source.ba | Potvrđena kazna za pokušaj ubistva novinara BN\nVijeće Vrhovnog suda RS potvrdilo je presudu Nedeljku Dukiću na četiri godine zatvora za pokušaj ubistva novinara BN televizije Vladimira Kovačevića u augustu 2018. godine.\nOdbija se, kao neosnovana, žalba okružnog javnog tužioca iz Banje Luke i potvrđuje presuda Okružnog suda u Banjoj Luci od 17. novembra 2020. godine – potvrdila je sekretar Vrhovnog suda RS Jelena Despotović.\nTagovi: Vladimir KovačevićNapadVrhovni sud RS


Face Joga u sluzbi zdravlja | Face Yoga For You\nFace Joga u sluzbi zdravlja\nOni koji se odluče baviti vežbom lica često traže mladalački izgled. Orofacijalne miofunkcionalne terapije čine mnogo više od toga. Orofacijalna miofunkcionalna terapija je, u određenom smislu, „neuromuskularna re-edukacija“ ili „ponovno oblikovanje oralnih i facijalnih mišića. Vežbe na licu i jeziku u kombinaciji sa tehnikama modifikacije ponašanja pomažu u promociji pravilnog položaja jezika, poboljšanju disanja, žvakanja i gutanja. Takođe se bavi pravilnim položajima glave i vrata, a najnovije studije pokazuju pozitivnu korist u radu na rešavanju problema čeljusti i ortodontskih recidiva prilikom primene terapije sa multidisciplinarnim timom.\nJoga za lice imaju isti efekat. To je održiva alternativa ili čak dodatni tretman plastičnoj operaciji lica bez dramatične operacije. Pomaže da se prirodnim putem rešite linija i opustenih mišića lica jednostavnim vježbanjem. Face joga se ne ogranicava samo na usnu šupljinu i jezik, već i na sve mišiće lica i pridružene mišiće glave i vrata. Vežbe Face joge takođe vas uče da pravilno dišete kroz nos i uci vas da jezik oslanjate uz gornje nepce usta.\nBaveći se jogom lica radite na svim misicima na licu, a takodje i na pravilnom drzanju tela i zvakanju.\nFace joga pomaže u rešavanju problema kod:\nNepravilnog sisanja ( kod upotrebe flasica za bebe)\nPodrigivanja usled gutanja vazduha,\nGrickanja noktiju ili usana i druge oralne navike,\nBlage do umerene apneje za vreme spavanja,\nAko imate neki od navedeenih nepravilnosti, savetujem vam da nadjete obucenog terapeuta, koji može da prilagodi vežbe na osnovu vaše specifične anatomije i potreba, i stupite u dugoročni trenerski odnos. Postoji stotine vežbi, ali svaka od njih mora da bude prilagodjena potrebama pojedinca. Greska je misliti da za samo nekoliko nedelja mozete da uradite nekoliko osnovnih vežbi iz knjige i to i praktikujete. Da biste zaista preoblikovali sve uključene mišiće, to trebate raditi polako, tokom vremena, kako biste reprogramirali mišićnu memoriju.\nPravilnom upotrebom vasih misica na licu i vratu postici cete ogromnu razliku u vašem zdravlju, blagostanju i izgledu. Može čak i promeniti kompletan izgled i izraz vaseg vašeg lica i njegovu strukturu. Vaše kosti lobanje se tokom vezbanja mogu pomerati sporo, ugodno. Kao trenirani sportista, možete da dobijete više koristi redovnim i doslednim vežbanjem i možda ćete otkriti sledeće prednosti Face Joge:\nSmanjuje asimetriju očiju,\nSmanjuje asimetriju usta,\nPoboljšana disanje kroz nos,\nUblažava probleme sa sinusima,\nUmanjuje vidljive efekte lakih mozdanih udara,\nPomaže kod govorno-jezične patologije


Italija: Maestralni Vlahović srušio Lacio i sustigao Lukakua! - Telesport.rs\nItalija: Maestralni Vlahović srušio Lacio i sustigao Lukakua!\nSrpski napadač dominira Serijom A.\nSubotnji program u Italiji zatvorio je duel Fiorentine i Lacija koji je obeležio fenomenalni Vlahović. Srpski napadač je najpre u 20. minutu krunisao sjajnu akciju ljubičastih i nakon asistencija Biragija smestio loptu u praznu mrežu a zatim je u 89. minutu nakon kornera potvrdio pobedu domaće ekipe.\nVlahović igra sezonu iz snova, uz večerašnja dva pogotka sada je na broju od 21 ligaških i sa Lukakuom deli drugo mesto na listi strelaca, iza Ronalda koji na kontu ima 27 pogodaka. Ujedno, srpski reprezentativac je uspeo nešto što nije napadačima sa našim pasošem već 18 godina, da postigne 20 I više golova u sezoni u ligama petice. Do večeras poslednji kome je to pošlo za rukom bio je Darko Kovačević u sezoni 2002/03 kada je nosio dres Real Sosijedada.\nRanije tokom dana, Inter je na Meaci deklasirao Sampdoriju, Napoli je ubedljivo slavio na gostovanju Speciji dok su Udineze i Bolonja podelili bodove.\nSpecija – Napoli 1:4 (Pikoli 64 – Zjelinski 15, Osimhen 23, 44, Lozano 79)\nUdineze – Bolonja 1:1 (De Paul 23 – Orsolini 82pen)\nInter – Sampdorija 5:1 (Galjardini 4, Sančez 26, 36, Pinamonti 61, Martinez 70 – Keita 35)\nFiorentina – Lacio 2:0 (Vlahović 20, 89)


U 32 lokalne samouprave u Srbiji stručniji kadar za dobro upravljanje - Užicka Republika Press\nU 32 lokalne samouprave u Srbiji stručniji kadar za dobro upravljanje\nAutor: Swiss PRO\n14. Decembar 2021\nRazvoj znanja i veština državnih službenika ključni je korak ka kvalitetnijim javnim uslugama za sve građane i većoj odgovornosti, transparentnosti i efikasnosti lokalnih samouprava, istaknuto je na događaju „Izgradnja kapaciteta za dobro upravljanje na lokalnom nivou” koji je program Swiss PRO organizovao danas u Beogradu. Sa područja Zlatiborskog okruga sertifikate su dobili predstavnici Užica, Prijepolja i Bajine Bašte.\nNa događaju su predstavnicima i predstavnicama 32 lokalne samouprave iz Šumadije, zapadne, istočne i južne Srbije dodeljeni sertifikati za uspešno pohađanje obuke za dobro upravljanje i treninga za trenere, organizovanih u prethodne dve godine u okviru programa Swiss PRO koji podržava Vlada Švajcarske u saradnji sa Vladom Srbije.\n„Kroz proces obuka koje je održao program Swiss PRO obezbeđen je efikasan alat za sprovođenje principa dobrog upravljanja. Uprava po meri svih građana je moguća samo uz jaku sinergiju nacionalnog i lokalnog nivoa. Imamo velika očekivanja od kolega iz lokalnih samouprava i od velikog je značajna podrška koju dobijaju u cilju sticanja novih veština i znanja”, ocenila je Mila Stanković, načelnica odeljenja za projekte, Sektor za evropske integracije i međunarodnu saradnju, Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave.\nVlada Švajcarske je već 30 godina posvećena humanitarnoj i razvojnoj saradnji sa Srbijom, a dobar deo te podrške tiče se upravo lokalnih samouprava, naveo je Petar Vasilev, nacionalni programski službenik Švajcarske kancelarije za saradnju. „Promocija principa dobrog upravljanja ima za cilj poboljšanje kvaliteta usluga na lokalnom nivou, a samim tim i kvalitet života građana. Upravo baza profesionalaca koju vi činite doprinosi širenju znanja o dobrom upravljanju i na taj način razvoju lokalnih zajednica. Radimo na tome da nastavimo da vas podržavamo i u narednom periodu”, istakao je Vasilev.\nDejan Miletić, v.d. direktora Nacionalne akademije za javnu upravu istakao je da unapređenje rada javne uprave predstavlja zajednički cilj, a jačanje kapaciteta državnih službenika je ključni korak na tom putu. „Znanje se jedino deljenjem umožava i drago mi je što je upravo širenje znanja ono što nas je sve okupilo. Nacionalna akademija je druga kuća za sve zaposlene u lokalnim samoupravama, postanite njen aktivni član i ojačajte naš rad, kao i vaše kapacitete”, naveo je Miletić i najavio dalju saradnju sa Vladom Švajcarske kroz program Swiss PRO.\nKroz dva ciklusa obuka u kojima je do sada učestvovalo 55 gradova i opština, program Swiss PRO je uspostavio mrežu profesionalaca koji se bave temom dobrog upravljanja, istakla je Ana Nedeljković Belja, nacionalna menadžerka programa Swiss PRO.\n„Pored svih izazova koji postoje, možemo da napravimo pozitivne društvene promene na lokalnom nivou, što dokazuje upravo mreža profesionalaca koja je najvažniji resurs za lokalni razvoj. Najvažnije je da se stečeno znanje prenese dalje unutar lokalnih samouprava i kolega iz javne uprave, čemu doprinosi i trening za trenere koji smo organizovali”, navela je Nedeljković Belja.\nSertifikate su dobili predstavnici i predstavnice lokalnih samouprava: Aleksinac, Bajina Bašta, Bogatić, Ćuprija, Dimitrovgrad, Gornji Milanovac, Jagodina, Knić, Kragujevac, Kraljevo, Krupanj, Lapovo, Loznica, Majdanpek, Negotin, Niš, Prijepolje, Rača, Rekovac, Šabac, Smederevska Palanka, Sokobanja, Svilajnac, Topola, Užice, Valjevo, Varvarin, Velika Plana, Veliko Gradište, Vrnjačka Banja, Žagubica i Zaječar.\nSvečanosti su prisustvovali i predstavnici državnih institucija i organizacija civilnog društva, kao i službenici iz 23 lokalne samouprave koji su pohađali prvi ciklus obuka koje su sprovedene uz podršku Vlade Švajcarske.\nDogađaj je organizovan u okviru programa „Podrška Vlade Švajcarske razvoju opština kroz unapređenje dobrog upravljanja i socijalne uključenosti – Swiss PRO”, koji podržava Vlada Švajcarske u saradnji sa Vladom Srbije, a sprovodi Kancelarija Ujedinjenih nacija za projektne usluge (UNOPS) u partnerstvu sa Stalnom konferencijom gradova i opština (SKGO).\n„Kuća je naša velika suština“\n40 miliona dinara za tunel Kadinjača\nPraksa u dobroj firmi isplativija od fakulteta\nDo 10. septembra kandidatura za Povelju, Plaketu i Nagradu grada\n01. Septembar 2018


