoj Gori\nĐonović: Front priprema državni puč →\nMC: Socijalno nezadovoljstvo ne smije biti alibi za uništenje države\tPosted on oktobar 20, 2015\tby Crnogorska pitanja Protesti jednog dijela opozicije u Podgorici, praćeni političkim primitivizmom i nasiljem, izrodili su se u antidržavnu manifestaciju. Siledžijstvo i nepoštovanje zakona i institucija se nastoji prikazati kao demokratija. Opravdano socijalno nezadovoljstvo crnogorskom vlašću ne smije biti alibi za uništenje države, te dvije stvari se uvijek moraju razlikovati, saopštio je predśednik Matice crnogorske Dragan Radulović.\nTeren je, kako ističe, posljednjih mjeseci pripreman negativnom kampanjom protiv Nacrta zakona o slobodi vjeroispovijesti, u čemu je prednjačila Srpska pravoslavna crkva, da bi se radikalizovao u vrijeme sve izvjesnijeg prijema Crne Gore u NATO savez, sa ciljem da se ona zaustavi na tom putu.\n– Na sceni je model koji smo već ranije viđeli u Crnoj Gori: govor mržnje i zapaljiva retorika, četnička ikonografija, odioznost prema suverenoj Crnoj Gori, atmosfera linča… A sve što se zbiva ukazuje da nije riječ o spontanoj reakciji nezadovoljnih građana, nego o dirigovanom pokušaju destabilizacije države Crne Gore. Na tom poslu okupili su se raznorodni i po logici nespojivi subjekti: crkveni militanti, politički radikali, nevladine organizacije, mediji… Bez ijedne nove političke ideje ili konstruktivnog prijedloga, bez razumne alternative postojećoj vlasti, ukoliko kao alternativu ne prihvatimo paljenje sopstvene kuće i život na zgarištu – navodi se u saopštenju Matice crnogorske koje potpisuje Radulović.\nOn isiče da „opravdano socijalno nezadovoljstvo crnogorskom vlašću ne smije biti alibi za uništenje države, te dvije stvari se uvijek moraju razlikovati“.\n– Vlast je obnovu državnosti dobrim dijelom razumjela kao priliku za svoje opstajanje, bez valjanih napora da se reformišu i osposobe institucije sistema, koje su, nažalost, trome i zastarjele, a često, i bez elementarnog profesionalizma, pa i patriotizma. Crnogorska vlast je sklona sklapanju trulih nagodbi sa onim političkim subjektima koji neprekidno rade na uništenju države Crne Gore. U prvom redu sa Srpskom pravoslavnom crkvom, koja je podstrekač aktuelnih antidržavnih zbivanja, a to čini uz jasno prepoznatljivu podršku centara moći, ne samo iz regiona. Strateški odnosi velikih sila prelamaju se i preko Crne Gore, čine je posebno ranjivom u ovim turbulentim vremenima, što može proizvesti pogubne posljedice. Zbog toga je potrebna odlučnost vlasti u sprovođenju zakona i Ustava i dodatna mudrost dobronamjernih i politički mislećih građana da sačuvaju mir i stabilnost naše domovine, jer u protivnom – i zgarište će nam biti nedostižan luksuz – poručio je Radulović.\nOvaj unos je objavljen pod Ostalo. Zabeležite stalnu vezu.\t← Rusi žele Arapsko proljeće u Crnoj Gori


