2TM - profesionalna podrška za prijem na univerzitete i fakultete u Sloveniji\nPomoć pri pripremi dokumenata\ni podrška pri postupku za dobijanja\nboravišne dozvole u Sloveniji\npri procesu upisa – vaš dolazak\npred sam početak akademske godine\nBrz dostup do svih informacija\nViše od 550 uspešno\n„Sve pohvale za agenciju, svaki dogovor je bio ispostovan, za svaki problem imali su resenje u svakoj teskoj situaciji izasli su u susret.“\n„Brzo, lako i efikasno, toplo preporucujem! 😊“\n„Ljudi, top priča! Sve preporuke! Ako ste kao ja i ne znate sta hocete da upisete pogotovo za preko kako sta funkcionise.“\n„Svako ko želi da napreduje i radi na sebi u svakom smislu, ne samo edukativnom, može da se prijavi. Ja sam ostvarila svoj cilj, a možete i vi. Srećno! 😊“\n„Odlicna agencija, vrlo brzi odgovori, usluge po dogovoru odradjene, sve sto je trebalo je sredjeno.“\nAlisa Grienko, studentkinja Univerziteta u Ljubljani\n„Došla sam u Sloveniju 2016. godine da studiram međunarodne odnose, na Univerzitetu u Ljubljani, ali slovenački nisam znala uopšte“.\nSamson Kazarjan, student Nove Univerze u Ljubljani\nSaznao sam za kompaniju 2TM na sajmu u Moskvi i zahvalan sam njenoj susretljivoj ekipi za pružene usluge.\nBekzhan Alimbaev, student Univerziteta u Novom Mestu\nNaš student iz Kirgistana, koji je ove godine upisao Saobraćajni fakultet u Novom Mestu, ostavio je takve dirljive komentare o saradnji 2TM...\nMaksim Ivajlovski, student Univerziteta u Ljubljani\nProšle godine, kada sam inapunio 30 godina, odlučio sam da radikalno promenim svoj život i počnem ispočetka. Ovu odluku samo doneo u julu 2016. godine...\nNikita Sizov, student Primosrskog univerziteta\nRačunarstvo me je zanimalo još od detinjstva. Ono što je takođe bitno je to da su IT stručnjaci veoma traženi. Ovde ima mnogo smerova, na kojima se možete razvijati dalje.\nOksana Sizova, mama studenta Primorskog univerziteta\nPre svega želim da se zahvalim celom 2TM timu za odgovornost, pomoć i požrtvovanost u toku čitavog perioda rada s nama. Stalno mi je manjkalo vremena da napišem fidbek vašoj kompaniji...\nVladislav Zelenjin, student Univerziteta u Mariboru\nŽiveo sam u Americi nekoliko godina, ali sam ipak izabrao Sloveniju zato što je jezik dosta sličan ruskom i zato što mi se sviđa južna Evropa...\nŽelim da podelim sa vama svoje impresije od prve godine studija na IBS-u u Ljubljani...\nJa se zovem Jaroslav Korčak. Želim da izrazim svoju duboku zahvalnost kompaniji 2TM zato što mi je omogućila da studiram u Sloveniji...\nJulija Ma, studentkinja Univerziteta Nova Gorica\nVinarstvo i poljoprivreda su visoko razvijeni u Sloveniji, zbog toga sam bila toliko zadovoljna što sam mogla ovde da proučavam proces uzgoja grožđa, proizvodnje vina, pa čak i marketinga u ovoj oblasti...\nDarija Kisenko, studentkinja Univerziteta u Ljubljani\nLarisa Leontieva, majka studenta Univerziteta u Ljubljani\nKompaniju 2TM samo pronašla na Internetu slučajno, prilikom pretraživanja opcija za studije u Evropi za mog sina.\nHej! A zašto da ne Slovenija?..\nUpitao sam za neke informacije o proceduri dobivanja viza za moje studije. Zaposleni u 2TM su uspeli da mi pomognu u roku od sat vremena...\nMIKHAIL UNDRITSOV, Rusija\nSlovenija je veoma dobra zemlja sa dobrim obrazovnim sistemom...\nANNA MASIEIEVSKA, Ukrajina\nRadujem se studiranju u Sloveniji. Očekujem da ću ovde upoznati svoje prijatelje, da će mi studije biti zanimljive i da ću imati vremena za putovanje...\nOLHA HORDIENKO, Ukrajina\nSlovenija je opravdala moja očekivanja. Naša profesorica na kursu slovenačkog jezika posvećena je, voli svoju profesiju i naporno radi na tome da učenici napredu...\nIRINA PUGACHEVA, Rusija\nSlovenija je opravdala moja očekivanja. Naša profesorica na kursu slovenačkog jezika posvećena je, voli svoju profesiju i naporno radi na tome da učenici napreduju...\nZa sada nemam očekivanja po pitanju studija u Sloveniji, jer sve je novo. Međutim, siguran sam da će se sve promeniti na bolje...\nOčekivanja i utisci o studiranju u Sloveniji za sada su veoma dobri i pozitivni. Znam da studiranje ponekad može biti teško i naporno, ali upornošću i radom sve se može postići...\nNapredak učenika raste iz dana u dan. Njihova prednost je svakako što slovenački uči u Sloveniji i testiraju svoje znanje u stvarnim situacijama...\n„Diploma stečena ovde priznata je u celoj EU. Osim toga, boravišna dozvola, koja se u Sloveniji daje svim studentima, ne samo da pruža mogućnost boravka za vreme studija, već i pruža mogućnost rada i putovanja po Evropi bez vize...“\nPolina Avfukova, studentkinja Univerziteta u Mariboru\n„Sve je počelo u 11. razredu, kada sam počela razmišljati o upisu na univerzitet. Tražila sam program koji bi mi se mogao dopasti, ali od svih univerziteta u Moskvi nisam našla onaj koji me je privukao...“\nAndrej Rozov, student Univerziteta u Mariboru\n„Pre godinu dana malo sam znao o Sloveniji, shodno tome, nisam je smatrao opcijom za nastavak studija. Međutim, jednog dana, otišao sam na Međunarodni sajam obrazovanja u mom rodnom Sankt Peterburgu...“\n„Preselio sam se u Sloveniju 2017. godine. Nikada ranije nisam bio ovde, video sam ovu zemlju po prvi put vlastitim očima kada sam došao ovde da učim. Zaposleni u 2TM su mi pomogli u svim fazama upisa...“\n„Predstavnici 2TM-a iz Ljubljane posetili su moju srednju školu u Doboju (Bosna i Hercegovina) i predstavili prednosti studiranja u Sloveniji za strane studente...“\n„Dok sam još živeo u Rusiji, počeo sam razmišljati o mogućnostima rada i studiranja u inostranstvu. Moj izbor pao je na Sloveniju, privukla me neobično lepom i raznolikom prirodom...“\n„Našao sam kompaniju 2TM na internetu, posetio sam njihov sajt i poslao onlajn zahtev - tako je počela naša saradnja...“\nNatalia Moiseeva, studentkinja\n„U početku sam planirala da odem u Finsku. To je u Evropi, ali u isto vreme, blizu kuće...“\n„Diplomirao sam na Medicinskom fakultetu Univerziteta u Novom Sadu (Srbija) iz medicinske rehabilitacije i odlučio sam da nastavim studije u Sloveniji...“\n„Za studije u Sloveniji sam se odlučila prvenstveno zbog pristupačnosti, zatim zbog 2TM-a i odličnog tima koji je odgovarao na mnoga pitanja, što mi je ulivalo poverenje...“\n„Moje dete je izrazilo želju da nastavi školovanje, ali ne u svojoj zemlji. Slovenija mi se uvek dopadala kao jedna uređena I kulturna zemlja te sam se odlučila, u dogovoru sa detetom, za nju...“\nStudentkinja Izabela Gojnić, Črna gora\nZa studije u Sloveniji sam se odlučila zbog odličnog školskog sistema i obrazovanja, koji je daleko ispred Balkanskog sistema...\nZato što Slovenija nudi mnogobrojne pogodnosti za studente i puno mogućnosti za postdiplomske studije i dalji uspeh u pronalaženju posla...\nPar godina unazad planirala sam upisati master studije van Srbije iz više razloga, no zbog posla kojim sam se bavila i koji je iziskivao dosta vremena nisam...\nSada sam kod kuće u Ukrajini. Sa univerzitetom komuniciramo putem interneta, kolege su od velike pomoći...\n„Vrlo su odgovorni i brzo odgovaraju. Sve pohvale!“\n„Došla sam u Sloveniju 2016. godine da studiram međunarodne odnose, na Univerzitetu u Ljubljani, ali slovenački nisam znala uopšte“\n„Saznao sam za kompaniju 2TM na sajmu u Moskvi i zahvalan sam njenoj susretljivoj ekipi za pružene usluge.“\n„Naš student iz Kirgistana, koji je ove godine upisao Saobraćajni fakultet u Novom Mestu, ostavio je takve dirljive komentare o saradnji 2TM...“\n„Prošle godine, kada sam inapunio 30 godina, odlučio sam da radikalno promenim svoj život i počnem ispočetka. Ovu odluku samo doneo u julu 2016. godine...“\n„Računarstvo me je zanimalo još od detinjstva. Ono što je takođe bitno je to da su IT stručnjaci veoma traženi. Ovde ima mnogo smerova, na kojima se možete razvijati dalje.“\n„Pre svega želim da se zahvalim celom 2TM timu za odgovornost, pomoć i požrtvovanost u toku čitavog perioda rada s nama. Stalno mi je manjkalo vremena da napišem fidbek vašoj kompaniji...“\n„Živeo sam u Americi nekoliko godina, ali sam ipak izabrao Sloveniju zato što je jezik dosta sličan ruskom i zato što mi se sviđa južna Evropa...“\n„Želim da podelim sa vama svoje impresije od prve godine studija na IBS-u u Ljubljani...“\n„Ja se zovem Jaroslav Korčak. Želim da izrazim svoju duboku zahvalnost kompaniji 2TM zato što mi je omogućila da studiram u Sloveniji...“\n„Vinarstvo i poljoprivreda su visoko razvijeni u Sloveniji, zbog toga sam bila toliko zadovoljna što sam mogla ovde da proučavam proces uzgoja grožđa, proizvodnje vina, pa čak i marketinga u ovoj oblasti...“\n„Kompaniju 2TM samo pronašla na Internetu slučajno, prilikom pretraživanja opcija za studije u Evropi za mog sina.\nHej! A zašto da ne Slovenija?...“\n„Upitao sam za neke informacije o proceduri dobivanja viza za moje studije. Zaposleni u 2TM su uspeli da mi pomognu u roku od sat vremena...“\n„Slovenija je veoma dobra zemlja sa dobrim obrazovnim sistemom...“\n„Radujem se studiranju u Sloveniji. Očekujem da ću ovde upoznati svoje prijatelje, da će mi studije biti zanimljive i da ću imati vremena za putovanje...“\n„Slovenija je opravdala moja očekivanja. Naša profesorica na kursu slovenačkog jezika posvećena je, voli svoju profesiju i naporno radi na tome da učenici napredu...“\n„Slovenija je opravdala moja očekivanja. Naša profesorica na kursu slovenačkog jezika posvećena je, voli svoju profesiju i naporno radi na tome da učenici napreduju...“\n„Za sada nemam očekivanja po pitanju studija u Sloveniji, jer sve je novo. Međutim, siguran sam da će se sve promeniti na bolje...“\n„Očekivanja i utisci o studiranju u Sloveniji za sada su veoma dobri i pozitivni. Znam da studiranje ponekad može biti teško i naporno, ali upornošću i radom sve se može postići...“\n„Napredak učenika raste iz dana u dan. Njihova prednost je svakako što slovenački uči u Sloveniji i testiraju svoje znanje u stvarnim situacijama...“\nIna i Aleksandar Mantulin\n„Za studije u Sloveniji sam se odlučila zbog odličnog školskog sistema i obrazovanja, koji je daleko ispred Balkanskog sistema...“\n„Zato što Slovenija nudi mnogobrojne pogodnosti za studente i puno mogućnosti za postdiplomske studije i dalji uspeh u pronalaženju posla...“\n„Par godina unazad planirala sam upisati master studije van Srbije iz više razloga, no zbog posla kojim sam se bavila i koji je iziskivao dosta vremena nisam...“\n„Sada sam kod kuće u Ukrajini. Sa univerzitetom komuniciramo putem interneta, kolege su od velike pomoći...“