Sirijac u Banjaluci slavi krsnu slavu: Otkriva zašto migranti i domaći ne razumiju jedni druge\n28. Nov 2020 2385\nPsiholog i kulturološki medijator Jamen Hrekes otkriva zašto će Iranac biti smrtno uvrijeđen ako mu, u najboljoj namjeri, pokažete „lajk“ i zbog čega često ne razumijemo migrante.\nOvaj mladi Sirijac, koji već godinama živi u Banjaluci, gdje je nedavno diplomirao na Filozofskom fakultetu, sa studentima iz regiona je razgovarao o tome šta sve otežava komunikaciju između migranata i domaćeg stanovništva.\n“Recimo, kod nas u BiH i u ovom regionu, kada nekom želite poslati podršku ili mu na nečem čestitati, pokazaćete uzdignut palac, poznat i kao „lajk“ na društvenim mrežama. Međutim, za Irance i za stanovnike još nekih zemalja to je teška uvreda. Ima isto značenje kao kad biste kod nas nekome pokazali srednji prst”, objasnio je Jamen na veb razgovoru sa studentima, koji je organizavala Fondacija „Fridrih Eberet“ u BiH, u sklopu Političke akademije.\nDa je razumijevanje neverbalne komunikacije itekako bitno Jamen je, kao edukator, na treninzima objašnjavao i aktivistima koji pomažu migrantima u BiH, te predstavnicima institucija i profesionalcima, koji s njima dolaze u kontakt.\n“Neke sudije su se iznenadile kada sam im rekao da u arapskom svijetu kada neko govori glasno, maše rukama i gestikulira, to nije izraz agresije, nego znak da taj čovjek govori istinu”, rekao je Jamen.\nDodao je da mnoge stvari na takozvanoj balkаnskoj ruti zbunjuju i same migrante. Naprimjer, u Grčkoj, kada odmahujete glavnom to znači „da“, a kada klimate to je „ne“ – sasvim suprotno nego u BiH ili Srbiji.\n“Kako li su tek zbunjeni kada putuju iz Sarajeva u Banjaluku i kada na tom kratkom putu, u istoj državi, vide tri različite zastave. Nikako ne mogu skontati šta gdje smiju, a šta ne smiju”, objašnjava Jamen za Srpskainfo.\nSkrasio se kod nas\nJamen Hrekes nije migrant, kao hiljade njegovih sunarodnika, koji se zlopate po drumovima i kampovima i bore se s krijumčarima.\nU našu regiju je došao prije 11 godina, kako kaže – dobrovoljno, da bi započeo studije u Zagrebu. Kasnije se preselio u Banjaluku, gdje je i ostao.\nJavnosti je poznat po istraživanju u kojem je, s još dvojicom kolega s banjalučkog Filozofskog fakulteta, pokušao da otkrije šta migranti misle o ljudima u BiH, a šta domaće stanovništvo misli o migrantima.\nIspostavilo se da jedni o drugima ne znaju skoro ništa, ali da domaći imaju loše mišljenje o migrantima, dok migranti ne žele da ostanu u BiH.\nJamen je čvrsto odlučio da ostane u Banjaluci. Odnedavno je državljanin BiH i kaže da je sretan što sada ima dvije domovine.\n“Prihvatio sam mnoge ovdašnje običaje, jer me je ovo društvo lijepo prihvatilo i omogućilo mi da napredujem. Istina, još nisam stekao strah od promaje, ali možda će i to doći na red”, kaže Jamen.\nTako njegova porodica odnedavno ima i svoju krsnu slavu. Porodica Hrekes slavi Svetog Vasilija Ostroškog.\n“Mislim da smo mi jedni Sirijci koji slave krsnu slavu”, navodi Jamen Hrekes.\nTagovi: Jamen Hrekes


Tošićeva manekenka zbog Karleuše završila u bolnici\nPRIJETNJE Doživjela saobraćajnu nesreću\nOna je iz Beograda krenula ka Mladenovcu, gdje joj žive roditelji, kada su počele da joj pristižu zastrašujuće poruke\nVladana je hitno prebačena u beogradski Urgentni centar\nVladana Railić, manekenka koju su povezivali sa Duškom Tošićem, doživjela je saobraćajnu nesreću, i to zbog pretnji koje dobija od fanova Jelene Karleuše. Ona je iz Beograda krenula ka Mladenovcu, gdje joj žive roditelji, kada su počele da joj pristižu zastrašujuće poruke na Instagram, prenosi Kurir.rs.\nBivša misica se toliko uznemirila da je počela da histeriše i plače u automobilu kojim je upravljala njena rođena sestra. Uprkos tome što je vozila, pokušavala je da smiri Vladanu, pa je zbog toga izgubila kontrolu nad vozilom i zakucala se u bankinu.\n- Ona je van sebe. Nije mogla da vjeruje da će joj veza sa Duškom uništiti život. Uplašena je. Fanatici koji podržavaju Karleušu pišu joj da će je silovati, čerečiti, ošišati na ćelavo. Zbog svega toga je na lijekovima, stalno plače. Svaki put kada joj zazvoni telefon, ona misli da je zove Jelena, pa se sva oduzme. Prestravljena je i ona i cijela njena porodica. Ljudi u njenom mjestu gađaju je jajima, nazivaju je švalerkom, k*r**m. Život joj se pretvorio u pakao, ali svjesna je da je sama kriva za to jer se upustila u vezu sa oženjenim muškarcem - kaže izvor blizak Tošićevoj nekadašnjoj ljubavnici, prenosi Kurir.rs.\nSagovornik kaže da joj dodatno teško pada što se danima nije čula sa Duškom jer je on bio sa Karleušom u Dubaiju, prenosi Kurir.rs.\n- Treba mi mir, molim vas razumite me. Ne želim da govorim za medije, pod nevjerovatnim sam pritiskom - rekla je misica.\nVladana Railić Duško Tošić