Šestorka postigla dogovor: Ubrzanje reformi i nova koalicija\nSastanak političkih čelnika BiH\nNakon više mjeseci političkih igara, oštre retorike, "natezanja", sukoba i zastoja u svim oblastima na putu ka EU, šest lidera nove parlamentarne većine u BiH, nakon trosatnog sastanka iza zatvorenih vrata utorak u Mostaru, javnosti su saopćili kako su postigli dogovor o svim ključnim pitanjima, potrebnim za rješavanje nagomilanih političkih, socijalnih i ekonomskih problema.\nPredsjednici HDZ-a 1990, HDZ-a BiH, SNSD-a, SDS-a, SDP-a i SBB-a rekli su kako je zavladala dobra atmosfera među tim strankama i kako kreću u realizaciju dogovorenog. Inače, domaćin susreta je bio predsjednik HDZ-a 1990 Božo Ljubić.\nIma razloga za optimizam, atmosfera u okviru šestorke koja je danas zasjedala je ohrabrujuća. Razgovarano je o stvarima oko kojih se slažemo, a do sada je potrošeno mnogo vremena na ono oko čega se ne slažemo - poruka je to nakon današnjeg sastanka lidera nove parlamentarne većine na nivou BiH.\nLideri su saopćili kako je postignut dogovor oko realizacije Mape puta iz Bruxellesa, te da su se obavezali raditi na donošenju ustavnih rješenja koja će osigurati punu ravnopravnost konstitutivnih naroda i ostalih, uključujući i provedbu presude Sejdić-Finci, i to na način da predstavnici jednog ne mogu birati predstavnike drugog naroda.\n„Siguran sam da oko doma naroda smo danas potvrdili one principe i ono sve što smo dogovarali. Oko Predsjedništva svakako trebamo sjesti i naći konačno rješenje“, predsjednik HDZ-a BiH Dragan Čović.\nDogovorena je i hitna rekonstrukcija Vlade FBiH, i to imajući u vidu da se vodi računa o kompatibilnosti vlasti na svim nivoima. Takođe su najavili i provođenje mjera radi poboljšanja sveukupnog stanja u zemlji. Predsjednik HDZ-a 1990 Božo Ljubić:\n„Osigurati uvjete za provedbu nužnih ekonomskih i socijalnih reformi s ciljem zaustavljanja negativnog trenda, izlaska iz gospodarske krize, te stvaranja zakonskog okvira za povoljno ekonomsko okruženje koje će jamčiti ekonomsku stabilnost i ravnomjeran razvoj svih dijelova BiH“, predsjednik HDZ-a 1990 Božo Ljubić.\nSvih šest lidera je podržalo nedavni sporazum SNSD-a i SDP-a, te će zajedno raditi na dogradnji rješenja iz tog sporazuma kroz parlamentarnu proceduru.\n„Kada je u pitanju sporazum, meni posebno pričinjava zadovoljstvo što je sporazum koji smo postigli, dvije stranke - SNSD i SDP, dobio podršku ovdje. I da ne bi stvari bile krivo interpretirane, mi želimo da se taj sporazum dograđuje i da se institucionalizira“, kazao je predsjednik SDP-a Zlatko Lagumdžija.\nPredsjednik SNSD-a Milorad Dodik dodaje: „SDP i SNSD će, u dogovoru sa ostalim, predložiti već u toku od nekoliko dana, dakle na pravoj ili na sljedećoj sjednici Savjeta ministara set zakona, između 10 i 15 zakona ili rješenja, koja treba u formi prijedloga da budu upućena Parlamentu, a tamo će ostale političke partije podržati ta rješenja.“\nŠest lidera su pozvali i sve druge političke snage da podrže ovakav pristup radi stabilizitranja stanja u BiH.\nŠto se tiče pitanja nove parlamentarne većine, saopćeno je kako je postignut puni dogovor da ovih šest stranaka čine novu parlamentarnu većinu, te je naglašeno kako važe dogovori prethodne većine u kojoj je bila SDA.\n„Ono što u ime Saveza za bolju budućnost želim da kažem je da smo mi zaista preuzeli sve obaveze koje je ona šestorka, u onom sazivu, preuzela, sklopila i ugovorila i da tu nikakvih dilema nema“, rekao je lider Saveza za bolju budućnost Fahrudin Radončić.\nPredsjednik SNSD-a Milorad Dodik još je istakao kako je uspostavljena dobra atmosfera među ovih šest stranaka. Također je u svom stilu pozvao - kako se izrazio - međunarodne mešetare da počnu prihvatati rezultate lokalnog dogovora unutar BiH.