U ovoj prilici, pre predstojećeg sasvim kratkog osvrta na aktuelna stanja, koja se odnose na nepoštovanje verskih sloboda u našoj zemlji, podrobno ćemo se osvrnuti isključivo na sociološki aspekt predočenog problema. Povod nam je sledeći: istorija beleži da se ove godine navršava 1.700 godina donošenja Milanskog Edikta. U suštini, Edikt predstavlja odluku, dekret o religijskoj toleranciji i prekidu svakog progona na verskoj osnovi.\nIpak, sedamnaest vekova kasnije, naša stvarnost svedoči da državni progon na verskoj osnovi kod nas još uvek postoji. Ovaj progon je, mnogo puta, dokazima konstatovan od strane međunarodne zajednice, od institucije koje u svetu štite verske slobode, i ostavljen je kao pokazatelj o sociološkoj zrelosti svesti i savesti činitelja progona! Razume se i kao sramota celokupnom našem društvu! Ali očigledno je da progon ne nestaje njegovim ignorisanjem! On se, kristalno jasno, svakodnevno projavljuje preko decenijske torture Arhiepiskopa Jovana od strane državnog aparata, i preko bespravnog odbijanja da Pravoslavna Ohridska Arhiepiskopija bude upisana u sudski registar crkava! Na gore pomenuto, godinama unazad, sa reakcijama upućenim zvaničnim predstavnicima naše zemlje, da se što pre prekine progon na verskoj osnovi, obraćaju se sve pomesne pravoslavne Crkve i hrišćanske konfesije. Progon, koji je ovde za neke „nevidljiv“, ostaje zauvek vidljivo urezan u crkvenu istoriju širom sveta! Ličnostima sa izgrađenim sistemom vrednosti dovoljan je nepravedan progon samo jedne ličnosti da bi bio promenjen tok istorije za dobrobit celokupnog čovečanstva.\nSavremenoj Evropi je svež primer poznatog teologa Ditriha Bonhofera, koji nije hteo da bude član državne nemačke crkve Rajha, zbog čega je više puta bio zatvaran u raznim logorima, da bi na kraju bio obešen. Danas u Evropskoj Uniji ne postoje verski progoni. Zar je potrebno da u našoj zemlji Arhiepiskop ohridski Jovan postane novi Bonhofer kako bi se tada svi setili da sa sadašnjom torturom nad njim, savremeno društvo stalno unazađuje sebe do nivoa funkcionisanja samo po instinktima, pri tom zaboravljajući da savremena društvena javnost naglašava dostojanstvo, slobodu i odgovornost čoveka, nešto što samo stvara preduslov za dalji slobodan razvoj čovekove ličnosti, pa sa tim i društva!?\nNaravno, ne treba zaboraviti da danas, za razliku od vremena u kom je donešen Edikt, živimo u sekularnom društvu, koje sa sociološkog aspekta, u modernoj zajednici, kao karakteristiku ima sledeće – verska pripadnost je privatna i lična stvar, a nikako obavezna i državna!\nSuprotno rečenom, danas kod nas dejstvuje nešto naročito negativno, a to je, sasvim sigurno - ideološka upotreba Hrišćanstva!\nDžon Lok je naglasio da je država zajednica ljudi, koja ima cilj da sačuva, obezbeđuje i podržava građanske i kulturne vrednosti, dok je Crkva sabor koji se oslanja isključivo na slobodnu volju, a cilj joj je da izrazi poštovanje Bogu. Sledstveno, ateizam ne treba da se poistovećuje sa sekularizmom.\nMi znamo da se već jedanaest godina ide na tiho ubijanje Arhiepiskopa ohridskog Jovana. Nije slučajno, dok se on nalazi u surovim zatvorskim uslovima (mi znamo kakvi su ti uslovi), da otpočinje montirani sudski progon i protiv ostalih Episkopa, monaštva i građana pripadnika Pravoslavne Ohridske Arhiepiskopije. Da li, u 21. veku, građani naše otadžbine, koji ne pripadaju jedinstvenoj državno registrovanoj raskolničkoj crkvi sa prefiksom „pravoslavna“, koju očigledno državni aparat nameće kao obaveznu čim je jedinstvena, znači, ti građani za koje smo predočili da nisu deo registrovane crkve, da li imaju pravo da registruju crkvu kojoj žele da pripadaju, ili, pak, takav izbor za njih će značiti početak zatvorskih presuda i sudskih sporova do u nedogled, odnosno sve do njihovog brisanja sa lica zemlje? Upravo zato nam Emil Dirkajm blagovremeno ukazuje da etika ne može da se potčini momentalnom spoljašnjem pritisku koji država sprovodi nad pojedincem, izražavajući istovremeno njegovo obespokojavanje upravo pred pretnjom od umnožavanja zavisnosti pojedinca od društva, i lošim uticajem koji to može da ima nad autonomijom ličnosti.\nSledstveno, potrebno nam je sprovođenje zakona o poštovanju verskih sloboda, neophodno je da vlada pravo! Zakonske odredbe treba da pronađu prikladnu ravnotežu da ne bi postojali prigovori i protesti. Jer protesti i nastaju tada kada se opredeljene grupe nalaze van zakonskih odredbi. U slučaju naše Arhiepiskopije, sama država krši zakon o registrovanju crkava i verskih zajednica! Progon produžava pred očima međunarodne zajednice, koja je takođe stavljena na ispit, zbog predugog odlaganja pravde u odnosu na nas! Surova decenijska postavljenost vlasti i bezmilosna utamničenja za Arhiepiskopa Jovana stoje pred vama! Mi smo tu! Van zakonskih uredbi, ali ne po našoj želji!\nOve godine svi hrišćani sveta, na različitim mestima, preko kreativnih susreta proslaviće donošenje Milanskog Edikta. Crpeći iz istorijskih iskustava koje sa sobom nosi jedna hrabra odluka – Milanski Edikt, našoj zemlji biće potrebni ne manje hrabrih ličnosti, kako bi se i naše društvo sa obrazom pozivalo na civilizacijska dostignuća kakav je Edikt, i kako to isto društvo ne bi bilo pasivan posmatrač istorije, nego kako bi je dostojno proslavilo upravo konačnim prekidanjem sramnog progona nad Arhiepiskopom ohridskim Jovanom!\nU suprotnom, uvek ostaje izbor za ukočeno postojanje i nemo posmatranje prezentovanog iskustva sociološke analize o stanju pakla kao nemoći da se ljubi drugi, drugačiji, različitiji.


Kina Parking grijač tvornica - Parking grijač dobavljača i proizvođača - NEWHIGH\n5KW Novi auto grijanje auto grijač\nOpis proizvoda 5KW Novi tip Air Parking Dizel auto grejač Specifikacije 1.Povezati u SAD, Evropu i Austrilia 2.Plug tip: Kyocera sjajni utikač 3.Professional Perfomance Auto dijelovi dobavljač 4.DC12V / 24V Detaljne slike Naše usluge 1. OEM Manufacturing...\nKao jedan od profesionalne parking grijač proizvođača i dobavljača u Kini, možemo vam donosi najbolje kvalitete mirovanju iz naše profesionalne tvornice. Dobrodošli u veleprodaji, parking grijač s našim kupcem, i isto tako dobrodošli da provjerite ponudu s nama.


POKLANJAMO vam knjige skandinavskih autora: BAKE i BANG FOS » Sinhro.rs\n22.03.2017. 28.03.2017. - by Sinhro.rs\nIzdavačka kuća Heliks će od 27. do 29. marta zajedno sa piscem, Gunstejnom Bakeom, promovisati njegov roman Mod i Aud objavljen u okviru projekta Trans-Evropa: književno putovanje Kontinentom.\nPromocija knjige biće održana u knjižari Delfi SKC, u utorak, 28. marta u 19:30 časova.\nNa promociji će govoriti: Gunstejn Bake, autor knjige, Teofil Pančić, novinar, kolumnista, kritičar, Radoš Kosović, prevodilac i Katarina Ješić, urednik u Izdavačkoj kući Heliks.\nDolaskom Gustejna Bakea u Beograd, IK Heliks nastavlja sa promovisanjem književnih dela objavljenih u okviru edicije Trans-Evropa: književno putovanje Kontinentom.\nNedavno su čitaoci imali priliku da se upoznaju sa još jednim autorom čije je delo objavljeno u sklopu edicije Trans-Evropa. Reč je o danskom autoru Kristijanu Bang Fosu, autoru romana Smrt vozi audi, koji je takođe nagrađen Evropskom nagradom za književnost 2013. godine.\nPovodom dolaska Gustejna Bakea u Beograd, IK Heliks čitaocima sajta Sinhro.rs poklanja roman Mod i Aud – roman o saobraćaju.\nGunstejn Bake se ovim svojim delom priključio Balardovom romanu Sudar i Kristini Stivena Kinga. Ovaj provokativni norveški autor ne zalazeći, poput svojih prethodnika, u horor ili SF prozu, čitaocu pruža nezaboravnu vožnju kroz mnoge teme koje opsedaju modernog čoveka. Istančanog stila, često naginjući ka lirskoj prozi, Bake ovim romanom zadirkuje i sve žanrovske puritance i opravdava svoje visoke umetničke pretenzije. Više o romanu pročitajte >> OVDE.\nDruga knjiga koju vam poklanjamo je Smrt vozi audi, danskog autora Kristijana Bang Fosa. Smrt vozi audi je duhoviti „roman na putu“, koji opisuje beznadežne živote izgubljene generacije koja se bori protiv sistema i birokratije; koja želi da pobegne u bolje sutra, da putuje i proživi kvalitetan život uprkos bolesti; koja je spremna da rizikuje sve zarad mrvice nade. Više o knjizi pročitajte >> OVDE.\nOba autora su za svoje knjige nagrađena Evropskom nagradom za književnost.\nBilo da želite prvu ili drugu knjigu, ono što je potrebno da uradite, jeste da podelite ovaj tekst sa svojim prijateljima i ostavite nam komentar na ovoj stranici. Javljajte se do sledećeg utorka, kada ćemo uz pomoć sajta Random.org izvući buduće vlasnike knjiga.\nKnjige su dobili čitaoci koji su ostavili 5. i 6. komentar.\nPratite nas i dalje. Svaka knjiga ima dve priče ;)\nTaggedTrans-Evropa: književno putovanje kontinentom\nPrevious Article MOD I AUD: roman o slobodi zamenjenoj za konformizam\nNext Article Predstavljanje knjige Ka lepoti – Erotološko čitanje Sapfine poezije\n6 Comments on “POKLANJAMO vam knjige skandinavskih autora: BAKE i BANG FOS”\n22.03.2017. at 09:50\n22.03.2017. at 14:16\n22.03.2017. at 15:02\nSkandinavska knjizevnost je izgleda u totalnoj ekspanziji! Bravo za njih!\n23.03.2017. at 20:36\n27.03.2017. at 11:51\nСкандинавци-што да не!\n28.03.2017. at 00:08\nInteresantno. Verujem da su oba romana podjednako interesantna…