Komentar presude Upravnog suda u slučaju „Gondola“ -\nObaveza primene odredbi Zakona o proceni uticaja na životnu sredinu u postupku za ostvarivanje prava na izgradnju\nProcena uticaja projekta na životnu sredinu je postupak u kojem nadležni organ, uz učešće zainteresovane javnosti i drugih zainteresovanih organa, utvrđuje, ispituje i ocenjuje značajne neposredne i posredne uticaje predloženog zahvata na činioce životne sredine pre nego što donese odluku o uslovima prihvatljivosti njegovog izvođenja za životnu sredinu.\nU Srbiji je ovaj postupak uređen Zakonom o proceni uticaja na životnu sredinu (u daljem tekstu: Zakon o proceni uticaja) kao poseban upravni postupak koji prethodi odobravanju izvođenja projekta od strane državnog organa nadležnog za izdavanje građevinske dozvole ili drugog pojedinačnog akta kojima se omogućava početak izvođenja zahvata.\nNosilac projekta je u obavezi da nadležnom organu dostavi sve neophodne informacije i podatke o značajnim uticajima projekta u odgovarajućoj formi (studija o proceni uticaja), i da se suzdržava od započinjanja izvođenja projekta pre nego što organ da saglasnost na studiju o proceni uticaja nakon sprovedenog postupka procene uticaja (član 5. Zakona o proceni uticaja).\nU okviru ovog postupka, zainteresovana javnost ostvaruje pravo učešća u donošenju odluke o projektu kroz procedure konsultacija kao i pravo da odluku donetu u ovom postupku osporava u sudskom postupku kontrole uprave (upravnom sporu).\nS tim u vezi, organ koji je, u smislu Zakona o planiranju i izgradnji, nadležan za izdavanje građevinske dozvole ima obavezu da sve vreme vodi računa o tome:\nda li planirani objekat za koji je podnet zahtev za izdavanje građevinske dozvole predstavlja projekat koji može imati značajan uticaj na životnu sredinu u smislu Zakona o proceni uticaja; i\nda li je investitor pribavio odgovarajuću saglasnost na projekat (tj. saglasnost na studiju o proceni uticaja) od strane organa nadležnog za sprovođenje postupka procene uticaja ili odluku da za projekat nije potrebno sprovesti postupak procene uticaja.\nGrađevinska dozvola za projekat, koji može imati značajan uticaj na životnu smislu posebnog zakona, izdata pre sprovedenog postupka procene uticaja pred nadležnim organom, predstavlja kršenje: (1) prava zainteresovane javnosti da učestvuje u donošenju odluke o takvom projektu; (2) prava zainteresovane javnosti na pristup sudskoj zaštiti u postupku ispitivanja zakonitosti odluke u upravnom sporu; i (3) nadležnosti drugog državnog organa koji je u skladu sa posebnim propisom nadležan da sprovede postupak procene uticaja.\nMinistarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture (u daljem tekstu: „Ministarstvo“) i investitor JP „Skijališta Srbije“ su o postojanju ove zakonske obaveze saznali na teži način, kroz presudu Upravnog suda.\nPresuda Upravnog suda u slučaju „Gondola“\nUpravni sud je 12. februara 2012. godine doneo presudu kojom je poništio rešenje Ministarstva kojim je izdao građevinsku dozvolu JP „Skijališta Srbije“ za izvođenje pripremnih radova za izgradnju stanice gondole „Kalemegdan“ zbog propuštanja da primeni Zakonu o proceni uticaja na životnu sredinu (u daljem tekstu: Zakon o proceni uticaja) u okviru objedinjene procedure za izdavanje akata za izgradnju i korišćenje objekata regulisane Zakonom o planiranju i izgradnji (Presuda Upravnog suda 7 U 6063/19).\nUpravni sud je odbacio prigovor investitora da tužilac, udruženja građana „Regulatorni institut za obnovljive izvore i energiju“ (u daljem tekstu: RERI), nema aktivnu legitimaciju za pokretanje upravnog spora protiv rešenja Ministarstva.\nUpravni sud je presudom naložio Ministarstvu da donese novo rešenje zasnovano na njegovom pravnom shvatanju dejstva odredbe člana 5. Zakona o proceni uticaja prema kojem nosilac projekta za koji je obavezna procena uticaja i projekta za koji je utvrđena potreba procene uticaja, ne može pristupiti realizaciji, izgradnji ili izvođenju projekta bez saglasnosti nadležnog organa na studiju o proceni uticaja.\nČinjenično stanje, tužbeni zahtev za poništaj rešenja i\nodgovor investitora kao zainteresovane strane\nRERI je tužbom podnetom 17. aprila 2019. godine osporio zakonitost rešenje Ministarstva kojim je izdata građevinska dozvola investitoru za izvođenje pripremnih radova na izgradnji gondole.\nOsporenim rešenjem Ministarstvo je izdalo investitoru JP „Skijalište Srbije“ građevinsku dozvolu za izvođenje pripremnih radova za izgradnju stanice gondole „Kalemegdan“ u zoni „Beogradske tvrđave“, kao nepokretnog kulturnog dobra od izuzetnog značaja za Republiku Srbiju, odnosno prostoru koji predstavlja urbano i kulturno-istorijsko središte Beograda.\nPrema navodima iz tužbe, imajući u vidu da bi izvođenje projekta na prostoru arheološkog nalazišta „Antičkog Singidunuma“ moglo izazvati štetu na zakonom zaštićenom dobru koja je nenadoknadiva, sprovođenje postupka procene uticaja izvođenja projekta na životnu sredinu predstavlja prethodni uslov za izdavanje zakonite građevinske dozvole.\nMinistarstvo je, prema mišljenju RERI, propustilo da primeni Zakon o proceni uticaja i odobri početak izvođenja projekta tek nakon sprovedenog postupka procene uticaja i izdate saglasnosti na studiju o proceni uticaja Ministarstva za zaštitu životne sredine kao nadležnog organa.\nS druge strane, investitor, kao zainteresovana strana u upravnom sporu, je zahtevao da Upravni sud odbaci tužbu jer RERI ne može biti nosilac prava i obaveza o kojima je Ministarstvo rešavalo imajući u vidu da udruženje građana nije registrovano za zaštitu kulturnih dobara i spomenika već za zaštitu životne sredine. Takođe, „Skijalište Srbije“ su smatrale da je rešenje doneto u potpunosti u skladu sa svim propisanim uslovima Zakona o planiranju i izgradnji i postupka objedinjene elektronske procedure zbog čega je zahtev iz tužbe neosnovan. Naime, prema stavu „Skijališta Srbije“ „zakonskim propisima nije porpisana obaveza sprovođenja postupka procene uticaja na životnu sredinu u slučaju prethodnih i pripremnih radova“ (Presuda, str. 4.).\nPravo udruženja građana osnovanog radi ostvarivanja ciljeva zaštite životne sredine\nda osporava zakonitost građevinske dozvola u upravnom sporu\nUpravni sud je ocenio kao neosnovan prigovor investitora u pogledu nedostatka aktivne legitimacije RERI da u postupku kontrole uprave osporava zakonitost građevinske dozvole.\nPrema članu 11. stav 1. Zakona o upravnim sporovima tužilac u upravnom sporu može biti fizičko, pravno ili drugo lice koje smatra da mu je upravnim aktom povređeno neko pravo ili na zakonu zasnovan interes.\nNaime, zainteresovana javnost obuhvata javnost na koju projekat utiče ili je verovatno da će uticati, uključujući i nevladine organizacije koje se bave zaštitom životne sredine i evidentirane su kod nadležnog organa (član 2. tačka 8. Zakona o proceni uticaja).\nTakođe, u skladu sa članovima 2. st. 5. i 9. stav 2. podstav 2. Konvencije o dostupnosti informacija, učešću javnosti u donošenju odluka i pravu na pravnu zaštitu u pitanjima životne sredine (u daljem tekstu: Arhuska konvencija) za nevladine organizacije koje promovišu zaštitu životne sredine i koje ispunjavaju uslove propisane nacionalnim zakonodavstvom, postojanje dovoljnog interesa za odlučivanje o pitanjima zaštite životne sredine, ili postojanje prava koja mogu biti prekršena odlukom državnog organa o projektu koji može imati značajan uticaj na životnu sredinu se pretpostavlja.\nU skladu sa Zakonom o zaštiti životne sredine „[z]ainteresovana javnost u postupku ostvarivanja prava na zdravu životnu sredinu kao stranka ima pravo da pokreće postupak preispitivanja odluke pred nadležnim organom, odnosno sudom, u skladu sa zakonom“ (član 81a, Zakona o zaštiti životne sredine).\nKonkretno, sud je, imajući u vidu citirane odredbe potvrđenih međunarodnih ugovora i zakona, izveo zaključak da RERI ima pravo da pobija materijalnu i procesnu zakonitost građevinske dozvole kao pojedinačnog upravnog akta u upravnom sporu jer: (1) nepokretno kulturno dobro i njegova zaštićena okolina kao dobro od opšteg interesa „uživa prethodnu zaštitu i na osnovu propisa o zaštiti životne sredine“ i (2) RERI kao udruženje građana osnovano „radi promocije i unapređenja prava na zdravu i očuvanu životnu sredinu“ predstavlja zainteresovanu javnost zbog čega osporenim upravnim aktom može biti povređen „na zakonu zasnovan interes“ (Presuda, str. 7) u smislu člana 11. st. 1. Zakona o upravnim sporovima.\nNezakonitost građevinske dozvole izdate bez prethodno sprovedenog postupka\nprocene uticaja i probavljene saglasnosti na studiju i proceni uticaja\nUpravni sud je poništio rešenje o izdavanju građevinske dozvole kao nezakonito jer je Ministarstvo postupilo suprotno odredbama člana 5. i člana 18. Zakona o procenu uticaja.\nPrema članu 5. ovog zakona „nosilac projekta za koji je obavezna procena uticaja i projekta za koji je utvrđena potreba procene uticaja, ne može pristupiti realizaciji, odnosno izgradnji i izvođenju projekta bez saglasnosti nadležnog organa na studiju o proceni uticaja.“\nČlan 18. predviđa da su „[s]tudija o proceni uticaja i saglasnost na studiju o proceni uticaja, odnosno odluka da nije potrebna procena uticaja na životnu sredinu, sastavni […] deo dokumentacije koja se prilaže uz zahtev za izdavanje odobrenja za izgradnju ili uz prijavu početka izvođenja projekta (izgradnja, izvođenje radova, promena tehnologije, promena delatnosti i druge aktivnosti).“\nPrema stavu Upravno suda, s obzirom da je članom 3. stav 3. Zakona o proceni uticaja propisano da se procena uticaja sprovodi „za projekte koji se planiraju na zaštićenom prirodnom dobru i zaštićenoj okolini nepokretnog kulturnog dobra“, „podnosilac zahteva za izdavanje posebne dozvole za izvođenje pripremnih radova [je] bio dužan da uz zahtev dostavi studiju o proceni uticaja na životnu sredinu kao sastavni deo dokumentacije koja se prilaže uz zahtev“ (Presuda, str. 11-12)\nPrema tome, Ministarstvo je „kao nadležni organ za izdavanje građevinske dozvole za izgradnju objekata u granicama nepokretnih kulturnih dobara od izuzetnog značaja […] bilo dužno da u postupku izdavanja posebne građevinske dozvole za izvođenje pripremnih radova na izgradnji takvog objekta, pored uslova propisanih odredbama Zakona o planiranju i izgradnji, primeni Zakon o proceni uticaja na životnu sredinu […], čije su odredbe […] lex specialis u odnosu na Zakon o planiranju i izgradnji“ (Presuda, str. 11).\nStoga, „Upravni sud nalazi da tužilac osnovano tužbom ukazuje da je tim rešenjem povređen zakon, jer je odluka doneta uz isključivu primenu odredaba člana 137. st. 3. i 4. Zakona o planiranju i izgradnji i odredaba Pravilnika o postupku sprovođenja objedinjene procedure elektronskim putem, što u konkretnom slučaju nije dovoljno“ (Presuda, str. 10.).\nDrugim rečima, Ministarstvo je postupalo van svojih ovlašćenja (lat. ultra vires) kada je izdalo građevinsku dozvolu povodom zahteva koji sadrži samo one isprave koje zahteva Zakon o planiranju i izgradnji i članovi 16. i 17. Pravilnik o postupku sprovođenja objedinjene procedure elektronskim putem, ali ne i dokumentaciju koju zahteva Zakon o proceni uticaja na životnu sredinu.\nPresuda potencijalno proširuje polje primene Zakona o proceni uticaja na\nprojekte van Uredbe o utvrđivanju Liste projekata za koje je obavezna procena uticaja i\nListe projekata za koje se može zahtevati procena uticaja na životnu sredinu?\nPrema članu 4. Zakona o proceni uticaja Vlada Republike Srbije propisuje (1) listu projekata za koje je obavezna procena uticaja (u daljem tekstu: Lista I) i (2) listu projekata za koje se može zahtevati procena uticaja (u daljem tekstu: Lista II).\nUredba o utvrđivanju Liste projekata za koje je obavezna procena uticaja i Liste projekata za koje se može zahtevati procena uticaja na životnu sredinu (u daljem tekstu: Uredba) sprovodi ovu odredbu Zakona.\nProjekti izgradnje uspinjača i žičara spada u infrastrukturne projekte koji se nalaze na Listi II projekata za koje se može zahtevati procena uticaja na životnu sredine (v. Uredba, Lista II, tačka 12., podtačka 3.).\nUpravni sud, prema tome, nije pogrešio kada je poništio rešenje Ministarstva zbog propuštanja da primeni član 5. Zakona o proceni uticaja jer prethodno nije sproveden postupak procene uticaja (odnosno njegova 1. faza - odlučivanje o potrebi procene uticaja) jer se projekat gradnje gondole nalazi na Listi II.\nMeđutim, Upravni sud nije izveo zaključak o postojanju obaveze sprovođenja postupka procene uticaja na osnovu činjenice da projekat izgradnje gondole predstavlja infrastrukturni projekat za koji postoji obaveza pribavljanja odluke o potrebi procene uticaja u skladu sa članom 4. Zakona o proceni uticaja i Uredbom.\nUpravni sud je utvrdio postojanje obaveze sprovođenja postupka procene uticaja na osnovu neposredne primene člana 3. stav 3. Zakona o proceni uticaja koji predviđa da se „procena uticaja vrši […] za projekte iz oblasti industrije, rudarstva, energetike, saobraćaja, turizma, poljoprivrede, šumarstva, vodoprivrede, upravljanja otpadom i komunalnih delatnosti, kao i za projekte koji se planiraju na zaštićenom prirodnom dobru i u zaštićenoj okolini nepokretnog kulturnog dobra.“\nS tim u vezi, zasnivanje presude na članu 3. stav 3. Zakona, bez prethodnog utvrđivanja činjenice da li se projekat nalazi na Listi I ili II Uredbe u skladu sa članom 4, otvara mogućnost „ekspanzije“ obaveze procene uticaja na projekte koji se ne nalaze na Listi I i Listi II Uredbe, što bi bilo nepoželjno sa stanovišta pravne sigurnosti.\nČlan 3. stav 3. Zakona o proceni uticaja, prema našem mišljenju, predstavlja kriterijum koji vezuje Vladu Republike Srbije prilikom propisivanje liste projekata za koje postoji obaveza sprovođenja postupka procene uticaja (Lista I), odnosno za koje postoji obaveza sprovođenja postupka odlučivanja o potrebi procene uticaja (Lista II).\nPropuštanje Upravnog suda da zasnuje presudu na članu 4. Zakona o proceni uticaja i Uredbi ostavlja određene nejasnoće u pogledu domašaja obaveze nadležnog organa da primeni Zakon o proceni uticaja u postupku izdavanja građevinske dozvole.\nTakođe, odluka u ovom delu ostavlja investitore u nedoumici prilikom samoprocene da li projekat koji planiraju ulazi u režim Zakona o proceni uticaja ili ne, imajući u vidu širinu i neodređenost člana 3. stav 3.\nPravno dejstvo odredbi Zakona o proceni uticaja u postupku za izdavanje građevinske dozvole\nZakon o planiranju i izgradnji u članu 8đ. stav 1. predviđa da organ nadležan za izdavanje građevinske dozvole u postupku objedinjene procedure „isključivo vrši proveru ispunjenosti formalnih uslova za izgradnju i ne upušta se u ocenu tehničke dokumentacije“, odnosno jedino utvrđuje „da li je uz zahtev, odnosno prijavu priložena sva dokumentacija propisana [Zakonom o planiranju i izgradnji] i podzakonskim aktima donetim na osnovu ovog zakona“.\nMeđutim, kada odlučuje o izdavanju dozvole za izgradnju objekta, koji ujedno predstavlja projekat za koji postoji obaveza procene uticaja na životnu sredinu u skladu sa posebnim zakonom, nadležni organ je u obavezi da vodi računa da li je pored dokumentacije koju predviđa Zakon o planiranju i izgradnji dostavljena i odgovarajuća dokumentacija propisana Zakonom o proceni uticaja životne sredine.\nNaime, izvođenje projekta koji mogu imati značajan uticaj na životnu sredinu u smislu Zakona o proceni uticaja na životnu sredinu ne može biti odobreno na osnovu Zakona o planiranju i izgradnji pre potpunog ispitivanja njihovih mogućih značajnih dejstava na okolinu u posebnom postupku procene uticaja i izdate saglasnosti na studiju o proceni uticaja.\nSud izvodi ovo pravilo iz pravnog stava prema kojem je Zakon o proceni uticaja predstavlja poseban zakon (lat. lex spcialis) koji uređuje specifičan upravni postupak procene uticaja sprovođenja projekta na životnu sredinu pre njihovog započinjanja, čija primena ima prednost nad opštim pravilima Zakona o planiranju i izgradnji koji uređuju izdavanje građevinskih dozvola i odobrenja kojima se omogućava započinjanje izvođenja projekta.\nKoncept izgradnje objekta, u smislu Zakona o planiranju i izgradnji obuhvata prethodne radnje, izradu i kontrolu tehničke dokumentacije, pripremne radove za građenje, građenje objekta i stručni nadzor u toku građenja.\nPravilom zabrane izvođenja projekta iz člana 5. Zakona o proceni uticaja su obuhvaćene sve faze izgradnje objekta, uključujući tu i pripremne radove. Drugim rečima, nastanak obaveze sprovođenja procene uticaja nije vezan za formalno pitanje da li se građevinska dozvola izdaje za pripremne i prethodne radove ili za izvođenje glavnog projekta ili dela objekta u smislu člana 137. stav 1. Zakona o planiranju i izgradnji.\nKoje su praktične posledice presude za investitore?\nZakon o proceni uticaja predstavlja posebnu intervenciju zakonodavstva u materiju planiranja i izgradnje radi zaštite i unapređenja kvaliteta životne sredine.\nMinistarstvo, organi autonomne pokrajine i jedinice lokalne samouprave imaju dužnost da primenjuje Zakon o proceni uticaja u postupku izdavanja građevinskih dozvole za bilo kojoj fazi izgradnje objekta.\nIzvođenje projekta koji mogu imati značajan uticaj na životnu sredinu ne može biti odobren pre potpunog ispitivanja njihovih mogućih značajnih dejstava na okolinu u posebnom upravnom postupku procene uticaja.\nNepoštovanje odredbi Zakona o proceni uticaja od strane nadležnih organa za investitora predstavlja rizik izdavanje nezakonite građevinske dozvole, što pored pravne nesigurnosti, može izazvati nepredviđene investicione troškove i narušavanje ugleda na tržištu.\nŠtaviše, pogrešne instrukcije organa nadležnog za izdavanje građevinske dozvole u pogledu postojanja obaveze pribavljanja saglasnosti na studiju o proceni uticaja na životnu sredinu ne oslobađaju od odgovornosti nosioca projekta u slučaju kršenja člana 5. Zakona o proceni uticaja (v. presudu Privrednog apelacionog suda, Pkž. 85/2011 od 6. aprila 2011. god.).\nPrema tome, investitori moraju biti svesni činjenice da Zakon o planiranju i izgradnji nije jedini propis koji uređuje prostorno planiranje i izgradnju.\nObaveza nosioca projekta iz člana 5. Zakona o proceni uticaja pokriva građevinske dozvole za sve faze izvođenja objekta, uključujući prethodne i pripremne radova, kao i dozvolu za izvođenje dela objekta ukoliko predstavlja fazu ukupnog projekta.\nS tim u vezi, osnov i trenutak nastanka obaveze sprovođenja procene uticaja nije vezan za formalno pitanje da li se građevinska dozvola izdaje za pripremne i prethodne radove, za izvođenje glavnog objekta ili dela objekta.\nŠtaviše, bilo koji akt kojim nadležni organ omogućava započinjanje izvođenju projekta koji u smislu Zakona o proceni uticaja može imati značajan uticaj na životnu sredinu, je zahvaćen obavezom iz člana 5. Zakona o proceni uticaja.\nStoga, svaki savestan investitor mora, pre nego što podnese zahtev za izdavanje građevinske dozvole (ili zahtev za ishodovanje bilo kojeg akta kojim se odobrava započinjanje izvođenja projekta), da samostalno proceni da li objekat/zahvat čije izvođenje planira spada u Listu I ili Listu II Uredbe Vlade Republike Srbije, odnosno, da li, imajući u vidu prirodu, veličinu i lokaciju planiranog zahvata, postoji regulatorni rizik primene Zakona o proceni uticaja u smislu člana 3. i 4. Zakona o proceni uticaja.\nDoslovno, pre prvog zabijanja ašova u zemlju.\n Str. 7 presude.\nOvaj tekst ne predstavlja pravni savet i stav LAWLife portala i Osnivača, već isključivo stav autora.\nAutor: Zoran Sretić, specijalni savetnik za pravo zaštite životne sredine u AK STATT