VEĆ PAKUJU KOFERE ZA NEMAČKU: Ljudi koji odlaze kažu da ne idu trbuhom 5\t100\n22.10.2019. 16:01h 22.10.2019. 16:01h\nVerovali ili ne, ali 75 odsto mladih u Srbiji odazvalo bi se pozivu za služenje vojnog roka, pokazalo je veliko istraživanje IPSOS Strateškog marketinga i Dajrekt medije. Anketa je pokazala da 63 odsto njih smatra da u našu zemlju treba da se vrati obavezno služenje vojnog roka. Ovo istraživanje sprovedeno je medu 1.200 ispitanika rođenih od 2000. do 2013. godine.\n- Među ispitanicima od šest do 19 godina, dve trećine njih, odnosno 75 odsto anketiranih rado bi išlo u vojnike, a 63 odsto glasalo je za ponovno uvođenje vojnog roka. Svakako da ne možemo generalizovati celu jednu generaciju, ali možemo, a to i jeste bila naša najveća ambicija, da uzdrmaamo neke veoma rasprostranjene predrasude i stereotipe o sadašinjim tinejdžerima koje smo i mi zajedno vrlo često skloni da olako prihvatamo i šerujemo - navode u IPSOS Strateškom marketingu.\nGeneral-potpukovnik u penziji Milomir Miladinović ističe da rezultati ovog istraživanja samo pokazuju da današnja deca i veruju u državu i gaje ljubav prema njoj.\n- Zaista ohrabrujući podaci i moram priznati da sam ponosan na ovakve stavove naše omladine. Veliki je procenat omladinaca koji žele vraćanje vojnog roka, a tek ovih 75 odsto koji bi se rado odazvali vojnom pozivu govori da se u Srbiji vojsci veruje. Ovo potvrduje da se naša deca vaspitavaju da gaje jubav prema svojoj zemlji. Isto tako svi ti mladi vide i čuju koliko se ulaže u vojno naoružanje i da tu ima i posla za njih - naglašava Miladinović i dodaje:\n- Vojska nije više simbol rata, već simbol mira, a svaka država koja ima dobru i veliku vojsku ima sigurnost i naša deca su i te kako toga svesna - napominje on.\n- Zalažem se za ponovno uvođenje vojnog roka, jer se u suprotnom dovodi u pitanje održivost naših oružanih snaga u budućnosti, ali i zbog bezbednosnog okruženja u kome se nalazimo. Ipak, ovakve promene ne mogu se desiti danas za sutra, to je proces koji zahteva vreme i toga moramo biti Svesni smatra on.


MUTIRANI VIRUS SVE BLIŽI SRBIJI! Stigao u Sloveniju!\nEKSKLUZIVNO: NOVI KOMANDANT NATO SNAGA U NAPULJU NATO i Srbija bliski partner...\nU TOKU JE SEDNICA KRIZNOG ŠTABA: Donosi se važna odluka!\nEKSKLUZIVNO: NOVI KOMANDANT NATO SNAGA U NAPULJU NATO i Srbija bliski partneri, stabilno Kosovo od ključnog značaja z...


ČUVENI zapadni general KONAČNO REKAO istinu: Otkrio ZAŠTO je Srbija bombardovana, pa progovorio o SREBRENICI | Najnovije vesti - Srbija danas\n10.03.2019. • 08:23 Tanjug\nSAD i EU pripremaju strategiju za borbu protiv Rusije na Balkanu: PALMER OPTUŽUJE RUSE ZA HAOS NA BALKANU!\nVučić ŽESTOKO ODGOVORIO Albancima: Nikome NEĆEMO DOZVOLITI da NAPADA SRPSKI NAROD\nTagovi: BiH, Luis Mekenzi, UNPROFOR, NATO, bombardovanje Srbije, Kosovo, Kosovo i Metohije, Naser Orić, Srebrenica\nAko je ova izjava tacna, kako je nasa vlast koristi?