Urolog dr Steva Medić: Sredovečni i stariji muškarci se javljaju zbog BHP-a, a oni mlađi zbog seksualne disfunkcionalnosti - RTV Santos\nJoš uvek ne postoji zadovoljavajuće objašnjenje za nastanak BHP. Benigna hiperplazija prostate najverovatnije je normalan deo starenja kod muškaraca, uslovljen promenama hormonalnih balansa i uticaja na rast ćelija prostate.\n– Simptomi BPH su podeljeni u dve grupe: iritativne i opstruktivne. U iritativne tegobe najčešće spadaju učestalo i noćno mokrenje, a u opstruktivne nemogućnost mokrenja, tanak mlaz pri mokrenju, i nemogućnost spontanog mokrenja. Smatra se da sa povećanjem broja godina života i poremećajem hormonskog statusa dolazi do uvećanja prostate i stvaranja, odnosno ispoljavanja ovih opstruktivnih i iritativnih problema, zbog čega pacijenti javljaju na urološki pregled- rekao je urolog, dr Steva Medić.\nIako se ovakva oboljenja vezuju za sredovečne muškarce, treba razbiti mit. Mlađi muškarci takođe odlaze na urološke preglede zbog veoma sličnih simptoma, ističe dr Medić.\n– Pored ovih porblema o kojima smo govorili, mlađi urološki pacijenti se često javljaju zbog opterećenosti seksualnom disfunkcijom. Neophodno je da urološki pacijenti koji prepoznaju ove simptome obave laboratorijsku pretragu mokraće i urinokulture, a po potrebi će se raditi i ultrazvučni pregle urogenitalnog trakta i abdomena. Pre ultrazvučnog pregleda urotrakta, neophodno je da se pacijent pripremi, odnosno da unese određenu količinu tečnosti kako bi bešika bila puna prilikom pregleda, što omogućava kvalitetan ultrazvučni pregled. Aparati kojima se rade ovakvi pregledi su izuzetno kvalitetni i imaju mogućnost detekcije i veoma malih anomalija- pojasnio je dr Medić.\nPravovremenom reakcijom pacijenta, odnosno prepoznavanjem simptoma, ultrazvučni urološki pregled omogućava tačnu dijagnostiku na osnovu koje bi, po potrebi, pacijent bio upućen na skener ili magnetnu rezonancu. Ukoliko postoji sumnja na malignu bolest, pacijent se upućuje na biopsiju postate.\n– Kada se postavi dijagnoza, postavljamo lečenje. Karcinom prostate je grubo podeljen na lokalno uznapredovalu i metastasku bolest. U zavisnosti od određenih kriterijuma, na osnovu kojih se određuje u kom stadijumu je bolesnik, određuje se dalje lečenje. Pacijente kod kojih se konstatuje karcinom upućujemo na Onkološko-urološki konzilikjum u Kliničkom centru u Novom Sadu, gde se dalje određuju modaliteti lečenja- naveo je dr Steva Medić.\nPrethodnoOve godine znatno više umrlih, čak 24,9% više nego prošle godine\nSledećeUšuškajte se ove zime u tople jakne\nKaravan „Budi hrabra“ i u Zrenjaninu\n5. oktobra 2021.\t08:53\ndr Pudar: Alergija na ambroziju jedan od najčešćih problema današnjice\n14. septembra 2021.\t16:03


U Behram-begovoj medresi je 15. novembra 2018. godine Edita Miftari, savjetnica za obrazovanje u NVO Education USA, održala predavanje učenicima drugog i trećeg razreda.\nOvo predavanje je održano u okviru Sedmice međunarodnog obrazovanja, koja se u svijetu obilježava u periodu od 12. do 16. novembra.\nPrezentacija je dio šire kampanje koja se održava širom svijeta i u ovom periodu se planiraju događaji koji promoviraju prednosti međunarodnog obrazovanja i mogućnosti razmjene učenika i studenata.\nUčenicima su predstavljene mogućnosti odlaska na studij, način razmjene studenata u Sjedinjenim Američkim Državama i prednosti američkog obrazovnog sistema i studiranja. Predstavljeni su i neki od uvjeta za dobivanje stipendije, način finansiranja studija, te konkretni dijelovi koji se odnose na proces apliciranja (odabir studijskog programa, apliciranje za stipendije, polaganje standardiziranih testova kao što su TOEFL i SAT), te način apliciranja za studentsku vizu.\nPredstavljen je i interesantan projekat Competitive College Club za najbolje srednjoškolce, koji planiraju aplicirati na nekom od univerziteta u SAD-u, a za koji postoji mogućnost finansiranja troškova aplikacijskog procesa do odlaska na studij u Sjedinjene Američke Države.\nPlaniranje koji fakultet izabrati počinje upravo sada u drugom razredu i trećem razredu i prava je prilika da se počne sa učenjem i usavršavanjem engleskog jezika, kako bi se premostila prva barijera ka odlasku na studiranje u Ameriku, istakla je Edita Miftari.


Tema: Zatezivanje Vagine..\n11.06.2015., 12:32 #1\nCitao da je Suzana orosila vaginu..\nNe kapiram dali se to zateze samo ulaz ili kompletno sve..Povrh svega nista lepse kad je vlazna i ima mesta,da steze samo u toku jaceg orgazma..Zanima me sta muskarci dobijaju vise ako je uzana,osim nezognih bolova dok je rasiri lepo?\nPoslednji put ažurirao/la nero keks : 11.06.2015. u 12:58\n11.06.2015., 13:11 #2\nRe: Zatezivanje Vagine..\nDe ti dete cuti!\nSta ti znas o sirinama vagina kod zrelih zena?\n11.06.2015., 13:29 #3\nNastavi da citas gde si stao, pa nam prenesi utiske.\n11.06.2015., 19:13 #4\ndobijamo da nam je veci\n11.06.2015., 19:47 #5\nMoze to i bez operacije al ko ce sa time da se bakce.\nNajveca stvar na svetu je mala pica\n11.06.2015., 22:38 #6\nCuj ba cito, jebavo bolan, jebavo...\n11.06.2015., 22:41 #7\nmeni se ucinilo da pise Zatrazivanje vagine\n11.06.2015., 22:43 #8\nCuj ba jebavo, trazio bolan, trazio...\nAutor asdfgh06 u forumu Zdravlje\nPoslednja poruka: 16.10.2006., 16:42


KOMERCIJALNA SVEMIRSKA TRKA! Tri naučne priče koje bi se mogle ostvariti u 2018. - GlobalCir\nVIDEO: Snažna eksplozija u Madridu, ima povrijeđenih - 52 minutos ago\nMnogo je toga čemu se možemo nadati u ovoj godini, smatraju naučnici. BBC je predstavio neke od najvećih naučnih priča koje će se desiti ove godine.\nOve godine najavljen je veći broj svemirskih misija koje naglašavaju međunarodnu prirodu današnjeg istraživanja svemira. Prva je Čandrajan 2, nastavak indijske revolucionarne misije na Mjesec iz 2008.\nBepi Kolombo čine dva svemirska broda lansirana na jednoj raketi. Misija bi trebalo da izvrši detaljno mapiranje i istraži magnetna polja planete. Naučnici se nadaju da će pronaći odgovore na ključna pitanja, poput onog zašto se Merkur sastoji od ogromnog gvozdenog jezgra sa samo tankom ljuskom magmatskih stijena na površini.\nU junu će svemirska letjelica Hajabus 2 japanske svemirske agencije stići na svoju metu – asteroid 162173 Rjugu, s kog bi trebalo da donese uzorke na Zemlju. Njegov prethodnik Hajabusa postao je svjetski poznat 2005. kada je dosegao asteroid Itokavu.\nIako je misija imala brojne poteškoće, donijela je na Zemlju sitne količine asteroidnog materijala, dovoljno da naučnici dođu do nekih informacija. Inženjeri su izvršili nekoliko poboljšanja na Hajabusu 2, koja namjerava da nastavi tamo gdje je njen prethodnik stao tako što bi se vratila s još asteroidnog materijala i uspješno postavila nekoliko sondi na površinu asteorida Rjugu.\nJapan neće biti jedina država koja će ove godine posjetiti asteoride. NASA-ina svemirska letjelica Osiris-Reks, lansirana 2016. trebala bi da dođe u kontakt sa svemirskim objektom po imenu 101955 Benu. Cilj Osiris Rekaa isto je sakupljanje uzoraka tla i stijena koje bi trebalo zatim donijeti na dodatnu analizu.\nOve godine bi kompanija Elona Maska Spejs X trebalo S iskoristi jednu od najmoćnijih ikad sagrađenih raketa – Falkon Hevi. Mask je u decembru prošle godine tvitovao očaravajuće fotografije ogromne letjelice koja se sastavljala u Svemirskom centru Kenedi na Floridi.\nPrivatne kompanije bi mogle isto tako da preduzmu značajne korake kada je riječ o prevozu posade na Međunarodnu svemirsku stanicu, ali je moguće da će to sačekati 2019. godinu.\nObe kompanije planiraju testiranje svojih sistema za lansiranje tako što će izvesti probne letove bez posade kako bi prikupile podatke za inženjere. A zatim bi trebalo početi sa lansiranjem i astronauta. Ako testiranja budu uspješna, NASA će sertifikovati oba sistema, pa će Spejs X i Boing početi da prevoze astronaute u svemirsku stanicu.\nKasnije bi ovim letjelicama trebalo da se pridruži i NASA-in lansirni sistem – dugo iščekivana kapsula Orion i raketa SLS, koje će se koristiti za lansiranje ljudi i dalje od niske Zemljine orbite. Ako sve bude išlo po planu, Orion bi mogao da se lansira bez posade 2019., a s astronautima 2021.


Apartmani Sea Grace Sunčev Breg - Letovanje 2022 - Maestro Travel\nDestinacija: Apartmani Sea Grace, Sunčev Breg, Bugarska\nApartmani Sea Grace, Sunčev Breg, letovanje 2022.\nApartmani „Sea Grace“ predstavljaju kompleks koji se nalazi u južnom delu Sunčevog Brega, na 300 m od plaže, treća linija hotela.\nApartmani su izgrađeni 2007. godine i renovirani 2011. godine.\nSadržaj: Kompleks “Sea Grace” raspolaže otvorenim bazenom sa ležaljkama i suncobranima, barom i restoranom, sefom na recepciji uz doplatu, besplatnim internetom u javnim delovima kompleksa, parkingom bez doplate, menjačnicom. Kompleks ima i stolove za stoni tenis, wellness centar i bilijar.\nSvaka smeštajna jedinica poseduje kupatilo, kuhinju, frižider, klimu, terasu, TV SAT.\nGalerija Sea Grace, Sunčev Breg, letovanje 2022.