SVET KOMPJUTERA - TEST DRIVE - Asus A8N32-SLI Deluxe, Asus P5N32-SLI Deluxe\nAsus A8N32-SLI Deluxe, Asus P5N32-SLI Deluxe\nPloče zvane želja\nRazmišljate li nekada o tome kako izgleda idealna matična ploča, šta ima na njoj? Koristi najsavremeniji i najbrži čip-set, a uz to bi trebalo da ima još nekoliko kontrolera koji obezbeđuju dodatne mogućnosti, veze i priključke. Procesor se napaja iz mnogo faza, što uz „nakrcan” BIOS omogućuje vanserijske overklok mogućnosti i stabilnost u radu. Konačno, ne koristi nijedan ventilator, a pasivno hlađenje i apsolutna tišina su još jedna stavka na spisku želja. Puni ATX format se podrazumeva, a naše iskustvo govori da korisnici najviše vole crni lak, tj. crnu matičnu ploču.\nMeđutim, zašto sanjariti kad ovakva ploča postoji, i to ne jedna, nego čak dve! Mišljenja korisnika o idealnom tipu procesora su podeljana: jedni kažu da takav ide u podnožje LGA775, dok su drugi ubeđeni (i ubeđuju druge) da najbolji procesori koriste Socket 939. Asus je postupio neutralno i proizveo dva modela, dvojajčane blizance, u principu identične, sa razlikama samo tamo gde su morale da postoje s obzirom na razlike između AMD i Intel procesora.\nOznake ploča su A8N32-SLI Deluxe i P5N32- -SLI Deluxe. Prva je namenjena AMD, a druga Intel procesorima; obe koriste čip-set nForce 4 SLI x16, prva klasičan, a druga u verziji Intel Edition.\nOvo su najnoviji i najjači članovi porodice nForce4. U pitanju su poboljšani nF4 SLI i nF4 SLI Intel Edition kojima je dodato još po 20 PCI-E linija tako da ih ukupno ima 40. Ovo obezbeđuje da u slučaju korišćenja dve grafičke kartice u SLI režimu svaka od kartica dobije od čip-seta maksimalnih 16 linija PCI-E magistrale. Podsetimo se, običan nF4 SLI ima ukupno 20 PCI-E linija i, kada se koristi SLI, 16 veza koje standardno koristi jedna grafička kartica dele se na dva puta po osam, što utiče na grafičke performanse. Sa nF4 SLI x16 čip-setovima ovo ograničenje je izbegnuto i sada obe kartice mogu da pruže maksimum na ukupno 32 linije. Preostalih osam linija se koristi za PCI x1, x2 i x4 slotove i povezivanje dodatnih kontrolera.\nU standardni nF4 SLI čip, kakav smo viđali i ranije, dodata je još jedna HyperTransport veza čime je dobijen SPP100. Na njega je vezan novi južni most nF4 SLI x16 MCP koji je praktično isti kao i nF4 SLI čip sa dodatim SATA, USB, mrežnim i ostalim mogućnostima koje treba da ima jedan „južnjak”. Tek u njemu, a ne u severnom mostu, nalazi se dodatnih 20 PCI-E linija pa se tako za komunikaciju grafičkih kartica koristi HyperTransport magistrala. Isto rešenje se koristi i u slučaju čip-seta Intel Edition. U nVidia C19, standardni severni most nF4 SLI IE čip-seta, dodata je HT veza na koju je vezan isti nF4 SLI x16 MCP kao u slučaju AMD verzije novog čip-seta.\nOstatak specifikacije je identičan nF4 Ultra/SLI čip-setovima: četiri SATA II NCQ porta sa RAID mogućnostima, deset USB 2.0 konektora, gigabitna mreža sa Firewallom...\nPodržani su svi procesori koji mogu da stanu u ova podnožja. Za A8N32-SLI to znači da su u pitanju najnoviji s939 Semproni koji će se pojaviti uskoro i Athloni 64, FX i X2. P5N32-SLI prima Celeron D, Pentium 4, P4 Extreme Edition i Pentium D.\nNovi čip-setovi su sve samo ne jeftini pa se Asus potrudio da ostatak ploče isprati taj trend. U svakom slučaju, za konačnu cenu proizvoda se nije previše marilo.\nA8N32-SLI Deluxe je namenjena K8 procesorima sa s939 podnožjem. Prvo što upada u oči jeste bakarni sistem hlađenja čip-seta. Od južnog do severnog mosta je „razvučen” jedan heatpipe, a od severnog mosta do rebrastog hladnjaka montiranog iznad podnožja za procesor nastavljaju se dve cevke. Ispod ovih rebara je i polovina od ukupnog broja MOSFET tranzistora. Druga polovina se nalazi ispod manjeg aluminijumskog hladnjaka desno od podnožja. A8N32-SLI ima osmofazno napajanje što je trenutni rekord. Oba hladnjaka, veliki bakarni sa cevkama i ovaj mali aluminijumski, koriste za hlađenje struju vazduha koju proizvodi kuler na procesoru. Asus je predvideo i situaciju da korisnik ima vodeno hlađenje ili pasivan hladnjak na procesoru pa je u kutiju dodao i mali blower, vertikalni ventilator koji treba iskoristiti kada u okolini procesora nema strujanja vazduha.\nPloča ima četiri DIMM podnožja za DDR memoriju i dva PEG, tri PCI i jedan PCI-E x4 slot za proširenje. Asus uvek obraća pažnju na detalje pa je ovoga puta udaljio grafičke slotove za tri mesta umesto standardna dva, što omogućuje bolje „disanje” boljih grafičkih kartica čiji kuleri zauzimaju i susedni slot. Dvadesetčetvoropinski ATX i četvoropinski ATX12V konektori su odlično postavljeni, kao i dva IDE i jedan FDD – po ivici matične ploče. Silicon Image 3132 kontroler je postavljen u blizinu s939 podnožja kao na A8NSLI ploči. Razlog je isti: spoljni SATA-On-The-Go na koji može da se poveže posebno SATA kućište i u njemu nekoliko SATA diskova. Tu je još jedan SATA konektor ovog kontrolera, ali ovo je loše mesto za njega i teško da će ga iko koristiti. Ispod slotova za proširenje je nF4 SLI x16 MCP „južnjak”, a još niže su četiri SATA II NCQ konektora koje on podržava. Levo je EZ Plug konektor, izveden kao muški molex, koji treba iskoristiti samo ukoliko se upotrebljavaju dve grafičke kartice bez sopstvenog napajanja (serija GF 6600). Ploča poseduje i TI FireWire kontroler koji na spisak mogućnosti dodaje dva IEE1394a porta te Marvellov 88E8053 za dodatni gigabitni Ethernet. „Zadnji panel” je na visini zadatka – na njemu ćete pored pomenutog spoljnjeg SATA konektora pronaći standardne PS/2 i LPT konektore, po jedan koaksijalni i optički SP/DIF, dva RJ-45, šest stereo-konektora za 7.1 (Realtek ALC850) zvuk te četiri USB 2.0. Asus nije zaboravio ni COM i GAME port – oni se dobijaju na „breketu” koji treba povezati sa pinovima na matičnoj ploči ukoliko se ukaže potreba.\nNestandardno za ovog proizvođača, BIOS je uradio AMI, ali je i dalje u asusovskom sivo-plavom „fazonu”. Spisak podešavanja koja su moguća je ogroman i verujemo da ne postoji ništa više što se moglo dodati. Napon procesora je moguće podići do 1,7625 V za 90 nm modele, a memoriju na 3,2 V! Tu je i bogato podešavanje HyperTransport magistrala, kako one između northbridgea i procesora tako i one koja ide ka southbridge čipu. Ploča je izuzetan overkloker, u šta smo se lično uverili poteravši HT magistralu preko 300 MHz bez problema.\nDruga ploča nosi naziv P5N32-SLI Deluxe i bazira se na Intelovoj verziji istog čip-seta. I ovde u oči upada pasivno hlađenje čip-seta i MOSFET tranzistora koji napajaju procesor. Nešto je drugačije, heatpipeovi su razdvojeni i razvučeni s obe strane procesora i završavaju u posebnim rebrastim hladnjacima. Za razliku od modela s939, uz ovaj Asus daje dva blowera koje treba postaviti na oba „radijatora” ako se koristi vodeno hlađenje. Uz ovo treba pomenuti da P5N32-SLI ima osmopinski konektor za napajanje procesora po EPS12V standardu, a ukoliko vaše napajanje poseduje tek klasičan četvoropinski, onda obavezno treba iskoristiti EZ Plug. Razlog zbog kojeg je ova ploča zahtevnija što se tiče napajanja jeste, naravno, nešto veća potrošnja Intelovih procesora, posebno Dual Core modela koje nF4 SLI x16 Intel Edition i P5N32-SLI u potpunosti podržavaju.\nMeđutim, s ovim u vezi nas je iznenadilo to što je Asus u ovaj model implementirao „samo” šestofazno napajanje. Svakako će biti dovoljno – standard je četvorofazno, a neke ploče imaju i tek trofazno - međutim navikli smo da su Asusove ploče za Intelove procesore uvek za nijansu bolje od onih za AMD, što nije slučaj ovoga puta. Izuzetak ili novi trend, saznaćemo kad se upoznamo sa sledećim modelima.\nZadnji panel je identičan onome na A8N32-SLI ploči, a isti su i dodatni kontroleri i njihova namena (Sil 3132 SATA II NCQ, Marvell 88E8053 Gigabit Ethernet, Realtek ALC850 7.1 AC’97 i TI TSB43AB22A).\nRaspored konektora je vrlo sličan. ATX, EPS12V, FDD i IDE su postavljeni po ivici štampane ploče pa ni u kom slučaju neće smetati. SATA konektori su ispod nForce 4 SLI x16 MCP čipa. Probleme može da stvara samo EZ Plug koji je postavljen između PCI-Express slotova. U ovom delu se P5N32-SLI i A8N32-SLI prilično razlikuju. Na LGA775 ploči naglasak je na PCI-Express slotovima kojih ima tri, dva x1 i jedan x4, a PCI slotova ima ukupno dva. PEG slotovi su opet dobro razmaknuti radi boljeg disanja grafičkih kartica sa dualslot kulerima.\nI ova ploča ima AMI BIOS sa vrlo dugačkim spiskom mogućnosti. Sve se može fino podesiti, od procesora i memorije, preko integrisanih kontrolera, pa do HyperTransport magistrala. Overklok opcije su među najboljima u klasi – 1,7 V za procesor i 2,4 V za DDR2 memoriju uz visok kvalitet izrade garantuju dobre rezultate. Mi smo stigli do 235 MHz, što je limit našeg procesora. Verujemo da ploča može još više, ali kako Intel procesori nemaju mogućnost smanjenja množioca, ovo je bio maksimum na testu.\nObe ploče dolaze u bogatom, mada ne i preteranom pakovanju. Asus je ove ploče namenio igračima, a oni retko imaju koristi od wirelessa ili Bluetootha. U paketu ćete dobiti sve potrebne kablove, uputstva i drajvere, ali ne i nepotrebne igre ili drugi softver.\nPerformanse smo poredili sa prethodnim modelima istog proizvođača, A8N-SLI i P5ND2-SLI, koji koriste starije čip-setove nForce 4 SLI. S obzirom na to da su nF4 SLI i nF4 SLI Intel Edition matične ploče najbrže na tržištu, zanimalo nas je mogu li x16 verzije još više.\nU performansama procesora, memorijskog sistema i u radu sa hard diskom razlike se mere promilima. Iako smo se potajno nadali da će nF4 SLI x16 doneti poneku optimizaciju, to se nije dogodilo. Očigledno je da je maksimum iz procesora i memorije „isceđen” još sa starijim nForce 4 čip-setovima.\nŠta je sa grafičkim karticama? Poboljšanja nema ni kada se koristi jedna grafička kartica, međutim, kada se dve „poteraju” u SLI režimu, konačno dodatnih 16 PCI-E linija dolazi do izražaja. U nižim rezolucijama je razlika beznačajna, međutim, u najvišoj, uz upotrebu 4xAA i 16xAF, razlika se popela na 15%. U pitanju su najzahtevniji modovi kada je i nekoliko procenata razlike značajno – 15% je u tom slučaju vrhunski rezultat.\nnVidia sama kaže da se SLI x16 verzije od starih SLI čip-setova razlikuju samo po dodatnih 16 linija za drugu grafičku karticu, što je naš test i pokazao.\nnF4 SLI x16 u obe verzije definitivno su najbrži čip-setovi koji se danas mogu kupiti, ali su namenjeni malom broju korisnika. Ove ploče su namenjene samo najstrastvenijim igračima čiji novčanik to može da izdrži. Pri tome, nije dovoljno kupiti samo ovakvu matičnu ploču – brz procesor, mnogo memorije i dve grafičke kartice su obavezni. S obzirom na to da se SLI konfiguracije isplate tek sa najskupljim karticama serije 7800 (dve jeftinije grafičke kartice su uvek sporije, a često i skuplje od jedne brže), jasno je da ovakakv računar može da košta nekoliko puta više od uobičajenih.\nTest dve skoro identične matične ploče od kojih jedna podržava Pentium, a druga Athlon procesor odlična je prilika da se još jednom porede ova dva „tabora”. Zbog namene ovih ploča pri testiranju smo se usresredili na igre i Athlon je još jednom bio bolji. PCMark je dao prednost Intelu, što znači da je Pentium 4 bolji za „opšti” rad na računaru. Pomenimo da su testovi vršeni P4 640 i AMD Athlon 3500+ procesorima koji su cenovno vrlo bliski. Uz P4 su korišćena dva 512 MB DDRII 667, a za AMD dva 512 MB DDR400.\nSigurno je da nema zaljubljenika u računare koji ne bi poželeo A8N32-SLI ili P5N32-SLI Deluxe, međutim po svemu što smo videli, za najveći broj korisnika ove ploče će ostati samo pusta želja na spisku za Deda Mraza.\nSocket 939, 6x SATA, 7.1 AC’97, 2x 1000 Mb Ethernet, FireWire\nLGA 775, 6x SATA, 7.1 AC'97, 2x 1000 Mb Ethernet, FireWire