„Diskriminatorno ponašanje i izjave na internetu, poput onih koje su pre nekoliko dana upućene deci pripadnicima romske nacionalne manjine, moraju odmah biti sankcionisani od strane nadležnih organa. Zato tražim od Tužilaštva za visokotehnološki kriminal da hitno reaguje povodom poslednje diskriminacije romske dece na društvenim mrežama“, navela je Jelena Stojanović.\n„Zaštita prava i najboljeg interesa deteta treba da bude prioritet u radu nadležnih organa ali i celog našeg društva“, navela je Stojanović i apelovala na sve učesnike u javnoj komunikaciji da se uzdrže od izjava i ponašanja koje izazivaju rasnu ili diskriminaciju po bilo kom osnovu.\nGovor mržnje Internet Zaštitnik građana\n← UNS: Prijavljivanje novinara za vakcinaciju do ponedeljka u podne\nNUNS: Medijski radnici i radnice prepoznati kao neophodni radnici tokom pandemije →


Beograd uoči dočeka Nove: Od pesme i veselja do komada hleba u ruci\nU Knez Mihajlovoj ulici, samom centru Beograda, u satima pred doček Nove godine atmosfera je već praznična. Uz muziku trubača, Beograđani i gosti grada obilaze drvene tezge na kojima se prodaju licidarska srca i kuvano vino. Neki od njih, slikaju se ispod jelke visoke 15 metara. Par desetina metara dalje, na centralnom gradskom Trgu republike, majstori završavaju montažu jedne od tri bine, na kojima će večeras nastupati pop, rok i folk zvezde. Koncerti počinju u 20 časova i trajaće do tri sata ujutru.\nMalo dalje, dok ulični svirač, dečak od nekih desetak godina smrznutim prstima namešta violinu, veću pažnju prolaznika privlače natpisi „Sniženje“ na okolnim buticima.\nBeogradjani o deočeku Nove Godine\nU Beogradu se večeras i narednih dana očekuje oko 100.000 domaćih i stranih turista. U šetnji gradom već je veliki broj gostiju iz inostranstva i regiona.\nPodgoričani u Beogradu pred doček Nove Godine\nIz Knez Mihajlove, spuštamo se u Skadarliju, boemsku četvrt, omiljenu kako među turistima, tako i među Beograđanima. Gotovo sve kafane su pune i rezervacije se više ne primaju. U jednoj od njih, zatičemo dvoje gostiju koji sa menadžerom pokušavaju da nađu slobodan sto. Sve je međutim već rezervisano.\n„Mi smo popunjeni 100 odsto. Možemo da primimo još par stolova i to nešto što je ostalo u zinmskoj bašti, uz pristanak gostiju koji dođu da vide stolove. Greje se i toplo je, nema nikakvih problema“\nGužva je i na pijaci. Mnogi Beograđani obavljaju poslednje kupovine, uglavnom hrane i ukrasa. Utisak da se mnogo prodaje međutim vara, uverava nas prodavac na čijoj su tezgi lampice, ukrasne trake i kugle za jelku.\n„Pravo da ti kažem, ove godine sve slabo ide... Spuštamo cene, robu dajemo maltene po nabavnoj ceni samo da bi nešto uradili, da izvučemo ono što smo uložili. Kupovna moć propala je odavno“\nI dok se Beograd na različite načine sprema za doček, skriven od svetlosti novogodišnjih ukrasa i svega nekoliko stotina metara od trubača i gužvi na poslednjim rasprodajama, postoji još jedan red. Ovde nema smeha i muzike. Narodna kuhinja, jedna od nekoliko beogradskih, za mnoge je Beograđane mesto na kome dobiju jedini obrok u toku dana.