Sovjetski Savez tražio prijem u NATO - 10.07.2016, Sputnik Srbija\nDok NATO sa samita u Varšavi poručuje da je spreman na dijalog sa Rusijom, u situaciji kada su po opštoj oceni njihovi odnosi najgori od završetka Hladnoga... 10.07.2016, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, komentari i analitika, sssr, nato\n16:18 10.07.2016 (Osveženo: 20:57 13.02.2019)\nDok NATO sa samita u Varšavi poručuje da je spreman na dijalog sa Rusijom, u situaciji kada su po opštoj oceni njihovi odnosi najgori od završetka Hladnoga rata, verovatno je malo kome poznato da je pre 62 godine SSSR i zvanično zatražio prijem u članstvo Severnoatlantskog saveza.\nGodinu dana po Staljinovoj smrti sovjetska vlada uputila je vladama SAD, Velike Britanije i Francuske, službenu belešku sa inicijativom da se pridruži NATO-u, koji je to odbio.\nSevernoatlantski savez bi, otvoren za pristupanje drugih evropskih zemalja, stvaranjem efikasnog sistema kolektivne bezbednosti u Evropi, bio od izuzetnog značaja za jačanje mira u svetu, navedeno je, između ostalog, u belešci sovjetskog rukovodstva za prijem u NATO. Ocenivši ga kao propagandu, NATO je, međutim, odbacio predlog SSSR-a.\nZahtevu za prijem u NATO prethodilo je nekoliko pokušaja Moskve da uspostavi saradnju sa zapadnim savezom objašnjavajući to potrebom otklanjanja bezbednosnih rizika.\nJasna ideološka polarizacija među zemljama pobednicama Drugog svetskog rata po njegovom okončanju je vrlo brzo dovela do pregrupisanja snaga.\nSAD i zemlje Zapadne Evrope su 1947. počele da rade na stvaranju saveza spremnog za slučaj konfrontacije sa SSSR-om. U martu 1948. godine Belgija, Francuska, Luksemburg, Holandija i Velika Britanija potpisale su u Briselu sporazum o ekonomskoj i kulturnoj saradnji i ozvaničili formiranje „kolektivne samoodbrane“ protiv mogućeg agresora. Briselski sporazum se zato smatra prvim korakom ka osnivanju Severnoatlantskog saveza.\nIstorija pokušaja Moskve da uđe u NATO\nSSSR je ponudio saradnju. Početkom 1949. godine ministar inostranih poslova Andrej Višinski poslao je u London belešku u kojoj je predložio da razmotre učešće Sovjetskog Saveza u organizaciji Odbrana zapadnog saveza, preteče NATO-a. Zapad je to odbio, a Severnoatlantska alijansa je i formalno osnovana 4. aprila 1949. Među osnivačima su bile SAD, Kanada, Britanija, Francuska i još osam evropskih zemalja.\nTo sovjete nije sprečilo da opet ponude saradnju. U septembru 1949. godine, na 4. zasedanju Generalne skupštine UN, Sovjetski Savez je podneo inicijativu za potpisivanja „Pakta sveta“ — sporazuma o unapređenju mira među pet velikih sila — SSSR-a, SAD, Kine, Velike Britanije i Francuske. SSSR je predložio da velike sile ne koriste silu ili pretnju silom i pozivao sve države da reše sporove i razlike isključivo mirnim putem. SAD i druge NATO zemlje su odbile predlog.\nTa ideja „Pakta sveta“ podgrevana je još dva puta, 1952. i 1953. godine. Bezuspešno.\nJanuara-februara 1954. godine, godinu dana nakon Staljinove smrti, u Berlinu, na sastanku ministara spoljnih poslova četiri sile, Sovjetski Savez se zalagao za njihovo približavanje na prostoru dve Nemačke i predložio mere koje bi sprečile eventualno odvajanja Evrope u dve suprotstavljene vojne grupe. To kao i predlozi o „Panevropskom sporazumu o kolektivnoj bezbednosti u Evropi“, međutim, nisu prihvaćeni.\nUbrzo nakon tih razgovora u Berlinu, 31. marta 1954, sovjetska vlada je uputila vladama SAD, Velike Britanije i Francuske službenu belešku, u kojoj je iskazala zainteresovanost i spremnost da bude primljena u NATO.\nTokom aprila NATO je raspravljao o inicijativi Moskve i 24. aprila zaključio da je odbije, ocenivši to propagandnim potezom SSSR-a.\nNisu imali šansu\nŠanse da Sovjetski Savez postane član alijanse su, po oceni analitičara, bile male. To je bilo jasno još 1945. godine kada se SAD dokazao kao nuklearna sila bacanjem atomske bombe na Japan.\n„Evropa ima svetlu perspektivu. Ne trebaju nam Rusi“, piše u svom dnevniku Vinston Čerčil. On je 5. marta 1946. godine u svom govoru u Fultonu, smatraju istoričari, najavio početak Hladnog rata između Zapada i SSSR-a.\nU isto vreme zemlje Istočne Evrope su u sferi uticaja SSSR-a. U Nemačkoj, u zoni pod kontrolom Sovjeta, uspostavljena je socijalistička država. Komunisti koji su imali jaku poziciju u Francuskoj i Italiji, što je Zapad hteo da zaustavi, po oceni istoričara su takođe razlog zbog koga SSSR nije imao šansi da uđe u NATO.\nLogičan sled svih ovih događaja je bilo uspostavljanje Varšavskog pakta 14. maja 1955. godine, koji je okupio evropske socijalističke zemlje pod vođstvom Sovjetskog Saveza kao protivteža NATO-u.\n8 Maj 2016, 22:08\nJoš jedan pokušaj ulaska zemlje u NATO je preduzeo tadašnji predsednik Rusije Boris Jeljcin 20. decembra 1991. Potom su NATO i Rusija 22. juna 1994. potpisali okvirni dokument „Partnerstvo za mir“, ali Rusija nikada nije pozvana da pristupi tom projektu.\nU Parizu je 27. maja 1997, potpisan Osnivački akt o međusobnim odnosima, saradnji i bezbednosti između Rusije i NATO-a. Nakon toga Severnoatlantski savez je, iako je obećo Gorbačovu da se neće širiti na istok, u svoje redove primio 12 država Istočne Evrope i počeo da se primiče granicama Rusije. Baš kako je nedavno ocenio bivši češki predsednik Vaclav Havel konstatujući da istočne granice NATO-a treba da budu zapadne granice Rusije.\nVerovatno su i svi lideri NATO-a uvek tako i mislili.


ZBOG KVARA BEZ GREJANJA VIŠE ULICA U CENTRU - Beograduživo.rs\nHome»INFO»Gradske vesti»ZBOG KVARA BEZ GREJANJA VIŠE ULICA U CENTRU\nZBOG KVARA BEZ GREJANJA VIŠE ULICA U CENTRU\nAutor NR InTeam /\t 7. децембра 2019. Gradske vesti, INFO\nBEZ GREJANJA – Kako je navedeno u saopštenju jP Beogradske elektrane, zbog neodložne popravke kvara na delu magistralnog toplovoda na grejnom području toplane „Novi Beograd“, sinić od 20 časova prekinuta je isporuka toplotne energije korisnicima u delu centralne gradske zone.\nBez snabdevanja toplotnom energijom su potrošači u zoni Savske ulice, Durmitorske, Višegradske, Vojvode Milenka, Risanske, Birčaninove, Sarajevske, Kneza Miloša, Balkanske, Nemanjine, Miloša Pocerca, Deligradske, Kralja Milutina, NJegoševe, Resavske, Stjepana Filipovića, Fabrisove, Zvečanske, Oblakovske, Dobropoljske, delu Vračara u zoni Hrama Svetog Save i Neimara (deo bliže Bulevaru oslobođenja do Bokeljske i Šumatovačke ulice), kao i delu Senjaka (deo Ulice Koste Glavinića i deo Bulevara vojvode Mišića).\nRedovna isporuka toplotne energije očekuje se u subotu, 07. decembra, u kasnim popodnevnim satima.\nPRETHODNA VESTVREMENSKA PROGNOZA BEOGRAD, 7. DECEMBAR\nSledeća vest TRAMVAJI 11 I 13 PROMENILI TRASU


EVO Lite sa ventilacijom sa točkićem - Makom Treid\nIzuzetno lagan šlem - teži manje od 300 g, što ga čini 20% lakšim od standardnih industrijskih šlemova. Proizveden je od ABS-a, netoksičnog elastičnog polimera velike čistoće i gustine, što šlemu daje izuzetnu čvrstoću i otpornost na udarce koja daleko premašuje zahteve standarda EN 397. Tekstilni uložak, sa kačenjem na 6 tačaka, poseduje sistem podešavanja na tri dubine, što omogućava perfektno, udobno i sigurno naleganje na glavu korisnika. Obim je moguće podešavati pomoću Evolution™ točkića (ekstenzija WR u šifri) ili OneTouch™ trake (ekstenzija u šifri). Pamučna znojnica je obložena poroznim PU slojem, koji je Ph neutralan i dermatološki testiran materijal. Šlem je dostupan u varijanti sa (ekstenzija V u šifri) ili bez ventilacije, u nekoliko boja. Verzija sa ventilacijom (otvori sa obe strane i na zadnjoj strani šlema) je konstruisana tako da topao vazduh kroz otvore izlazi napolje, a hladan ulazi unutra, smanjujući negativne efekte UV zračenja i temperaturu u unutrašnjosti šlema za 2-3 stepena. Verzija bez ventilacije ispunjava zahteve standarda EN 50365, klasa 0 - električne izolacione kacige za upotrebu u postrojenjima niskog napona. To znači da je ovaj šlem električno izolovan i pogodan za rad pod naponom ili u blizini delova pod naponom u postrojenjima koji ne prelaze+F953 1000 V naizmenične struje ili 1500 V jednosmerne struje (oznaka dva trougla). Takođe, ovaj šlem (u verziji bez ventilacije) će zaštititi korisnika od kratkotrajnog, nenamernog kontakta sa električnim vodovima pod naponom, do napona od 440 V naizmenične struje. Pored toga, verzija bez ventilacije obezbeđuje određenu zaštitu od prskanja istopljenog metala. Ovaj šlem postoji i u varijanti sa trakom oko brade. Na EVO Lite šlem je moguće montirati dodatke (nosače vizira, vizire i antifone) iz Surefit™ EVO kolekcije pomoću univerzalnih adaptera koji se nalaze sa obe strane, kao i EVOSpec zaštitne naočare.\nDostupan u više boja plava, crvena, žuta, zelena, bela, crna, narandžasta.\n3M adapter P3EV/2