Rajko ili Stojke? Muslin otklonio dilemu! - Sportske.net\nRajko ili Stojke? Muslin otklonio dilemu!\n26. septembar 2016.\nIzvor: Sportske.net, Arena Sport\nSelektor reprezentacije Srbije Slavoljub Muslin večeras gostovao na ''Areni Sport'' i otkrio neka od rešenja kada je sastav ekipe u pitanju.\nSrbija ''B'' igra protiv Katara, evo ko je na spisku! Ima iznenađenja!"Orlovi" u Belfastu završavaju godinu?FSS ne zaboravlja Žigaru!Srpski napadači imali užasan danSelektor Irske: "Ko bude bolji od Srbije taj će otići na Svetsko"\nNovi selektor Slavoljub Muslin je u kvalifikacijama za Mondijal u Rusiji debitovao remijem sa Irskom (2:2), pa se sada u oktobarskim mečevima koji nam predstoje očekuju pobede protiv Moldavije i Austrije, kako bi naš nacionalni tim zadržao realne izglede da ostvari cilj do kraja kvalifikacija.\nOn je optimista, pre svega zbog napretka koji vidi u igri ''Orlova'', veruje da će i navijači to prepoznati.\n''Polako vraćamo taj kult, ali polako pokazujemo bolju igru. Treba da zaslužimo podršku publike, koja je malo nedostajala na početku, ali sami smo krivi za to. Sada sve radimo da ih vratimo. Onaj dan je bila katastrofa, velika kiša koja je značajno uticala da poseta bude slabija.\nVelika je želja svih da odemo na Mondijal, posebno kod fudbalera koji imaju velike karijere, ali im mnogo znači i da odu sa reprezentacijom na Svetsko prvenstvo. Ja to vidim na terenu. Imamo razloga za optimizam i verujem da će biti to sve bolje. Sada nam se priključuje i Kolarov, kasnije i Matić'', istakao je Muslin.\nIako je Srbija prokockala vođstvo protiv Iraca od 2:1 i dozvolila rivalu da u finišu stigne do boda, Muslin ističe da ne bi ništa menjao u odnosu na poteze koje je pvukao u tom meču.\n''Ne mislim da sam nešto taktički pogrešio, ali nismo iskorisili četiri stopostotne šanse, a oni jednu, uz dva prekifda koja su iskoristili. Na tako teškom terenu, protiv rivala koji zna da se brani odigrali smo dobro, pa ne mogu da kažem da bih sada nešto promenio'', konstatoveo je Muslin.\nNa kraju je otkrio i neke detalje kada je u pitanju sastav ekipe za meč sa Moldavijom 6. oktobra u Kišinjevu. Vraća se Kolarov, a biće i nove smene na golu.\n''Kolarov će igrati po boku, gledao sam i njegove odlične partije na štoperu u Mančester Sitiju, ali nama je za sada potrebniji na boku.\nŠto se tiče golmana, videli ste malu nesigurnost našeg Rajkovića protiv Irske, u međuvremenu je Stojković počeo da brani, a nama je iskusan golman potreban u velikim mečevima. On će imati prednost. Ja drugih golmana nemam, nećemo da uzimamo strance, to nam je, što nam je'', zaključio je Muslin.\nTadić besan nakon pobede nad Luksemburgom, hoće osvetu!\nTumba svestan stanja, upozorava na greške!\nGomila ironije, kako smo pobedili "moćni" Luksemburg? (TVITOVI)\nOdbrana nam je očajna, ali pobedismo i taj Luksemburg!\nMitro krči put ka vrhu večne liste, još četvorica ispred!\nNajplaćeniji napušta Partizan posle manje od dva meseca!?\nSpektakl u Areni, Večiti derbi sa navijačima oba tima, određene cene karata!\nPartizan reagovao nakon Bela, poziv stigao bivšem NBA asu!\nZvezda u hendikepu zbog Čovića, kreće potraga za pojačanjem?\nGotovo - Napustio Partizan i pojačao FMP!\nPep je klasa, poseban tretman za najvernije...\nOvo nije isti Ronaldo! Da li je ovo poruka Sariju? Nije gotovo, oglasio se Leo Bonući!\nZvanično! Melo Entoni se vratio u NBA!\nJokićeva ružna pobeda, Luki tripl-dabl, solidni Bobi, uvrede za Letonca! Čikagov klinac ušao u istoriju!\nNovak razočaran, ali zna šta dalje!\nSrpske zastave na utakmici Češka - Kosovo\nNadalu prvo mesto, izjednačio se sa trojicom!\nEL - Real slavio u "El Klasiku", rapsodija Makabija u Vitoriji!\nEuro 2020 (kval.) - Het-trik Ronalda, Portugalci na korak od EP, Englezi pregazili Crnu Goru i overili vizu!\nKakva lekcija, Federer poslao Novaka kući!\nEL - Kakav meč za Micića, savršen učinak, u finišu odbio nalet Zenita!\nDisciplinska komisija žestoko kažnjavala, kasu pune Partizan, Zvezda, Voša, Radnički...\nATP kup - Novak i Dušan predstavljaju Srbiju, saznali i rivale\nNova povreda u Crvenoj zvezdi!