\n„Ljudi imaju jedan, jedini obrok... kakav takav ali mnogima pomaže da preguraju dan“, kaže nam stariji čovek.\n„Mi smo beskućnici, mi nemamo posao, nemamo ništa. Taj obrok koji nam daju je sve“, dodaje drugi dok izlazi iz kuhinje sa parčetom hleba u ruci.\nRSE: Gde spavate sada kada su temperature ovako niske?\n„Spavamo u skloništima, napuštenim kućama, u vrećama za spavanje, u prolazima...“\nNa ovom mestu, 31. decembar je dan kao i svaki drugi, a želje su u dvorištu Narodne kuhinje drugačije nego u ulici iz koje se u njega ulazi.\n„Ne želim ništa... samo iz ove muke da se izađe, ali teško“\n„Mi želimo normalan život, želimo zaposlenje i platu, nešto što ima normalan čovek“


Ručni Sat Casio Radio (WV-59DE-1AVEG) | WATCH-A-PORTER\nPočetna Unisex Satovi Ručni Sat Casio Radio WV-59DE-1AVEG\nOriginalno\tCasio pakiranje\nRučni Sat Casio Radio WV-59DE-1AVEG\nWV-59DE-1AVEG Satovi Casio\nLoyalty 576 Bodova\nVeć od 96,00 kn/mj na 6 rata\nCasio Radio ručni sat WV-59DE-1AVEG je s razlogom jedan od najpopularnijih proizvoda iz CASIO kolekcije. Predivan ručni sat na kojem dominira srebrna boja kućišta te crna boja brojčanika. Nehrđajući čelik i srebrna boja remena doista su odlična kombinacija. Ovaj prekrasan CASIO ručni sat pokreće quartz mehanizam.\nPogledaj cijelu CASIO kolekciju na našem web shopu.\nWATCH-A-PORTER je ovlašteni prodavač CASIO proizvoda.\n2 godine internacionalnog CASIO jamstva\nOriginalno CASIO pakiranje\nPromjer kućišta: 39 mm\nNarukvica Borboleta Lucky 8 Couple Package L8P-RD L8P-RD Nakit Borboleta\nNarukvica Borboleta Lucky 8 Couple Package L8P-RD\nNarukvica Borboleta Lucky 8 Couple Package L8P-OR L8P-OR Nakit Borboleta\nNarukvica Borboleta Lucky 8 Couple Package L8P-OR\nNarukvica Borboleta Lucky 8 Couple Package L8P-SW L8P-SW Nakit Borboleta\nNarukvica Borboleta Lucky 8 Couple Package L8P-SW\nRučni Sat Casio Edifice EFV-110D-1AVUEF EFV-110D-1AVUEF Satovi Casio\nRučni Sat Casio Edifice EFV-110D-1AVUEF\nRučni Sat Casio Collection MTP-1302PD-1A1VEF MTP-1302PD-1A1VEF Satovi Casio\nRučni Sat Casio Collection MTP-1302PD-1A1VEF\nRučni Sat Casio Collection W-96H-1AVES W-96H-1AVES Satovi Casio\nRučni Sat Casio Collection W-96H-1AVES


Studio Madmind ponovo odustao od necenzurisane verzije Agonije - PLAY!\nStudio Madmind ponovo odustao od necenzurisane verzije Agonije\nStudio Madmind je imao dobru želju i ambiciju da igračima donese Agony bez ikakve cenzure sa svim detaljno prikazanim scenama nasilja i seksa, ali to isprva nije bilo moguće zbog rejtinga da bi se igra pojavila za konzole.\nPošto taj prvi put nije bilo moguće i developeri nisu imali podršku od izdavača zbog mogućnosti pokretanja tužbe, developeri su necenzurisanu verziju ostavili po strani dok igra nije zvanično izašla.\nTako nam je oko 7. juna stigla objava da je pronađen način da se izda Agony bez cenzure, koji bi za kupce dolazio kao DLC i koštao bi svega 99% od ukupne cene igre. Nažalost, najnovija objava na Steam stranici igre obaveštava o tome da iz studija imaju finansijske probleme pa iz tog razloga(ali i legalnih i tehničkih) odustaju od razvoja Agony Unrated.