Kažu da je to "kukavički čin učinjen pod okriljem noći, baš onako kako su ustaški preci počinitelja kukavički ubijali građane Mostara i Hercegovine u Drugom svjetskom ratu"\nSocijaldemokratska partija (SDP) BiH osudila je “fašistički čin totalnog uništenja spomen-ploča na Partizanskom groblju u Mostaru”.\nKažu da je to “kukavički čin učinjen pod okriljem noći, baš onako kako su ustaški preci počinitelja kukavički ubijali građane Mostara i Hercegovine u Drugom svjetskom ratu”.\n– Iako smo godinama upozoravali da će do ovoga doći, jer lokalne vlasti u Mostaru i HNK odbijaju da uvedu minimum nadzora na ovaj veličanstveni spomenik antifašističke borbe naroda Hercegovine, sinoćnji akt nas nimalo ne iznenađuje. Očigledno je da najnovija totalna devastacija spomen-ploča ima prešutnu podršku lokalnih vlasti, iako je novi gradonačelnik Mario Kordić slavodobitno najavljivao da će se “pozabaviti” Partizanskim grobljem i njegovim problemima – ističu iz SDP-a.\n– Je li višedecenijska zapuštenost Partizanskog groblja još jedan proces koji je dogovoren u sjeni između vječnih koalicijskih partnera SDA i HDZ, a sve u cilju vještačke podjele Mostara? Sve što je SDA uradila na zaštiti ovog monumentalnog spomenika bila je posjeta smušenog federalnog premijera Fadila Novalića i njegova čuvena izjava o borbi partizana protiv antifašizma, koji je i tim činom ukaljao slavnu borbu protiv fašista i njihovih lokalnih saradnika, poručuju.\nPozivaju sve kantonalne, federalne i državne institucije da, konačno, sa riječi pređu na djela i zaštite ovaj kompleks, jer je, kako kažu, očigledno da je zemljište na kome je izgrađeno Partizansko groblje predviđeno za drugu namjenu, bez obzira na to što je pod zaštitom države.\n– SDPBiH nikada neće odustati od borbe protiv fašizma, te ćemo o ovom gnusnom činu upoznati i sve relevantne evropske i svjetske institucije, kako bi se barem van Bosne i Hercegovine digao glas protiv zatiranja svijetle borbe protiv fašizma – navode iz SDP-a.\nSramno povećanje plata Predsjedništvu BiH, ministrima i zastupnicima mora biti ukinuto


UZDIZANJE DESNIČARA Da li će država koja je dugo važila za MORALNU SUPER-SILU sada promijeniti svoj smjer? | The Bosnia Times\nUZDIZANJE DESNIČARA Da li će država koja je dugo važila za MORALNU SUPER-SILU sada promijeniti svoj smjer?\n„Švedska se pridružuje ostatku Evrope i mit o švedskom modelu doživljava krah“, tvrdi Karl Bildt\nŠvedska, decenijska država blagostanja, od nedjelje bi mogla promijeniti kurs nakon parlamentarnih izbora. Krajnja desnica mogla bi da postane utjecajna kao nikad dosad. Iako su ankete pokazale da su švedske stranke lijevog centra ostvarile malu prednost nad strankama desnog bloka, populistička antimigrantska stranka Švedske demokrate dobit će povjerenje dovoljnog broja glasača da postane nezaobilazni faktor prilikom sastavljanja nove vlade.\nOvo su prvi izbori od ulaska rekordnog broja migranata u tu zemlju, od kada je u 2015. godini u zemlju došlo 163.000 migranata, najviše po glavi stanovnika u Evropi. Stvari su se u Švedskoj promijenile od te godine, kada vlada Stefana Levena nije mogla izaći na kraj sa masovnim prilivom ljudi.\nIako su granice sada u najvećoj mjeri zatvorene, očekuje se da će suprotstavljanje ranijoj politici otvorenih vrata doprinijeti historijskom skoku Švedskih demokrata, antimigrantske stranke koja je nekada bila na neonacističkim pozicijama.\nZbog toga je događaj koji najviše definira ove izbore izbjeglička kriza. Svaka politička stranka je bila prisiljena preuzeti poziciju o toj temi temi, koja je, zauzvrat, postala duboko polarizirajuća.\nU građanskom centru u Rikenbiju, izrazito imigrantskom okrugu sjeverozapadnog Stokholma, nekoliko stotina ljudi okupilo se nedavno zbog nadolazećih izbora u Švedskoj i budućnosti zemlje.\n– Ulozi su zaista veliki na ovim izborima. Više je ekstremista u zemlji i imaju više utjecaja. Nemaju pravu političku agendu. Jednostavno mrze imigrante. I ova ksenofobija je prisutna u cijeloj Evropi – kaže on.\nBijesna i podijeljena Švedska priprema se za izbore u nedjelju, i sastav sljedeće švedske vlade je potpuno neizvjestan zbog ubrzanog rasta antiimigracionih i antievropsko orijentiranih Švedskih demokrata, populističko nacionalističke partije, za koju se očekuje da osvoji petinu glasova, piše New York Times.\nFOTO: Leven (AP)\n– Ovi izbori su veoma važni za nas. Rasistička partija brzo napreduje i moramo je zaustaviti – kaže Kain Ahmed (48) koji se kandidirao na lokalnim izborima, ali se žali da nijedna partija u Švedskoj ne stavlja imigrante ili crnce na vrh svojih lista kako bi imali šanse da osvoje izbore, čak i u ovim dijelovima zemlje kao što je Rikenbi.\nŠvedska koja se dugo smatrala „moralnom super-silom“, kako ju je okarakterizirao Lars Tragard, imala je tradiciju primanja imigranata. Ali, to se mijenja pod pritiskom globalizacije, imigracije i anksioznosi povodom nacionalnog i kulturološkog identiteta. Kao i u Njemačkoj i Francuskoj, partije ekstremnih shvatanja, lijeve i naročito desne frakcije, prikupljaju sve veću podršku zbog pitanja imigranata.\n– Švedska se pridružuje ostatku Evrope i mit o švedskom modelu doživljava krah – tvrdi Karl Bildt, bivši švedski premijer iz Umjerene partije desnog centra, sa očiglednom tugom.\nTo je postalo očito kada je u centru Stokholma kandidat za Regionalni savjet, Martin Vestmont, iznio slučaj populističke Demokratske partije glasačima.\n– Mi smo novi talas – tvrdi on.\nPredvidio je da će Socijal-demokrate, partija koja je izgradila poznatu Švedsku kao državu blagostanja, sada doživjeti krah i da možda ako ne sada, ali da će u budućnosti postati vodeća partija. Mnogi glasači su još uvijek nerado rekli anketarima da glasati za Demokrate, sugerira Vestmont.\nPopulizam je pomjerio politički diskurs na desno i podigao temperaturu, čak i kod tradicionalno flegmatičnih Šveđana. Politička podrška je fragmentirana, sa dominantnim Socijal-demokratama koji se približavaju svom najgorem rezultatu u historiji.\nGube glasače u Lijevoj stranci i Zelenima, naročito nakon ljeta ispunjenog obimnim šumskim požarima, ali isto tako i među radničkom klasom koja je sada za krajnje desne Švedske demokrate. Umjereni su izgubili čak više od krajnje desničarskih partija.\nMigrantski talas 2015. godine slio se uglavnom u Njemačku i Švedsku, koje se smatraju evropskim najgostoljubivijim nacijama. Njemačka je prihvatila više od milion tražilaca azila, dok je njih 163. 000 stiglo u Švedsku, veliki broj za zemlju od 10,1 miliona stanovnika. Iako je panika u Švedskoj bila manja nego u Nemačkoj, politički utjecaj bio je isti: rast krajnje desnih, antiimigracionih, nacionalističkih partija – Alternativci u Njemačkoj i Demokrate u Švedskoj.\nKao i u Njemačkoj, i u Švedskoj su ubrzo uvedene strožije granične kontrole i broj novih imigranata drastično je opao, na nekih 23. 000 godišnje. Ali, politička šteta je već bila načinjena i uprkos uspješnoj ekonomiji i slaboj nezaposlenosti, Švedske demokrate su insistirale da imigracija mora stati i da se resursi trebaju obnoviti u državi blagostanja ispunjenoj starijim stanovništvom, nasiljem bandi i izazovima preuzimanja migranata.\nIntegracija pridošlica traje sedam godina, zbog teških zahtjeva tržišta rada, izdejstvovanih od sindikata Švedske i jezičke i kulturološke barijere, piše New York Times.\n– Ovi izbori su zaista važni i mnogo toga je u igri. Socijalna pomoć, zdravstvo i porezi su, kao i uvijek, prioriteti, kao i klimatske promjene, ali bez presedana, imate i imigraciju i kriminal, na koje se koncentriraju Demokrate i predlažu više policijskih i graničnih kontrola – kaže Jonas Hinfors, profesor političkih nauka na Univerzitetu u Geteborgu.\nUspon Demokrata “maskira” pad Socijal-demokrata, koje su sinonimi socijal-demokrata u Evropi i učestvovali su na skoro svim švedskim izborima od 1917. godine. Ali, dok su 1968. imali preko 50 posto, a 1994. više od 45 posto, podrška se postepeno smanjivala do 25 posto, što odražava pad popularnosti Socijalista i lijevog centra svuda u Evropi.\nPrema anketama Socijal-demokrate sa Lijevom partijom i Zelenima za sada imaju 40,6 posto podrške građana, a Savez desnog centra 39,8 posto. Švedske demokrate, koje izbjegavaju sve vodeće stranke od kada su ušli u Parlament, podržava 17,1 posto ispitanika.\nTagovi: GeopolitikaImigrantiIzbori u ŠvedskojTBT\nVJEČITI SMIJEŠAK Mona Lisa je imala sifilis, a možda i ne samo to\nGAZI, GAZI ČETNIKE! Radončić: Vučić treba znati da je Milošević bio veliki balkanski krvnik


Fizikalna Terapija | TAO ACU MED specijalistička ordinacija\nFizikalna terapija je posebna medicinska disciplina koja se zasniva na primeni fizičkih agenasa u cilju lečenja i osposobljavanja obolelih i povređenih (medicinska rehabilitacija), kao i kod zdravih osoba. Pri lečenju, fizikalna terapija koristi različite vrste fizičkih energija: mehaničku, toplotnu, zvučnu, kinetičku i energiju magnetnog polja.\nDelovanje fizikalnih agenasa na organizam, zasniva se na apsorpciji energije preko kože, pri čemu nastaju biološke reakcije organizma i na kraju terapijski učinak ovih reakcija organizma je smanjenje ili otklanjanje bola, poboljšanje metabolizma, promena tonusa mišića, poboljšanje imunološke sposobnosti organizma, smanjenje edema, poboljšanje elastičnosti tkiva, stimulacija zarastanja kostiju, povećanje obima pokreta u zglobu, savladavanje kontraktura..\nOsnovni princip fizikalna terapije je da narušenu autoregulaciju koju nas organizam i tkiva poseduju (a koja se povredom i bolešću gubi) ponovo uspostavimo. Ima analgetski, antiinflamatorni, antiedematozni efekat, stumuliše oštećena nervna i mišićna vlakna. Fizikalna terapija prema vrsti energije koju koristi deli se na: mehanoterapiju, termoterapiju, krioterapiju, hidroterapiju, fototerapiju, elektroterapiju, sonoterapiju, magnetoterapiju i kineziterapiju.\nPacijentima nudimo stručnu pomoć i uspešno lečenje sa najmodernijim aparatima u oblasti fizikalne medicine Zahvaljujući individualnoj posvecenosti svakom pacijentu i primeni kombinovanih terapija lečenje i rehabilitacija naših pacijenata je zaista na zavidnom nivou.\nU specijalističkoj lekarskoj ordinaciji iz oblasti fizikalne medicine i rehabilitacije TAO ACU MED se sprovodi kompletna fizikalna terapija:\nElektroterapija (galvanska struja, dijadinamik, interferentne, eksponencijalne,TENS, Trajbertove, EF lekova…)\nFototerapija (primena IR i UV zračenja)\nMehanoterapija (terapijsko medicinska masaža, relax masaža…)\nKineziterapija – korektivne vežbe za decu (ravna stopala, kifoza, skolioza, loše držanje tela koje sa rastom dece dovodi do deformiteta kičme)\nVežbe za odrasle za vratnu i lumbalnu kičmu, kolena, rameni pojas…\nKineziotejping – aplikacija elastičnih terapeutskih traka na kožu kod sportskih povreda, za bržu eliminaciju bola, otoka, hematoma…\ndegenerativnih oboljenja kičme i zglobova (artroza kuka, kolena, spondiloza, cervikalni, lumbalni sindrom…\nstanja posle povreda (fraktura kostiju i zglobova, istegnuća, zapaljenja tetiva, mišića, ligamenata…)\nneurološka oboljenja (stanja posle moždanog udara, pareze i paralize n.facialisa, vrtoglavice, glavobolje, lezije ostalih\nprogram za prevenciju i lečenje osteoporoze\nskolioza, kifoza, ravna stopala\nKontraindikacije za različite fizikalne agense su:\nKrvarenje i sklonost ka njima