RTS :: "Nova pohvala granici" – kakvo će društvo ostati posle pandemije\nMerila vremena "Nova pohvala granici" – kakvo će društvo ostati posle pandemije\nnedelja, 22. mar 2020, 06:00 -> 15:54\nAutor: Konrad Paul Lisman (priredila: Vesna Knežević)\nProfesor iz Beča Konrad Paul Lisman, u eseju pod naslovom "Nova pohvala granici", opisuje društvo i kulturu koje će izroniti na kraju pandemije koronavirusa. Navodi da se nove granice koje trenutno nastaju pokazuju kao neophodne za preživljavanje.\nKonačno, na granice koje presecaju prostor u kome se donosi odluka koji je život vredniji, a koji ne, tamo gde vlada moderna državna eugenika koju su sve do pre nekoliko dana zastupale isključivo dve države, Velika Britanija i Holandija.\nDok su se sve ostale evropske države odlučile na zaštitu svih godišta, Velika Britanija i Nizozemska su na početku epidemije stajale na stanovištu da ne treba učiniti ništa: neotpornija populacija će umreti, mlađi preživeti i preko "imuniteta krda" osigurati široku otpornost na koronu.\nSve su to granice o kojima piše univerzitetski profesor iz Beča Konrad Paul Lisman, najveći živi austrijski filosof, u eseju pod naslovom "Nova pohvala granici". Tekst je objavljen u Spektrumu, subotnjem podlisku austrijskog dnevnika Prese. Lisman u njemu opisuje društvo i kulturu koje će izroniti na kraju pandemije korone.\nKakva će biti Evropa kad sve ovo jednom prođe, pita se Lisman i odgovara: Biće to društva koja će naučiti da cene granice svakog tipa.\nPrvu "pohvalu granici" Lisman je napisao pre četiri godine i odnosila se na migracionu krizu.\nOdatle dolazi naslov o "novoj pohvali". Čitaocima RTS-a i ovog puta dajemo na uvid prevod Lismanovog eseja u celosti:\nKako se vremena menjaju. Za svakog slobodoumnog, humanistički nastrojenog čoveka, granice su do juče bile uvreda. Jer granice ograničavaju slobodu kretanja. Primoravaju da se zastane ili tapka u mestu. Propisuju neaktivnost, strpljenje, čekanje. Granice odašilju signal: dovde i ne dalje. Granice su naporno dosadne. Granice se ne uklapaju u sliku jednog dinamičnog, ekspandirajućeg, mobilnog društva, koje ne samo da u mnogim oblastima ide do samih granica samoodržanja već bi i da ih prekorači.\nStav je bio da, ako granice postoje, onda moraju da padnu – između političkih zajednica i njihovih ekonomija, kod tehnologija i pravila ponašanja; svuda. Prihvatiti granice značilo je okovati samog sebe u lance. Kad mislimo o slobodi, mislimo da je bez granica.\nSad je odjednom praktično preko noći sve drugačije! Granice se ponovo definišu i povlače. Prelaz preko granice se strogo kontroliše ili zabranjuje. Ljudi se zatvaraju u uskom prostoru, fizički odvajaju od drugih.\nFizičke granice između individua, istorijsko dobro podložno pregovorima, sad se podižu samorazumljivo u krutoj disciplini – jedan metar distance, još bolje dva. Virus ne samo da vraća sećanje na to šta granice zaista znače, već zorno pokazuje da odustvo granica nije uvek i nužno pozitivna vrednost.\nKakvo temeljno saznanje da ima situacija koje vape za granicom! Brzo širenje virusa stoji u samorazumljivoj vezi sa globalnim putničkim saobraćajem, sa turizmom koji je prerastao vlastiti smisao, sa olakim skokom preko čitavih kontinenata. Shodno tome, novi doživljaji granice predstavljaju šok.\nGranice: ono što nikad nije smelo da se vrati, vratilo se omniprezentno, odjednom unapređeno u ključni momenat svakodnevice. Mere koje preduzimaju sve države da zaustave Kovid-19, sveobuhvatna i radikalna ograničenja koja su nametnule ljudima, u suprotnosti su sa svim onim što nam je proteklih nekoliko decenija postalo sveto.\nI ideja ujedinjene Evrope je živela od patosa padajućih, nestajućih, napretkom obezvređenih granica. Pad Berlinskog zida, rušenje Gvozdene zavese, nestanak graničnih kontrola, Šengenski režim: sve su to bila iskustva bezgraničnosti, koja su određivala svest ovog kontinenta u prošlim decenijama.\nAli: najkasnije od migracionog talasa 2015. ponovo su oživele debate o starim i novim granicama. Pri tome su se u prvi plan manje gurali bezbednosno-tehnički, državno-pravni ili politički argumenti.\nNaprotiv, u javnim raspravama je dominirala ontologija granice. U smislu, da li u svakoj granici principijelno leži nešto što prezire ljude, nešto nehumano, u krajnjoj liniji čisto zlo, čiji se povratak, ako uopšte, mora propratiti protestima i pobunama. Za mnoge su granice izgledale kao zli totem predaka.\nSad je odjednom sve drugačije. U staroj debati o tome kako izbalansirati konkurentske zahteve za više bezbednosti i više slobode, opravdana briga za očuvanje života se gurnula u fokus i očas ispreskakala sve postulate slobode.\nNove granice koje trenutno nastaju, tešnje povučene nego što smo ikad pre mogli da zamislimo, danas ne izazivaju nikakve proteste. U borbi protiv virusa, u pokušaju da se grupe visokog rizika sačuvaju od zaraze, granice se pokazuju kao neophodne za preživljavanje.\nI to važi ne samo u odnosu na državne granice, već prema svim svim fizičkim i simbolički posredovanim prostorima u kojima se granice pojavljuju.\nU ovoj krizi se pokazuje da su tradicionalne granice između nacionalnih država postale određujuće markacione linije. Zakon delovanja je na strani država, a ne na nadnacionalnim asocijacijama i institucijama.\nGde god se pogleda, menadžment krize leži na nacionalnim državama. Kada se radi o tome da svoj prostor kretanja suzi na minimum, čovek sluša uputstva nacionalnih i lokalnih vlasti. Kada se radi o tome da se iz inostranstva dovedu odlutali državljani, odjednom svako zna gde mu je domovina.\nDa bitka protiv virusa, ako uopšte, može da se dobije samo na globalnom nivou, spada u paradoks trenutnog razvoja.\nAli šta je granica u svojoj suštini? Izvorno ništa više i ništa manje od jedne fizičke ili mišljene linije koja razdvaja dve stvari. Ko god je u stanju da primeti razliku u bilo čemu, taj u stvari saopštava da vidi jednu granicu; ko kod pravi razliku, povlači neku granicu.\nJezikom filosofije, to znači da je granica uopšte preduslov da se nešto primeti i shvati. Kad bi sve bilo bezrazlično jedno, ne bi bilo ničeg da se vidi, da se identifikuje i ničeg da se sazna.\nSvaki pokušaj da ono što vidimo obuhvatimo u nekom pojmovnom poretku, znači povlačenje granice. Svako saznanje počinje na isti način: ovo nije ono. Svaka definicija je povlačenje granice.\nNešto se razlikuje od nečeg drugog. Između ovog i onog prolazi granica. Zdrav i bolestan, inficirani i neinficirani, u karantinu ili van njega, u Tirolu ili u Bavarskoj: To su različitosti koje markiraju aktuelne granice. I samo ako te granice prihvatimo i povučemo, shvatićemo šta se događa i kakva je naša odgovornost delovanja.\nNaša svest je akter i rezultat, uzrok i posledica takvog povlačenja granica. Niko još nije rekao "ja", a da time već nije povukao granicu između sebe i drugog. U boljim vremenima rado smo se igrali sa različitim identitetima i zamagljivanjem granica između njih. Poigravali smo se konceptima dionizijske bezgraničnosti i utapali u fantazije identiteta bez granica.\nSada kad je postalo ozbiljno, granica određuje ono što jesam – ili sam pripadnik rizične grupe ili sam opasnost za druge. Granica između "ja" i bilo kog drugog, metar-dva nenaseljene zone razdvajanja, nadzirana socijalna distanca, sve je to u funkciji klasičnog sanitarnog kordona.\nLinija razgraničenja spasava život. Karantin kao mesto maksimalno čuvanih mini-granica demonstrativno dovodi u fokus tu tako rado kritikovanu funkciju granice, čiju egzistenciju nas je bilo sramota da priznamo. Između njih unutra i onih napolju nema više fizičkog kontakta, sve je usmereno ka tome da se i najmanja mogućnost dodira ukine. Predstava da virtuelna komunikacija kompenzuje ta ograničenja je iluzija.\nGranice, kako god su povučene, u svim onim oblastima u kojima ih srećemo, stavljaju nas pred prastari moralni problem: Was soll ich tun, šta treba da radim? To čuveno pitanje koje je Imanuel Kant računao u temeljne filosofske postulate, dobija pravu dramatiku tek u slučaju izbora, kad se formira u odnosu na neku granicu, blokadu ili zabranu.\nTek je božja zabrana da se jede voće sa Drveta saznanja dobra i zla navela ljude u raju da postave pitanje: šta da radimo? Bez zabrane, bez granice, to se pitanje ne bi postavilo. Gde je sve dopušteno, ništa se i ne događa. Granice sužavaju mogućnosti i time provociraju da se nešto pokuša, zamisli ili predstavi. One vode u protest, u znanje, u saznanje.\nGranice izazivaju i vode ka prekoračenju granica. Mladi koji demonstrativno prkose tako što se dogovaraju za corona-parties i korona-žurke, zorno pokazuju upravo tu dimenziju granice.\nAli ako se granice i prekoračenje granica meusobno uslovljavaju, važi i obrnuto: Svako prekoračenje jedne granice povlači za sobom pitanje da li je možda bilo bolje i pametnije da je ta granica ostala intaktna.\nPozivi u monotono pastoralnom tonu da se ostane kod kuće i izbegavaju kontakti sa pripadnicima rizičnih grupa su jedna takva granica koju je bolje poštovati nego prkosno testirati.\nPremalo se obraća pažnja da upravo u oblasti socijalnog života granice imaju funkciju zaštite. Svako pravilo, zakon i propis, svaki tabu, svako pravo predstavlja u stvari jednu granicu: dovde i ne dalje.\nGranice u bukvalnom smislu ograničavaju naše delovanje i ponašanje. Na jednu zatvorenu državnu granicu, onako kako su momentalno ispresecale Evropu, čovek dođe i stane.\nPrekasno zatvorene spoljne granice EU sada smiruju svaki pokret i šalju putniku namerniku jednu jedinu poruku – vrati se natrag. Ako ta mogućnost još uopšte postoji.\nOno što se kod uobičajenih kritika granica rado zaboravljalo, sada se otkriva kao njihov glavni zadatak. Granice, naime, imaju sposobnost da štite slabije.\nOdbrana granica može da bude akt humanosti. U svetu bez granica uvek trijumfuju jaki. Izjava Fridriha Ničea da su granice izmislili slabiji, trebalo je da služi kao upozorenje onima koji su rušili granice. Snažnima i jakima ne trebaju granice.\nTu perfidnu logiku razobličava i stav nekih, iznesen potpuno iskeno bez cinizma, da virusu treba osloboditi što više prostora ne bi li se smirio. S obzirom na to da je pretnja virusa za mlade i i zdrave ljude mala, te da kao žrtve uglavnom padaju stariji i bolesni, treba odustati od mera zaštite.\nOsiguravanje šansi onih koje je život obeležio, a smrt načela, ne stoji ni u kakvom odnosu prema pretećem slomu svetske privrede. Drugačije rečeno, hoće li slabiji živeti ili ne, ne određuje ritam oporavka civilizacije. Ali ti koji tako deluju, zaboravljaju da granice štite samo onda kada iza njih stoji moć koja ih osigurava.\nLisman misli na eventualni slom javnog reda i poretka do koga bi moglo da dođe ako se zdravstveni sistemi nekih zemalja, kao na primer u Velikoj Britaniji, slome pod pritiskom broja obolelih. Kina je za sada uspešno savladavala te opasnosti, Italija nije. U haosu nema državnih granica.\nGranice su i dalje sveprisutne kao barijere, stubovi i ograde, kao kontrolni punktovi i tačke prelaska na zemlji, vodi i u vazduhu, u telu, srcu i glavi.\nGranice definišu političke zajednice i državni suverenitet. Granice razlikuju ljude po socijalnim, kulturnim, religioznim, jezičkim, etničkim i medicinskim kriterijumima.\nGranice kao pravila i norme upravljaju našim delovanjem. Unutar jezika granice osiguravaju jasnu misao i unapređuju saznanje.\nAli svaka granica izaziva mogućnosti svog poništenja, svaka u sebi nosi vlastiti nestanak, svaka u svom biću nosi zbunjenost i haos za čije je sprečavanje upravo stvorena.\nI zato kad se približava granicama, gde god da su one povučene u stvarnosti i u misli, čovek to mora da čini sa oprezom.\n5° C 2° C 5° C 2° C 2° C 1° C