\nRazvojni tim će nastaviti da u narednim mesecima polako izdaje zakrpe koje će rešavati veće problema sa kojima su se igrači susretali na konzolama i PC-u.\nFanovi baš i nisu oduševeljeni otkazivanjem necenzurisane verzije igra, pošto se smatra da to umanjuje efekat koji igra ima i sa čime se zapravo reklamirala tokom crowdfunding kampanje i da prikazivanje tih scena u videu jednostavno nije dovoljno.\nRelated Items:Agony, Agony Unrated, horor, MadMind Studios, NSFW


Linux proslavlja 25. rođendan\nPočetnaVestiSoftware/WebLINUXLinux proslavlja 25. rođendan\n26.08.2016 15:55 | 0 Software/Web\nLinux kernel je u srcu softvera koji pokreće najveći deo smartfona na svetu, kao i većine servera koji internet drže povezanim. Međutim, kada je njegov osnivač Linus Torvalds prvi put objavio Linux projekat 25. avgusta 1991. godine, ovo je bio samo pokušaj jedne osobe da kreira besplatnu i otvorenu alternativu za Unix (ili preciznije, MINIX). Od tada, dosta toga se promenilo u proteklih 25 godina.\nIako godina Linux desktopa (Year of the Linux Desktop) možda još uvek nije stigla, danas milioni ljudi koriste GNU/Linux bazirane operativne sisteme na laptopovima i desktop računarima. Ovo uključuje Ubuntu, Debian, Fedora i druge verzije.\nČak i ako niste čuli za ove operativne sisteme, šanse su da ste bili u interakciji sa nekim oblicima Linux softvera, i to mnogo. Google Android operativni sistem koristi Linux kernel. Web se takođe u velikom delu oslanja na Linux, zahvaljujući Linux-baziranim operativnim sistemima kao što su CentOS, Debian, Ubuntu, Red Hat i SuSE.\nNovi operativni sistemi, bazirani na Linuxu, se kreiraju stalno, a ovo uključuje i Samsungov Tizen softver ili Yocto Project za Internet-of-Things.\nOno što je započelo kao projekat jednog čoveka i što se sastojalo od 10000 linija koda, izrodilo se u operativni sistem sa 22 miliona linija koda, koji obrađuje 5000 developera i preko 500 kompanija.\nLenovo sprema novi Android tablet iz gornjeg segmenta\nTelenor Srbija - ubaci u petu! Da li smo spremni za 5G?\nRed Hat-ov CentOS Stream 9 Linux je stigao 05.12.2021 11:51 0\nMicrosoft Edge za Linux je sada generalno dostupan 03.11.2021 16:41 0


CRNA PROGNOZA: NOVI TALAS OTKAZA RADNICIMA U UGOSTITELJSTVU I TURIZMU - Impuls\nObjavljeno: Ponedjeljak, 21 Septembar 2020 13:42\nPropast je riječ koja najbolje opisuje stanje turizma u Bosni i Hercegovini u prvih osam mjeseci ove godine. Ova slika se, nažalost, neće popraviti ni do kraja godine, a malu nadu budi najava da će biti spremne vakcine protiv koronavirusa i da će se svjetska ekonomija početi oporavljati početkom naredne godine.\nTurističke brojke su katastrofalne i govore više od hiljadu riječi. Broj turista u junu ove godine u BiH manji je za 85% u odnosu na juni prošle godine. Turizam je pao u cijelom svijetu, a jedino se Hrvatska s brojem turista od oko 50% u odnosu na prošlu godinu može pohvaliti kakvim-takvim rezultatima. Iskorištenost kreveta u svim smještajnim kapacitetima u BiH je tek 5,4 posto, pokazuju posljednji podaci koje je objavila Agencija za statistiku BiH.