Sami ste sebe na neki način doveli u zbunjenu fazu. Ustvari neodlučni ste. U jednom momentu ste sigurni u ono što želite, dok već u sledećem počinjete da razmišljate na drugačiji način. Upravo zbog toga ove nedelje ništa ne menjate, već funkcionišite na stari način. Na dobrom ste putu da donesete ispravnu odluku, ali ne sada.\nOd utorka očekujte priliv novca, po osnovu vašeg angažovanja. Kako od redovnih poslovnih aktivnosti, tako i kroz druge isplanirane akcije. Sasvim je izvesno da vas očekuje dobitak, koji niste planirali u ovom periodu. Za kupovinu se pripremite tokom vikenda. Ako ste u novčanim problemima, prijatelj je taj koji će vam izaći u susret. Ljubav\nNa koji način i sa kim ćete se ostvariti u ljubavi, zavisi od vašeg opredeljenja. Ako vas i dalje interesuje stara ljubav, neko sa kim ste proveli dosta vremena, daće vam se prilika da dođe do pomirenja. S tim da do susreta dolazi na mestu za zabavu ili sport i rekreaciju. Pojaviće vam se i stara simpatija, koju odavno niste videli. Do pokretanja veze će doći, ukoliko nastavite da se nalazite u istom društvu ili na istom mestu. Na izletu ili putovanju, očekuju vas lepa dešavanja sa jednim Lavom. Za vas je ovo jedan od srećnijih perioda za brak. Još ako bude druženja sa prijateljima, sve će biti uspešnije.\nDobro se osećate. Ono što vam se preporučuje je da ne ulazite u sukobe sa ukućanima. Na miran način rešite eventualne probleme.


Komemoracija: Odlazak neumornog novinara, gitariste i pesnika Dušana Stojića - KRUG\nPero i gitara obeležili su život Dušana Stojića, dugogodišnjeg dopisnika Večernjih novosti, urednika “Naše fabrike”, jednog od osnivača kulturnih manifestacija i organizacija. Stojić je juče sahranjen na Novom groblju u Kraljevu, a danas je održana komemoracija koju je organizovao grad Kraljevo\nKo god je poznavao Dušana Stojića morao se diviti njegovoj energiji i žaru sa kojima je pristupao životu. Zahvaljujući tome uspeo je da bude dopisnik Večernjih novosti i član Upravnog odbora ovih novina, pre toga urednik Naše fabrike – glasila Fabrike vagona, kao i književne revije „Slovo“, da bude jedan od osnivača Književnog kluba Kraljevo i Žičkog duhovnog sabora Preobraženje, da bude i pesnik sa tri objavljene zbirke i muzičar uz čiju gitaru smo dočekivali zore.\n– Večiti bitnik, u džinsu, razbarušen, nesmirljiv i nesalomiv, uvek u pokretu, buntu, britak na rečima, svoj na svome. Takav je bio u poeziji, novinarstvu i životu. Upoznao sam ga pre gotovo pet decenija. Žustrih pokreta i koraka, džepova i torbaka punih papira i zapisa, i gde god bi stao, uneo bi neki žar i dinamiku, gitara uvek uz njega. A gde su gitara i on, tu su svirka i pesma, koliko smo samo jutara tako dočekali sa prijateljima. Dušan Stojić je, ipak, najviše dosegao u novinarstvu. Bio je rođeni novinar, uvek na straži, na mestu događaja, britak kritičar društvenih devijacija – rekao je Miloš Milišić, Dušanov kolega i prijatelj, sada pomoćnik gradonačelnika za kulturne događaje.\nDanašnju komemoraciju organizovao je grad Kraljevo, jer Dušan Stojić je bio i nosilac najvećeg priznanja ovog grada Oktobarske nagrade, zatim Godišnje nagrade za životno delo Udruženja novinara Srbije i Crne Gore, nagrade Kultruno-prosvetne zajednice. Gradonačelnik Predrag Terzić podsetio na doprinos koji je Stojić dao kulturnom i društvenom životu Kraljeva i sve aktivnosti kojima se bavio:\n– Da, to je sve bio jedan čovek. Poslednjih 30 godina on je bio aktivni učesnik svih kulturnih manifestacija u Kraljevu. Drago mi je što sam poznavao Dušana Stojića, velikog čoveka i nadam se da ćemo svi zajedno čuvati uspomenu na njega – rekao je Terzić.\nSa komemoracije Dušanu Stojiću\nNa komemoraciji je govorio i Milomir Mile Nedeljković, glumac i dugogodišnji upravnik Kraljevačkog pozorišta, višedecenijski prijatelj sa Dušanom Stojićem. Mile Nedeljković je podsetio da su se on i Stojić upoznali u “Fabrici vagona” pre tačno 50 godina, 1971. godine, i da su Fabriku vagona doživljavali kao „majku“:\n– Kada smo se sreli, naše životne torbe bile su prazne i u “Fabrici vagona” smo počeli da stičemo imovinu koja će nas odrediti kao deo ukupne slike našeg zavičaja. Znali smo da nosimo „šešir pod kojim đavo drema“ i „čizme skitaljke“. Kad smo otišli iz fabrike, mi se ni slučajno nismo rastali. Negujući pod šeširom to zanovetalo razmenjivali smo ideje o smislu života. U odnosu na mene Dule je imao jednu veliku prednost, svirao je gitaru: dinamičan ritam, snažene emocije i udarac o žicu koji su razarali noć i odlagali zoru. To sam malo puta sreo u životu – rekao je Milomir Nedeljković.\nDušan Stojić je preminuo 20. jula u Mataruškoj Banji, a sahranjen je juče na Novom groblju u Kraljevu. Iza sebe je ostavio suprugu, tri ćerke i troje unučadi.\nTags: Dušan Stojić, komemoracija, Kraljevo, novinar, portal Krug\n1 komentar za naslov “Komemoracija: Odlazak neumornog novinara, gitariste i pesnika Dušana Stojića”\nDule Stojic je bio čovek koji je novinarskim radom obeležio jednu epohu grada na Ibru, a celu sredinu obogatio svojim umetničkim delovanjem kulturom na svetskom nivou. Iako su mu koreni bili duboko u Kraljevu, Žiči, Mataruškoj Banji, plodovi njegovog rada, njegova pisana reč, rasejani su od Australije do Kanade, svuda gde žive naši ljudi. Neka mu je večna slava i neka počiva u miru


Ma fantastičan je film, film traje više od 2 sata tako da ima mnogo zabavnih i akcionih scena . Ko voli ovaj filmski žanr sigurno će uživati a ko ne voli ovaj žanr onda ne treba ni da gleda ove filmove. Ocena 9/10\nOvaj film moze da impresionira samo ogranicene Amerikance..Bez ideje,price,sa rakunom koji govori,gluma katasrofa itd itd da ne nabraja sve..Ocena 1/10\nMene isto je oduševio film...sve filmove na ta žanr volim gledati...


listopad 2018 - Gumi Major\nNalazite se ovdje: Početna / listopad 2018\nZbog sve većeg interesa za kvalitetnim te izgledom jedinstvenim naplatcima, izradili smo posebnu ponudu koja će zadovoljiti vaše potrebe.\nKako biste doista bili svjedokom prvoklasne usluge odlučili smo Vam pružiti gratis montažu uz balansiranje i postavljanje te također besplatne tubeless ventile, šarafe/matice i PVC vrećice.Pročitaj više…\nlis. 11, 2018 milan puvaca Nema komentara\nSnizili smo cijene ovih izrazito popularnih zimskih guma. Pročitaj više…\nlis. 10, 2018 milan puvaca Nema komentara\nSezona zimskih guma je stigla, stoga požurite u Gumi-Major!\nOvom jedinstvenom akcijom odlučili smo vam dati najpristupačniju cijenu guma i kompletnu gratis uslugu demontaže, balansiranja i montaže kao i tubeless ventile i PVC vrećice. Vašem ljubimcu na četiri kotača želimo osigurati maksimalnu kvalitetu kako bi Vam vožnja bila u potpunosti sigurna i ugodna.Pročitaj više…\nlis. 9, 2018 milan puvaca Nema komentara


Bogdan debitovao, Bjelica neprimetan – Reptorsi bolji od Kingsa - B92\nBogdan debitovao, Bjelica neprimetan – Reptorsi bolji od Kingsa\nKošarkaši Sakramento Kingsa poraženi su pred domaæom publikom od Toronto Reptorsa sa 114:105.\nPT Izvor: B92 èetvrtak, 8.11.2018. | 08:28\nTvoj komentar je logican, samo koliko igraca u NBA sutira 15 puta trojku. Dosta gledam NBA i licno mislim veoma mali broj\n(Breka, 8. novembar 2018 22:04)\nDolazi Beli na svoje\n(a smejali ste se Divcu, 8. novembar 2018 16:31)\nBeli treba da radi ono sto najbolje zna, da sutira trojke i da asistira, a da ulazi pod kos samo kada je put otvoren. Ulaziti pod kos protiv Toronta nije bilo pametno.\nOsnovna stvar za svakog pametnog igraca je da igra u skladu sa svojim mogucnostima, a Bjelica je najaci u sutu za tri poena. Po meni, Beli je tako dobar trojkas i treba da sutne trojku kad god ima otvoren sut (i nikad da forsira), makar to bilo i 15 puta po utamici. Primera radi, ako bi sutnuo 15 trojki (sa 40%) to je 18 poena. Uz par koseva ispod kosa i neko eventulano slobodno bacanje on izlazi na 24-25 koseva po utakmici, sto ga cini elitnim strelcem.\nDakle, sutevi za tri, asistenicje, skokovi, ukradene lopte. To je ono sto Beli treba da radi.\n(bskfan, 8. novembar 2018 12:07)\nSta se desava sa Vasingtonom??\n(Cz92, 8. novembar 2018 11:58)\n(Ivan NS, 8. novembar 2018 11:46)\nA sta si ti pametno uradio danas da ti bude bolje?\n(intexata, 8. novembar 2018 08:27)\nA dokle ces ti i slicni da pises STA SI TI URADIO DOBRO fazon?! Primili ste se na par dobrih utakmica Bjelice protiv losih ekipa kao da je znam ni ja ko. U Evropi je bio solidan, u NBA nije ni prosek. Tek ce sada izgubiti minutazu i sve po starom.\n(Ufo, 8. novembar 2018 09:32)\npogledajte moj post od pre par dana, kada sam rekao da kingsi idu na 12 od 14 poraza. krenulo je 0-2 za sada. A beli...ne mozes tako da se nadas dobroj karijeri, pedja stojakovic nikada nije imao ovakve veceri kao jokic, beli ili teo, on je uvek dao barem 18 poena, u jednoj sezoni drzao 24 prosek...daleko su jos ovi momci od te nba karijere. za jokica i 1 sut na celoj utakmici,tek sta da kazem?\n(wlado, 8. novembar 2018 09:09)\nOdakle ispuzaše ovi pljuvaèi? Je l' vam vaš život izgleda bolje ako pljunete nekoga ko je uspešan, a imao je jedno loše veèe?\n(Jord4nnnn, 8. novembar 2018 08:53)\nPosle ovakve majstorske partije, trebalo bi mu duplirati platu, asap.\n(Zaludeo Bogi i publiku i struènjake, 8. novembar 2018 08:47)\nLenard,defanzivno jedan od najboljih,defanzivno 1 na 1 sigurno je najbolji a u napadu me od ove sezone podsjeæa na Kobija i Džordana,malo više na Dzordana,sve školski,nema nepotrebnih poteza,driblinga i slièno a definitivno igra na nekih 70 posto svojih moguænosti. Ove godine Toronto skroz druga prièa, baš zbog odbrane mislim da mogu do velikog finala.\n(Ivan, 8. novembar 2018 08:44)\nBogi je odirao sasvim solidno za debitantski mec a 33% za tri je jedan vruc krompir na isteku napada i pokusaj sa pola na isteku cetvrtine. Beli u napadu podbacio,par otvorenih suteva promasio ali je odbranu protiv najuspesnijeg tima lige odigrao sasvim korektno i index korisnosti je u plusu (i pored suta 0 od 5).\n(Cinizam je odlika neuspesnih, 8. novembar 2018 08:44)\nBeli se izgubio u dve utakmice... Bogdan, dobro za prvu utakmicu. A Kingsi globalno mnogo bolje nego prošla gde su se raspali. Pristojno odigrano protiv trenutno odliènog Toronta. 30/11 okršaj Toronto-Golden Stejt, biæe interesantno videti, iako ima još da se èeka i igra do tada.\n(JPR24, 8. novembar 2018 08:43)\n(DG85, 8. novembar 2018 08:42)\nSankramentu pod hitno treba jos jedan krsteni centar, jer kada je Koufos u igri, kao da imaju jednog igraca manje.\n(BojanNS, 8. novembar 2018 08:40)\nBelica Ol raunder, u svim kolonama nule.\n(limenka, 8. novembar 2018 08:39)\nBjelica polako ulazi u svoj ritam..\n(sasa jokic, 8. novembar 2018 08:36)\n(dr, 8. novembar 2018 08:35)\nNe moze Bjelice tako lako preko Ibake.\n(ups, 8. novembar 2018 08:31)\nTo je nemoguæe da Beli "Profesor velikih šuteva" ima 0-5 iz igre.\nProverite to još jednom.\n(Toto Skilaæi, 8. novembar 2018 08:29)\nKakva doktorska partija Bjelice, Ameri u totalnom transu zbog najinteligentnijeg belog igraca na svetu!\n(Vlada, 8. novembar 2018 08:23)