Najpoznatiji mim sa interneta je zapravo - Srbin\nNajpoznatiji mim sa interneta je zapravo – Srbin\nLifestyle Autor:Iva Hadnađ15. jan. 202214:40\nDavid Vujanić Foto: Instagram/dvujanic\nPoreklom iz Srbije, David Jovanović koji danas živi u Engleskoj nalazi se na viralnoj fotografiji sa kojom se danas šale korisnici društvenih mreža iz celog sveta.\nU serijalu videa Buzz Feeda koji se zove „Slučajno sam postao mim“ David objašnjava kako je pomenuta slika nastala i dalje uticala na njegov život.\nOn se na početku videa priseća svog preseljenja u Englesku, mučnog statusa izbeglice, ratova i perioda prilagođavanja u školi.\n@buzzfeeduk I accidentally became a meme pt 1 #buzzfeeduk #buzzfeed #meme #british #uk #uktiktok #part1 ♬ original sound - BuzzFeed UK\n„Odrastanje je bilo vrlo čudno za mene. Bili smo izbeglice tokom rata 90-ih, ali srećom nismo bili povređeni niti oštećeni. Došli smo u Ujedinjeno kraljevstvo 1998. godine i zahvalni smo što nam je dozvoljeno da tu ostanemo. Znate, kada dođete kao izbeglica, nemate ništa, u rukama ste council koji vas stalno premeštaju dok se konačno ne snađete.“, tvrdi ovaj momak.\nDavid objašnjava da je fotografija koja je postala viralna i poslužila kao inspiracija za mim nastala prilikom fotografisanja u osnovnoj školi.\nA post shared by David Vujanić (@dvujanic)\n„Odmalena nisam voleo autoritete, da mi ljudi govore šta treba da radim. Oduvek sam bio buntovničke prirode, često sam tako samo tražio pažnju. Sećam se da smo u školi imali godišnje fotografisanje i fotograf je insistirao da treba da se nasmejem za sliku. Meni se baš nije smejalo tog dana, a taj tip je sve vreme ponavljao svoj zahtev i to me je nerviralo“, seća se on.\nKaže da Srbi baš i nisu ljudi koji vole da se smeju kada ih neko tera na to i da je i on uporno odbijao da to uradi za školsku fotografiju.\nTako je nastao pomenuti mim na kom se David „neprijatno smeje“, a koji ga je učinio popularnim i interesantnim u društvu.\nHit crnogorski oglas: Ležiš i ne radiš ništa, nagrada 300€\n„Na neki način sam ponosan. Dešava se da razgovaram sa devojkom koja mi je simpatična i onda joj pomenem taj mim koji svi znaju. Sav srećan kažem – da, to sam ja.“, priča David koji tvrdi da u Engleskoj nije imao prijatelje sve do 16. godine.\nU međuvremenu je postao influenser i kreirao svoj brend, a na Instagramu ga prati blizu 150.000 ljudi.\n„Nadam se da ću vremenom radom u kreativnoj industriji uspeti da omogućim roditeljima da se što pre penzionišu i da otplatim hipoteku za kuću“, nada se simpatični David.\nBonus video: Paparaco lov na poznate\ndruštvene mrežeinternetMimoviŠaleViralni video\nKako je Ćofi, "dobroćudni narkoman iz kraja", ispao ljudina kad je bilo najteže\nArsenije ušao u finale Slagalice uz aplauz zbog jednog poteza\nVoditeljka optužila Žiku iz Zane: Svedočio je da se mojoj 18:55


Aleksandra Kovač: Zauvek ću voleti Kristinu, ali naši putevi su se odavno razišli – Hello! magazin DEV\nAleksandra Kovač: Zauvek ću voleti Kristinu, ali naši putevi su se odavno razišli\nIzjava Kristine Kovač da se odriče rođene sestre Aleksandre izazavala je pravu buru u srpskoj javnosti. Aleksandra se dosad nije oglašavala tim povodom, a danas je samo za čitaoce portala hellomagazin.rs progovorila na ovu temu i stavila tačku na porodičnu dramu.\n– Moram da se osvrnem na javni medijski napad koji je izvršen na mene i mog partnera Romana Goršeka, ali i na moju porodicu protekle nedelje. Objavljivanje neistina i optuživanje na osnovu lažnih informacija dovelo je do toga da se naša imena provlače po žutoj štampi, što se nikada do sada nije dogodilo. S obzirom na to da moj otac Kornelije, moja sestra Anja, moj partner Roman i ja nemamo nikakve veze sa neistinama koje je Kristina Kovač napisala u svom tekstu, zamolila bih medije da to uzmu u obzir – navela je Aleksandra i nastavila:\n– Moja sestra Kristina i ja smo našu poslovnu saradnju prekinule davne 1998. godine, nakon izdavanja dva “K2” albuma u Srbiji, kojom smo postavile nove muzičke standarde u ovoj zemlji. Nakon toga, naši putevi se razilaze, kako poslovno, tako i privatno. Tokom godina smo se razvijale kao pojedinci koji imaju potpuno različita interesovanja i ambicije, i retko smo bile u kontaktu, baš iz tih razloga. Ja sam se nakon karijere u popularnoj muzici okrenula i komponovanju primenjene muzike, pedagoškom radu sa decom i odraslima, i akademskom usavršavanju, te sam tako upravo magistrirala na polju filmske kompozicije na prestižnom Edinburg univerzitetu. Moj partner, Roman Goršek, sa kojim sam poslovnu saradnju započela 2000. godine, je svojim radom, znanjem, idejama i podrškom učestvovao u svakom mom poslovnom i životnom koraku, i bio uz mene kada niko drugi nije – kaže popularna kantautorka i dodaje:\n– Sve optužbe koje su iznete na njegov račun su lažne, i ovim putem želim da se izvinim njemu i njegovoj porodici na svemu što su doživeli u proteklih nedelju dana. Moja sestra Kristina vodi svoj život, odrasla je osoba, odgovorna za svoje akcije i reči. Volim je, i uvek ću je voleti, ali nas dve odavno ne razmišljamo, živimo i komunicaramo na isti način, i molim medije da to od sada pa nadalje uvaže – zaključila je Aleksandra.\nBiljana Obradović da dečkom Brankom provela nezaboravnih deset dana u Majamiju\nDragan Mićanović: Nema razloga da Ana i ja ne budemo u fantastičnim odnosima


Kulturni centar Bar – Film “Zanimljiva istorija” – Montenegrina.net | Kultura, umjetnost i nasljeđe Crne Gore. Culture, Arts & Heritage of Montenegro.\nHomePregled po gradovimaBarKulturni centar Bar – Film “Zanimljiva istorija”\nNovember 17, 2021 Bar, Filmska umjetnost, Fokus, Najave reportaže izvještaji 0\nKratkometražni film za đecu i mlade „Zanimljiva istorija“ je dio projekta JP Kulturnog centra Bar kandidovan kod Ministarstva kulture Crne Gore za Evropsku kulturnu baštinu pod nazivom “Učimo istoriju kroz priču”.\nGlavni cilj projekta je da đeci i mladima približimo tradiciju i istoriju Crne Gore, putem zanimljivih priča baziranih na istorijskim činjenicama i podstaknemo ih na samostalna istraživanja u istom pravcu. Na ovaj način dobijaju potpuniju sliku i o životu princeza, a zahvaljujući glavnoj akterki koja je njihova vršnjakinja, nalaze sponu između sadašnjeg vremena i godina u kojima su princeze živjele”.\nPremijera je zakazana u subotu 20. novembra u 17h u Dvorcu Kralja Nikole u sklopu programa povodom Dana opštine Bar i na Svjetski dan đece.\nfilm zanimljiva istorija


Naslovna > Uređaji > Telefoni > Nokia C3-01\nObjavljeno 14/11/2011 od strane MOX\nU eri telefona osetljivih na dodir, Nokia je izbacila interesantan model C3-01, prvenstveno namenjen korisnicima koji su ljubitelji klasicnih telefona sa standardnom tastaturom ali bi ujedno zeleli da isprobaju prednosti modela koji u sebi imaju ugradjen touch-screen.\nS obzirom na to da je moj prethodni telefon bio u potpunosti touch, moram da priznam da se nikada u potpunosti nisam navikao na rad sa njim, kucanje poruka i obavljanje poziva u hodu mi je sve vreme koriscenja predstavljalo veliki problem. Kada sam saznao za ovaj model odmah sam znao da je Nokia spajanjem tradicionalnog i savremenog jednostavno napravila dobitnu kombinaciju i nisam se prevario.\nTelefon ima odlican i vrlo precizan touch-screen display sa brzim odzivom koji znacajno olaksava rad, a tastatura je veoma zgodna za kucanje sms poruka. Izradjen je od kvalitetnog materijala i tesko se moze izgrebati ili ostetiti, bar ja nisam uspeo za ovih 5 meseci koriscenja. Savremen i elegantan dizajn verujem da ce se mnogima dopasti. Od funkcija bih pre svega izdvojio Wi-Fi koji radi odlicno, OVI Store gde se moze naci i skinuti veliki broj najrazlicitijih aplikacija, tema i igrica za ovaj telefon (vecina je i besplatna) kao i kameru od 5 megapiksela koja pravi slike sasvim pristojnog kvaliteta. Tu je jos i ugradjen radio prijemnik, izuzetno dobar media player, a u mraku vam ovaj telefon moze posluziti i kao baterijska lampa. Uz optimalnu upotrebu, baterija vam moze drzati oko 3 dana.\nSto se nedostataka tice, nema ih mnogo, ali bih spomenuo relativno mali kapacitet interne memorije koju telefon poseduje (sto se moze resiti kupovinom memorijske kartice zeljenog kapaciteta) i nedostatak glavnog tastera, sto je donekle i razumljivo, jer bi njegovim prisustvom ekran osetljiv na dodir izgubio smisao.\nKad se sve sabere i oduzme, ovaj telefon bih preporucio svima jer verujem da se za cenu po kojoj se trenutno prodaje (oko 150 Eura) i vise nego isplati.\nNokia C3-01, 4.5 out of 5 based on 15 ratings\n← Schwarzkopf Schauma Cotton Fresh\n13 reagovanja na Nokia C3-01\n12/11/2012 u 17:46\nImala sam ovaj telefon, stvarno je dobar. Pokajala sam se sto sam ga zamenila. Fenomenalan je.\n18/12/2011 u 02:15\nmobitel je inace ok. medjutim, meni je najveca mana mogucnost javljanja na poziv preko touch tipke. cesto mi se desi da primim ili odbijem poziv dok trazim mobitel po torbi. mislim da je to zaista nepotrebno i da su trebali iskljuciti tu mogucnost. kod touch mobitela, javljanje je iskljucivo preko „pravih“ tipki.\n01/12/2011 u 12:53\nImao sam pre C3-01 Nokiu C3-00 oba telefona su odlična i jedino što je bolje kod C3-01 je što je manje plastičan od C3-00 i za nijansu brži.\n26/11/2011 u 16:34\nSlažem se sa većinom komentara da je u pitanju veoma praktičan telefon i baš kao što neko reče je idealan za ljude koji bi želeli da isprobaju nove moderne tehnologije, kao što su komande na dodir, ali da ipak to ne bude jedini način komuniciranja sa aparatom.\nNokia telefoni su sami po sebi odlični uređaji i sve pohvale iz komentara su sa argumentom.Pomenuti teledon C3-01 je odličan lično ga posjedujem,problem je samo što su i drugi tefoni jednako dobri ali poprilično jeftiniji što je u ovom vremenu jako bitno.\n23/11/2011 u 10:57\ndobar i brz telefon.Lak za korišćenje i cena mu je u odnosu na kvalitet solidna.Svidja mi se što ima klasičnu tastaturu jer je dosta lakša i brža za poruke.Dizajn je vrlo lep\nSolidan telefon, nikad se nece „zabagovati“\n15/11/2011 u 01:16\nimao prilike da ga par puta drzim u ruci i da ga isprobam…izuzetno elegantan i lep telefon, brz…\njedino mana po meni je slabija baterija i ekran koji je nalik onom kao kod 5800 tj kao da ima foliju preko ekrana, nije staklen sto ume da bude nezgodno kada se treba pritisnuti neko dugme u cosku ili dnu ekrana (npr ona strelica i brovseru da se dobije meni)… i jos nesto bi naveo kao manu…dugmici od crvene i zelene slusalice posle par meseci hoce da se oljuste :/\nal sve u svemu dobar telefon\n14/11/2011 u 22:16\nTelefon je jako elegantan, i lepo izgleda.Meni se svidjaju ovakvi modeli jer zaista i lice na telefon.Medjutim, mislim da je preskup.Pa za 150eura se nalaze i mnogo lepsi i funkcionialniji. Milsim da je cena previsoka bez obzira na dizajn i mogucnosti.\n14/11/2011 u 22:12\nOvo je i vise nego odlican telefon za samo 150e,ekran je zaista besprekoran i ima brz odziv,kamera precizna i wifi je prosto neverovatan za ovu cenu.\n14/11/2011 u 16:04\nSuper telefon!Jednostavna elegancija, ekran osetljiv na dodir,sve ono sto je potrebno ljudima koji ne vole previse zenski dizajnirane telefone.\n14/11/2011 u 15:18\nDobar ekran, odlicna kamera mada bi poklopac pozadi dobro dosao. Zanimljiva kombinacija za dosta povoljnu cenu, jedino se meni ne svidja softver kod Nokia telefona, tu malo gube bitku sa ostalima. Telefon je mnogo lepsi uzivo, tanak i elegantan.\n14/11/2011 u 15:11\nZa ove pare , retko koji telefon moze da ima slicne performanse tako da od mene veliki like za telefon