\nI ono malo turista koji su posjetili našu zemlju i prenoćili u nekim od registrovanih objekata uglavnom je stiglo iz regiona, a ponajviše iz Srbije, zemlje čijim građanima BiH nije postavljala (teške) uslove za ulazak u zemlju tokom pandemije. Od ukupnog broja turista koji su našu zemlju posjetili u junu, a bilo ih je tek 26.542 – čak 46,1% stiglo je iz Srbije, 21,3% iz Hrvatske, Crne Gore 3,8%, Slovenije 3%, Njemačke 4,4%, Mađarske 2,5% i 2,3% iz Saudijske Arabije. Ostatak od 16,6% noćenja ostvarili su turisti iz ostalih zemalja.\nNi turista ni zarade\nOd početka pandemije Porezna uprava FBiH svakih sedam dana objavljuje podatke o broju zaposlenih; iz njih se najbolje vide posljedice ekonomske krize, koja je ugasila brojna radna mjesta. Unatoč optimizmu federalnog premijera Fadila Novalića, najnoviji podaci koji su objavljeni u trenutku pisanja ovog teksta pokazuju da je broj zaposlenih ponovo u padu. Tako je krajem augusta u FBiH bilo zaposleno 516.237 radnika, što je 566 manje nego sredinom tog mjeseca i 8.630 više nego 5. maja, kada je zabilježen najmanji broj zaposlenih u FBiH od početka pandemije.\nBez ikakve sumnje, najveći pad broja zaposlenih zabilježen je u sektorima turizma, ugostiteljstva i trgovina. Broj zaposlenih pada i u prerađivačkoj industriji, ali ćemo se njime baviti u drugom tekstu.\nPad turizma i ugostiteljstva vidljiv je golim okom u Mostaru i Sarajevu. Turista, a samim tim i zarade nema ni na vidiku. Radnje bez kupaca i prazna turistička središta diljem BiH pravi su pokazatelj ekonomskih posljedica koje je koronavirus ostavio na našu zemlju. Nadu budi odluka Vijeća ministara BiH od 10. septembra da Bosna i Hercegovina konačno (od 12. septembra) otvori granicu za sve strane državljane koji posjeduju negativan PCR test ne stariji od 48 sati. Odluka je donesena tek 10. septembra i veliko je pitanje koliko će ona s takvim kašnjenjem moći popraviti štetu. Prije 10. septembra u BiH su mogli ući samo državljani zemalja članica Evropske unije sa negativnim PCR testom, ali to bh. turizmu očito nije ništa značilo, jer najviše se očekuje upravo od turista iz zemalja Perzijskog zaljeva koji u našoj zemlji ostvaruju najveći broj noćenja (14,2 noći u prosjeku).\nPredsjednik Udruženja hotelijera i restoratera u BiH Amir Hadžić početkom augusta je izjavio da je ugostiteljsko-turistička profesija u BiH zbog pandemije potpuno potonula i pitanje je kada će se oporaviti. Najgore su prošli oni koji su sav svoj imetak uložili u otvaranje nekog motela nadajući se da će samo tim biznisom prehraniti porodicu. Iako je Svjetska turistička organizacija procijenila pad turizma na oko 75%, BiH je uspjela i tu brojku prebaciti pa je, kako sada stvari stoje, naša zemlja na oko 85% pada.\nJedina svijetla tačka bh. turizma ove godine su Neum i još nekoliko planinskih destinacija.\nFederacija BiH je kasnila s isplatama subvencija turizmu, koje su počele da stižu tek krajem augusta i početkom septembra, i to u skromnom iznosu od dvadesetak miliona KM, a Republika Srpska je krahirala s turističkim vaučerima. Ovu akciju hotelijeri su proglasili promašenom jer je vaučere koristilo svega 1.000 osoba u RS.