Nutricija 09.12.2019. - 15:42h Autor: porodicnilekar.net\nKarfiol sadrži mnoge sastojke koji deluju protiv mnogih bolesti i reguliše hormone. Kažu da je posebno delotvoran u prevenciji raka dojke i debelog creva.\nSadrži malo ugljenih hidrata (oko 5%), nešto belančevina (2,5%), zanemarljivu količinu masti, dosta vode i nešto dijetnih vlakana. U karfiolu ima najviše vitamina C, a od ostalih nalaze se A, B1, B2 i PP. Od minerala i oligoelemenata najzastupljeniji su kalijum, kalcijum, fosfor i gvožđe. Bogat je antioksidansima. Energetska vrednost karfiola je mala (100g daje 27kcal).\nKarfiol ima estrogensku aktivnost - utiče na nivo estrogena, ženskog polnog hormona, koji ima veliku ulogu u nastanku hormon zavisnog raka dojke. Žene koje redovno konzumiraju karfiol, kao i druge krstašice (kupus, brokoli) imaju manji rizik da obole od raka dojke.\nIma istraživanja koja pokazuju da unošenje veće količine karfiola može da pomogne u smanjenju fibrocističnih promena dojke. Ubrzavanjem metabolizme estrogena utiče na njegovo izbacivanje iz organizma i sprečava rast čvorića.\nSadržajem velikog broja antioksidanasa oslobađa organizama od štetnih materija (detoksikacija) nastalih zbog loše hrane i delovanja štetnih materija iz životne sredine, kao i zračenja.\nBogat je antioksidansima koji sprečavaju mutacije ćelija koje mogu da dovedu do malignih bolesti. Posebno je ispitano dejstvo na rak debelog creva. Zahvaljujući sadržaju dijetnih vlakana smanjuje delovanje kancerogenih materija, antioksidansima i drugim antikancerskim materijama (posebno indol) smanjuje bujanje ćelija i nastanak polipa koji vode ka raku debelog creva. Konzumiranjem karfiola može da se spreči nastanak polipa i raka.\nDobar je izvor rastvorljivih vlakana koja smanjuju resorpciju holesterola i njegov nivo u krvi. Smanjuje aterosklerozu i utiče na smanjenje rizika za nastanak srčanih bolesti, pre svega infarkta i šloga.\nOstala lekovita svojstva\nSmanjuje oštećenja nervnih ćelija pa redovno konzumiranje smanjuje rizik od Parkinsonove bolesti i multiple skleroze. Povoljno deluje kod niza zapaljenjskih bolesti, reumatskih i astme. Sadrži dosta kalijuma i ako se konzumira bez dodatka soli utiče na sniženje krvnog pritiska.\nIma dosta kalcijuma pa daje jačinu kostima. Povoljan odnos fosfora i kalcijuma, uz nizak natrijum omogućava resorpciju kalcijuma te sprečava osteoporozu. Ima malu kalorijsku vrednost, a dugo se vari pa se preporučuje osobama koje žele da smršaju.\nDugotrajno kuvanje uništava neka lekovita svojstva karfiola. Jedite ga sirov, delimično kuvan ili spremljen u mikrotalasnoj rerni. Karfiol može da pogorša tegobe obolelima od Kronove bolesti.


(Preusmjereno sa Oslobođenje Beograda)\nOslobođenjem Beograda okončana je 1287 dana duga nemačka okupacija glavnog grada Jugoslavije. Beograd je (uz djelomično Pariz) bio jedini glavni grad u Evropi u čijem je oslobađanju sa armijama velikih sila ravnopravno učestvovala regularna nacionalna vojska, Narodno oslobodilačka vojska Jugoslavije. Beograd je po oslobođenju postao vojni, politički i administrativni centar nove Jugoslavije.\nStrateški značaj Srbije i Beograda[uredi - уреди | uredi izvor]\nOperativna situacija pred Beogradsku operaciju[uredi - уреди | uredi izvor]\nSavezničko bombardovanje Beograda[uredi - уреди | uredi izvor]\nProboj partizana u Srbiju[uredi - уреди | uredi izvor]\nBorbe partizana širom Jugoslavije[uredi - уреди | uredi izvor]\nBorbe partizana na istoku i jugu Srbije[uredi - уреди | uredi izvor]\n„U međuvremenu su jake snage Titovih bandi zaposele dolinu Timoka i posle žestokih borbi zauzele Zaječar. “\nProboj partizana preko ibra u Srbiju[uredi - уреди | uredi izvor]\nPlan napada Crvene armije i NOVJ[uredi - уреди | uredi izvor]\nPlan i priprema nemačke odbrane[uredi - уреди | uredi izvor]\nNemačke snage[uredi - уреди | uredi izvor]\nSovjetske snage[uredi - уреди | uredi izvor]\nDolazak Crvene armije[uredi - уреди | uredi izvor]\nNastupanje Crvene armije u istočnoj Srbiji[uredi - уреди | uredi izvor]\nBorbe u Šumadiji[uredi - уреди | uredi izvor]\nBorbe na prilazima Beogradu[uredi - уреди | uredi izvor]\nUlične borbe[uredi - уреди | uredi izvor]\nProboj korpusne grupe Štetner[uredi - уреди | uredi izvor]\nOslobođenje centra grada[uredi - уреди | uredi izvor]\nZnačaj Beogradske operacije za odvijanje rata[uredi - уреди | uredi izvor]\nPostupak prema zarobljenicima i poginulim vojnicima[uredi - уреди | uredi izvor]\n↑ Macondo Online. "Serbia y Rusia ratifican alianza estratégica". http://www.macondoonline.com/?p=433. pristupljeno 10.12.2010.\nDobavljeno iz "https://sh.wikipedia.org/w/index.php?title=Beogradska_operacija&oldid=40841624"\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 20:30, 19 august 2018.


Razlog nije porodica: Julia Roberts objasnila zašto je nije bilo u svetu filma - Harper‘s Bazaar\nMiljenica praktično svih zastupljenih generacija konačno se vratila na male ekrane i bioskopska platna.\nHolivudska zvezda, koja je vladala scenom romantične komedije 90-ih, vraća se tom žanru nakon 20 godina pauze sa „Ticket to Paradise“ tumačeći ulogu pored njenog dugogodišnjeg prijatelja George Clooney-a.\nZvezda popularnih romantičnih komedija, objasnila je kako je izbegavala ovaj žanr skoro dve decenije, jer nije bilo scenarija koji bi odgovarao nivou filmova kao što su „Pretty Woman“ ili „My Best Friend's Wedding“.\n54-godišnja glumica rekla je za da ne izbegava žanr po kome je postala poznata, već da prosto nije naišla na dobre scenarije.\n„Da sam pročitala nešto za šta sam uvidela da je nivo pisanja poput nekih od popularnih ostvarenja u kojima sam igrala, svakako bih prihvatila ulogu. Međutim, takve uloge nisu postojale sve do ovog filma čije snimanje je upravo završeno“, otkrila je Julia i dodala da bi verovatno rekla ne i da George Clooney nije prihvatio ulogu.\nNakon 20 godina, ponovo ćemo gledati Juliju Roberts u romantičnoj komediji.\nNeverovatan uslov koji je Julia Roberts postavila da bi učestvovala u seriji „Prijatelji“\nOvo je producent serije otkrio skoro 25 godina kasnije.\nJulia Roberts i Denzel Washington ponovo se sastaju na Netflixu\nNa Netflix stiže novi film sa Juliom Roberts i Denzel Washingtonom.\nKomična retrospektiva filmske karijere Julie Roberts\nU nedavno održanoj emisiji "The Late Show with James Corden", poznata glumica se osvrnula na skoro sve filmove u kojima je glumila, uključujući i "Pretty Woman".\nKako je Julia Roberts reagovala na esej koji je Jennifer Lawrence napisala o nejednakim zaradama


Pedro Mairal, "Urugvajka" // Mala knjiga sa velikim temama - Bukmarkić\nMislim da govorim u ime svih knjigoljubaca kada kažem da ne postoji bolji osećaj nego kada uzmete knjigu u ruke ne očekujući ništa spektakularno, a dobijete knjigu o kojoj ćete razmišljati danima, ili knjigu koja će vas toliko vući da je čitate da ćete je završiti za nekoliko sati. Takav je slučaj sa romanom Urugvajka, kratkim romanom argentinskog pisca Pedra Mairala, koji je ovog meseca objavljen pod znakom izdavačke kuće Booka. Urugvajka je roman koji broji svega 140 strana, a o temama koje pokriva se mogu pisati dugački sociološki radovi, jer ovo nije samo ljubavni roman, niti porodična drama, niti putopis; moglo bi se reći da je sve nabrojano u jednom.\nRoman Urugvajka napisan je u prvom licu i to kao forma pisma, odnosno obraćanja glavnog junaka Lukasa Perejre njegovog suprugi. Već na samom početku romana otkrivamo da će Lukas suprugi Katalini da ispriča jedan deo svog života koji se njoj možda neće dopasti, tako da nam je od samog starta jasno da u njihovom odnosu nešto ne valja. Lukas je vrlo letargičan pisac, od koga se očekuje da izda čak dve knjige u nekom narednom periodu. Nezadovoljan je svojim životom u Buenos Ajresu, ima brdo finansijskih problema, zavisi od plate svoje supruge, veruje da ga ona vara, i povremeno poželi da nije deo svoje porodice. Jednog dana, Lukas kreće iz Buenos Ajresa u Urugvaj, tačnije u Montevideo kako bi pokupio honorar od knjiga koje još uvek nije ni krenuo da piše. Put za Montevideo će obeležiti susret sa Gerom, mlađom devojkom sa kojom se prethodne godine upoznao u Montevideu kada je bio na jednom književnom festivalu, i ceo roman se zapravo bavi njegovim susretom sa tom devojkom u koju je zaljubljen, kao i epizodama kroz koje će oni proći zajedno tog jednog utorka.\nOno što je pre svega interesantno kod romana Urugvajka jeste Mairalov stil i jezik. Naime, njegove rečenice su izuzetno pitke i dosta realistične. S obzirom na to da se on obraća svojoj supruzi u pismu (koje ona čita u jednom trenutku u budućnosti), čitalac se oseća kao deo ovog sveta i apsolutno veruje Lukasu i njegovom mišljenju. Odnosno, razume ga. I ovo je ono što je posebno kod ovog romana iako ima samo 140 strana – lik Lukasa Perejre je jako dobro zamišljen i razrađen, prvenstveno jer nam on prepričava priču i za sve svoje postupke ima argumentovano zašto je tako učinio i šta mu je prolazilo kroz glavu u tom trenutku. Dakle, ovaj roman, s obzirom na to da je kratak, može da se doživi i kao kafa sa nekim prijateljem koji će nam ispričati kakve su se to neverovatne stvari desile njemu u Montevideu. Ali kada kažem neverovatne stvari, verovatno ćete pomisliti na sijaset nerealnih epizoda koje ne mogu da se dese svakom. Ne, sve ono što se dešava Lukasu i Geri u Montevideu su najnormalnije i najučestalije stvari, ali je jako interesantno pročitati kako sve to polako utiče na Lukasovo viđenje stvari i njegov odnos prema porodici koju je ostavio kod kuće.\nUpravo zbog ovoga možemo slobodno reći da je Urugvajka jedan porodični roman koji dosta govori o odnosu individualca prema porodici. Verujem da je jedan od glavnih razloga zbog kojih je Mairal napisao ovaj roman bio da pokaže koliko su se porodica i pojam iste promenile u poslednjih nekoliko godina. Baš kao što i Lukas kaže u jednom momentu – mi smo odrasli sa određenom idejom o porodici koja nas je oblikovala i zato smo sad anksiozni kad vidimo da je ona u razvalinama. Ovo je ujedno tema o kojoj može da se polemiše danima, i koja sigurno neće naići na univerzalan odgovor – da li je porodica isto bitna kao pre nekoliko decenija, da li je potrebno ostati u braku bez obzira na sve i da li je svaka osoba stvorena da ima svoju porodicu? Ovo su takođe teme koje roman Mi Dejvida Nikolsa takođe pokriva, tako da, ako ste čitali taj roman i ako vam se dopao, verujem da ćete uživati i u Urugvajki.\nKao druga tema koja se provlači kroz knjigu jeste naša fascinacija drugim ljudima i to koliko smo spremni daleko da idemo dok smo u istom trenutku zaslepljeni tom fascinacijom. Odnos Luke Perejre prema Geri je onaj tinejdžerski – on je do ušiju fasciniran njome, donekle i zaljubljen, i često upoređuje Geru i svoju suprrugu Katalinu. Međutim, mi možemo da primetimo da Perejra koristi Geru samo kako bi opravdao neke svoje postupke i kako bi uvideo šta je to što u njegovom braku u Buenos Ajresu fali. Jedna od tih stvari je svakako motivacija da radi – kao što sam napisao, on je lenj, uzima honorar unapred za knjige koje još uvek nije ni počeo da piše. Da li jedna osoba, bez obzira koliko je dobro poznavali ili ne, može da nam promeni način razmišljanja i da nam ukaže na sve segmente našeg života kojim mi nismo zadovoljni?\nOsim dobre priče i sjajne tematike koja se proteže kroz ove stranice, treba aplaudirati Pedru Mairalu i na opisima Urugvaja. Već od treće strane bićemo prebačeni u Urugvaj, provozaćemo se brodom do tamo, šetaćemo se njegovim ulicama i upoznati njegove meštane na jedan sjajan način. Ukoliko vam je potrebna knjiga koja će vas bar na kratko izmesititi iz Srbije i prebaciti u neke malo dalje krajeve a da zaista osetite atmosferu tog predela, onda možete slobodno uzeti Urugvajku.\nTakav sam čitalac da uživam u dugačkim knjigama u kojima mogu da se poistovetim sa junacima, ili bar da ih donekle razumem. To je jedan od razlog zbog kog često izbegavam kratke romane jer osim potencijalno dobre priče, retko kad mogu da ponude nešto drugo. Upravo zbog toga me Urugvajka i kupila – u 140 strana Mairal je uspeo da ubaci dosta toga. Bavi se zaista bitnim i savremenim temama, lik Lukasa Perejre je sjajno zamišljen i do kraja romana možemo i da ga razumemo, a verujem da će mnogi i moći da se poistovete sa njim, posebno ljudi koji možda nisu preterano zadovoljni u svojim brakovima. Na sve to, uživaćete u načinu na koji Mairal piše i sastavlja svoje rečenice – okretaćete stranice jednu za drugom bez pauze, i ako imate nekoliko sati slobodno, verujem da ćete pročitati Urugvajku za jedno popodne. Ukoliko Booka bude izdavala još nešto od Mairala, definitivno ću imati to delo u vidu.\npisac Pedro Mairal, foto: El Pais\nNaslov originala: Pedro Mairal – La Uruguaya


Pad potrošnje uprkos premijerovim očekivanjima - Istinomer\nMijomir Laketić 28. 5. 2015.\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić pre mesec dana hvalio se rastom prometa na malo u prva dva meseca ove godine objašnjavajući to verom građana da će od 2016. „stvari krenuti na bolje“, međutim, podaci za mart pokazuju pad potrošnje u trgovinama za čak pet odsto.\nIako su mnogi ekonomisti predviđali suprotno, promet u trgovinama na malo je u prvim mesecima posle smanjenja penzija i plata u javnom sektoru išao u suprotom smeru – rastao je. Premijer Vučić je pred prvu godišnjicu Vlade Srbije istakao da su se u izvršnoj vlasti plašili rezultata fiskalne konsolidacije, “jer kad smanjite plate u javnom sektoru i skrešete deo penzija, onda naravno očekujete da padne potrošnja”.\n“Međutim, ljudi su izgleda rešili da troše više nego ranije. Zato što su shvatili da mi imamo sigurnu budućnost i da oni mogu da računaju da će stvari 2016. krenuti na bolje”, izjavio je Vučić. Nedeljnik, 23. 4. 2015. godine\nAli, kada su stigli podaci za mart, videlo se da je ovaj rast prometa u trgovinama na malo, ipak, bio kratkog daha. Naime, već u februaru je zabeležen blagi pad prometa, a on je u martu još više produbljen. Kako za Istinomer objašnjava član Fiskalnog saveta Vladimir Vučković, urednik časopisa MAT (Makroekonomske analize i trendovi), neobično je da se smanjenjem plata u javnom sektoru, što je izazvalo pad mase neto zarada, povećavao promet.\nFoto: Vladimir Vučković/Istinomer\n„Od decembra, kada su smanjene plate, pa sve do februara, promet je bio stabilan, nije opadao. Iako se smanjila masa neto zarada promet je čak rastao. To nije uobičajeno, jer promet u trgovinama na malo obično prati kretanje ukupne mase zarada. Promet je tek u februaru malo počeo da opada, a u martu je taj pad produbljen na pet odsto na godišnjem nivou“, kaže Vučković.\nPo podacima MAT-a, promet na malo je u prvom kvartalu ove godine bio nominalno manji 2,6 odsto, a realno jedan odsto manji u poređenju sa prvim kvartalom prošle godine. Taj pad nije naročito veliki, ali zabrinjavaju podaci iz marta. Naime, u ovom mesecu je međugodišnji pad bio veći od pet odsto (5,2 odsto nominalno i 5,1 odsto realno).\n„Promet neprehrambenih proizvoda u celom prvom kvartalu bio je manji nego pre godinu dana (za 3,9 odsto nominalno i 4,6 odsto realno), u martu je taj međugodišnji pad prometa neprehrambenih proizvoda produbljen (7,5 odsto i 8,5 odsto), a u padu su i ostale grupe prometa u trgovini na malo – realno za tri do četiri odsto. Nominalni pad prometa hrane je nepunih jedan odsto, a prometa motornih goriva više od 10 odsto“, navodi se u poslednjem broju MAT-a\nUprkos martovskom porastu plata u privatnom sektoru, statistika je zabeležila pad prometa na malo. Prema podacima koje iznosi MAT, ukupna masa zarada u privatnom sektoru u martu porasla je za čak 9,4 odsto, a porasla je i zaposlenost kod privatnika za 7,6 odsto. Vladimir Vučković kaže da je pitanje da li privatni sektor stvarno više zapošljava i plaća ili sada zbog većeg angažovanja Poreske uprave prijavljuju tačnije rezultate svog rada. „Moguće je da su poslodavci prijavljivali minimalnu zaradu svojih zaposlenih, a da su sada primorani da prijavljuju realno“, navodi Vučković. Profesor Ekonomskog fakulteta Milojko Arsić ističe da se potrošnja na malo u poslednjim mesecima finansirala isključivo iz zarada i penzija.\nProfesor Milojko Arsić / Foto: FoNet\n„Potrošnja može da se poveća ako se poveća kreditna zaduženost, ako se smanji štednja ili ako se poveća masa zarada. U januaru je objavljeno da je kreditna zaduženost povećana, ali to nije tačno jer se zbog rasta švajcarskog franka povećala samo obračunska vrednost u dinarima. Nije se smanjila ni štednja. Tako da je promet na malo morao da prati ukupnu masu zarada. Problem je što nekada ovi podaci o prometu na malo nisu precizni i često se koriguju na kraju godine. Očekujem da oni koji su se hvalili dobrim rezultatima zbog povećanja prometa prokomentarišu i ovaj pad koji je zabeležen u martu”, kaže Arsić.\nOn procenjuje da nas u ovoj godini čeka pad potrošnje u trgovinama na malo koji će biti nešto veći od pada BDP-a.\n„Ako pad BDP-a bude 0,5 odsto onda treba da očekujemo pad potrošnje od jedan ili 1,5 odsto. I to je potpuno očekivano u godini kada ste sproveli fiskalnu konsolidaciju“, ističe Arsić.\nDa podsetimo, ekonomisti i privrednici su upozoravali da bi smanjenje plata i penzija moglo da dovede do pada potrošnje što bi imalo negativan efekat po budžet. Sa manjom potrošnjom smanjili bi se prihodi od poreza koji ulaze u državnu kasu, čime bi se povećao deficit u budžetu i anulirali efekti fiskalne konsolidacije.\nfiskalna konsolidacija Fiskalni savet krediti pad potrošnje štednja