\nZoran Bibanović, predsjednik Udruženja turističkih agencija u BiH, rekao je da su građani u FBiH od turističkih agencija tražili povrat novca od avansa koje su uplatili krajem prošle i početkom ove godine. Međutim, agencije taj novac nemaju, pa je i taj problem ostao neriješen.\nPustoš na Baščaršiji u Sarajevu i u okolini Starog Mosta u Mostaru najbolje pokazuje kakva je turistička sezona u BiH. Sarajevski hoteli koji su živjeli od turista iz zemalja Zaljeva gostiju nemaju, pa je ogromna većina kuhara, konobara i ostalog pratećeg osoblja završila na biroima za zapošljavanje.\nMirsad Jašarspahić, predsjednik Privredne komore FBiH za Radničku solidarnost je rekao:\n„Mi smo počinili jednu vrstu turističkog samoubistva. Nemam drugi izraz za ono što je uradila država bh. turizmu. Ne postoje toliki poticaji koji će nadomjestiti gubitak tržišta. U julu je Vijeće ministara BiH dopustilo ulazak državljanima zemalja EU, Crne Gore i Srbije, ali to nije bilo dovoljno za spas turističke sezone. Nas zanima dolazak tradicionalno dobrih turista iz zemalja Zaljeva, a to su turisti iz Bahreina, Emirata, Kuvajta, Omana i Katara, koji su poželjni turisti za cijelu BiH zbog dužine boravka i visoke vanpansionske potrošnje. Oni su prosječno izvan hotela trošili između 5.000 i 12.000 KM tokom svog boravka u BiH. Mi smo zabranili ulazak turistima iz tih zemalja, pa čak i turistima iz Turske, i nismo uspjeli da spasimo makar kraj turističke sezone.“\nŠta (ni)smo naučili?\nZanimljivo je da su Hrvatska, Srbija i Crna Gora, za razliku od BiH, rizikovali i državljanima zaljevskih zemalja dopustili ulazak. Jedan od primjera kratkovidosti države osjetio se u Natron Hayatu u Maglaju, gdje je remont postrojenja kasnio više od 30 dana jer trojica eksperata iz zaljevskih zemalja nisu mogli ući u BiH da završe podešavanje turbine od 25 megavata čak ni nakon što je Privredna komora FBiH Vijeću ministara BiH predložila proceduru njihovog dolaska u BiH.\nNo, vratimo se bh. turizmu, kojeg po svemu sudeći neće spasiti ni odluka Vijeća ministara BiH da se stranim državljanima dopusti ulazak u BiH. Ovo je upravo na dan donošenja odluke Vijeća ministara BiH potvrdio Senad Halilović, predsjednik Udruženja turističkih privrednika u BiH. Rekao je da će se stari turisti u BiH početi vraćati tek na proljeće naredne godine. Halilović je iznio i crnu prognozu, za koju se nadamo da se neće obistiniti: da će BiH dogodine dostići tek 40% gostiju koje smo imali 2019. godine, a da će se staro stanje iz pretpandemijske godine vratiti tek za pet godina. Halilović nije bio ništa optimističniji ni kada je govorio o narednim sedmicama:\n„Veliki broj otkaza radnicima u ugostiteljstvu očekujemo u oktobru i novembru, kada će troškovi održavanja objekata biti mnogo veći nego što su sada. Tada nas očekuju veliki problemi“, rekao je Halilović.\nPrema svemu sudeći, pred ugostiteljima i turističkim radnicima je najmanje još šest-sedam teških mjeseci, nakon kojih će se vratiti gosti od kojih žive. A kako i od čega će taj period preživjeti –pričat će oni koji prežive.