Rukometni "orlovi" pregazili Izrael (32:23) i plasirali se na evropsko prvenstvo! | Skandalozno\nRukometni “orlovi” pregazili Izrael (32:23) i plasirali se na evropsko prvenstvo!\nMuška rukometna reprezentacija Srbije izborila je plasman na Evropsko prvenstvo, koje će biti odigrano početkom naredne godine u Poljskoj.\nSrbija je danas u Kraljevu pobedila selekciju Izraela 32:23 (19:12) u meču poslednjeg, 6. kola grupe Četiri kvalifikacija za EP 2016.\nNaša selekcija je zauzela drugo mesto u grupi sa osam bodova, dok je Island bio prvi sa devet. Crna Gora je treća sa sedam.\nNajefikasniji u selekciji Srbije bio je Zelenović sa šest golova, dok je Đukić dodao 5. U poraženoj ekipi najbolji je bio Davda sa pet golova.\nSelektor Srbije Dejan Perić izveo je postavu sa kojom je krenuo i prethodni meč u Crnoj Gori, a bekovska trojka Ilić – Elezović – Zelenović, brzo je pronalazila načine da nadigra agresivne Izraelce, koji su sa druge strane tražili način da nadigraju srpsku odbranu u brzom izvođenju centra.\nDržali su se Izraelci preko Omera Davde (četiri gola u nizu) do 7:6 u prvih 14. minuta, a onda je kvalitet srpskog tima počeo da dolazi do izražaja. Serijom kontranapada preko Đukića i Vučkovića, Srbija je u 19. minute došla do plus 5 (11:6), a razlika se povećavala sve do kraja prvog dela – 19:12.\nPružio je Perić šansu svim svojim izabranicima u drugom delu, ali najveće ovacije publike doživeo je Obrad Ivezić, junak iz Bara, koji je serijom intervencija digao kraljevačku publiku na noge. Pored sjajnog golmana, lopta Izraelaca nije htela u gol. Od 26:18 do 32:18 prošlo je deset minuta (54. minut), a momci u srpskim majicama su polako mogli da krenu sa slavljem i plasmanom na EP.\n“Čestitam ekipi na muškoj i fer utakmici. Zadovoljstvo mi je što smo imali ovakvog protivnika. Draganu Đukiću želim sve najbolje u budućnosti i daljoj karijeri. Naš cilj je bio plasman na Evropsko prvenstvo u Poljskoj. Put koji smo prošli je bio trnovit sa dosta oscilacija. Prelomna utakmica je bila baš u Izraelu, gde smo i pobedili. Ponosan sam na ekipu i velika mi je čast što sam na čelu ove reprezentacije, koja je ovih dana usrećila mnoge, naročito mnogobrojnu rukometnu publiku. Zahvaljujem se publici u Kraljevu koja je dala veliku podršku reprezentaciji”, rekao je Dejan Perić.\n“Fer i muška igra. Bez obzira na sve, Izrael je došao da pobedi i tako su i igrali. Želim celoj ekipi da se zahvalim na odličnoj atmosferi i na plasmanu na EP. Zahvaljujem publici na velikoj podršci”, rekao je srpski reprezentativac Dalibor Čutura.\nSelektor Izraela Dragan Đukić čestitao je Srbiji na pobedi.\n“Čestitam reprezentaciji Srbije plasman na Evropsko prvenstvo. Zasluženo su pobedili i nadam se da će nastaviti da grade ekipu u budućnosti. Čestitam im i na pripremama za ovu utakmicu . Moji igrači su ušli emotivno u ovu utakmicu jer im je ovo poslednja utakmica samnom na čelu i hteli su da se pokažu u najboljem svetlu.\nPublika je imala priliku da uživa na tribinama jer ovo je bila jedna dobra utakmica”, naveo je Đukić.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Rukometni “orlovi” pregazili Izrael (32:23) i plasirali se na evropsko prvenstvo!"


Talibani zarobili ruskog državljanina – Minber\nkol. 07, 2016 at 11:36 am\nSpecijalni predstavnik predsjednika Rusije za Afganistan i direktor Drugog odjeljenja za Aziju Ministarstva spoljnih poslova Zamir Kabulov potvrdio je informaciju da su jednog državljanina Rusije zarobili afganistanski talibani.\nRanije su mediji javili da su borcig pokreta “Taliban” zarobili šest članova posade pakistanskog helikoptera “Mi-17” koji je išao u Rusiju na remont.\n“Sada su uključene sve mogućnosti i u toku je potraga. Biće to dug proces utvrđivanja ko i kako je oteo članove posade, vodiće se pregovori, biće uspostavljen kontakt”, rekao je Kabulov na radiju “Eho Moskve”.\nOn je istakao da bi oslobađanje ruskog državljanina, navigatora helikoptera “Mi-17”, mogao da bude dug proces, prenosi “Sputnjik”.\n“Time bi, prije svega, trebalo da se bave pakistanske vlasti, pošto se tamo nalazi šest državljana Pakistana, a naš navigator je samo upravljao helikopterom”, rekao je on i dodao da je prethodno oslobađanje državljanina Rusije iz zarobljeništva u Afganistanu trajalo više od godinu dana.\nTurska policija prima 10 hiljada novih kandidata


Još dvije djevojke iz škole glume podnijele prijavu protiv Mike Aleksića: "Bez straha za bolje sutra" - BIGportal.ba\n17 Januara, 2021 17 Januara, 2021 02486\nNakon glumice Milene Radulović, još dve devojke dale su izjave policiji o slučaju zlostavljanja do strane reditelja Miroslava Mike Arsića koji je sinoć priveden\n“Ukoliko date izjavu policiji, možete biti sigurni da će ona ostati anonimna ukoliko to želite. Tim putem želim da pozovem sve devojke koje imaju bilo kakvo iskustvo seksualnog zlostavljanja od strane Mike Aleksića da mi se obrate i da ću ih povezati sa sjajnim ljudima iz policije koji rade na ovom slučaju. Ovo je važno da naznačim, kako se ne bi dovelo slučajno u pitanje procedura policije koja je vrlo profesionalno, pedantno urađena i koja garantuje anonimnost. Upravo dolazim iz policije gde sam zvanično dala izjavu sa još jednom devojkom čija će priča ostati anonimna “, napisala je Zeljkovićeva u objavi.


Pudždemon da razjasni dilemu | Radio Televizija BN\nPudždemon da razjasni dilemu\nKatalonski predsednik Karles Pudžemon ima rok do danas da razjasni da li je u svom govoru koji je održao u parlamentu 10. oktobra proglasio nezavisnost.\nSvijet 16.10.2017 | 07:15\nPudždemon dosad nije nagovijestio kakav će biti njegov odgovor, ali je katalonska javna televizija TV-3 objavila je da to neće biti ni "da", ni "ne", već jedan "razrađeni odgovor".\nKatalonski lider, koji je u nedjelju položio cveće na grob nekadašnjeg katalonskog separatističkog lidera Ljuisa Kompanjsa, rekao je da će njegova odluka biti inspirisana njegovom "privrženošću miru, pristojnosti i trezvenosti, ali i čvrstinom i demokratijom", prenio je AFP.\nUkoliko katalonska vlada potvrdi da je proglasila nezavisnost, a tu odluku ne povuče do četvrtka, vlada u Madridu mogla bi da uvede vanredne mjere prema članu 155. španskog ustava, koji joj dozvoljava da regionalne vlasti stavi pod svoju kontrolu i raspusti tamošnji parlament.\nŠpanski ministar unutrašnjih poslova Huan Ignasio Soido izjavio je u subotu da će se nejasan odgovor Pudžemona smatrati da on ne želi dijalog i da će Madrid učiniti sve da se stvari vrate u normalne tokove, što praktično znači da će reagovati kao da je nezavisnost Katalonije proglašena.\nŠpanski dnevnik "Mundo" piše, ne navodeći svoje izvore, da španska vlada razmatra dvije opcije koje bi mogla da primjeni u slučaju da Katalonija jednostrano proglasi nezavisnost.\nMadrid bi, kako se navodi, Kataloniji mogao da postavi privremenu administraciju, ili vladu sastavljenu od predstavnika svih stranaka. Zatim bi u roku od od tri do šest mjeseci bili sazvani regionalni parlamentarni izbori.\nPudžemon je 10. oktobra u govoru u parlamentu u Barseloni rekao da Katalonija pristupa proglašenju nezavisnosti, ali je predložio zamrzavanje primene tog proglašenja na nekoliko nedjelja kako bi se omogućio dijalog sa španskom vladom uz međunarodno posredovanje.\nEU ne sme podrzati Kataloniju, a rado bi to uradila. Znaju da bi Spanija istog momenta napustila EU, a onda bi raspad EU bi izvjestan.\nOvaj sjedi sad na vrućoj stolici i ne bi mu bio u kozi. Da li da zajebe svoje glasače sto znaci kraj njegove karijere ili proglasiti nezavisnost sto ga može takodje koštati zatvora jer nije ispoštovao sudsku odluku .


Na ovo svi padamo – Opustise.rs\nNaslovna / Ljubav i Sex / Na ovo svi padamo\n30. septembra 2015. Autor: Mondo Foto: Guliver/Getty/Thinkstock\nZakoni privlačnosti, kada je reč o ljubavnim vezama, mogu da budu komplikovani. Evo šta je nauka do sada uspela da otkrije o ovoj temi, ako se „hemija“ uopšte može objasniti.\nEvo šta sve može da utiče na to koliko su nam neke osobe privlačne.\nMuškarci koji imaju sinove su seksepilniji\nBiolog sa Univerziteta u Trnavi u Slovačkoj, nedavno je sproveo istraživanje koje je pokazalo da su ženama privlačniji muškarci koji imaju sinove. Pokazalo se da percepcija atraktivnosti utiče na to koliko parovi ostaju zajedno, pa čak i na to koliko će dece neki par imati. U studiji je ispitano 260 žena koje su rangirale muškarce po atraktivnosti na osnovu njihovih fotografija. Više ocene dobili su muškarci koji su na fotkama bili sa sinovima. Još veće ocene su dobijali muškarci čiji sinovi su lepi i zgodni jer žene podsvesno misle kako to podrazumeva dobru genetiku, kažu naučnici.\nMuškarci koji umeju sa decom\nŽene vole muškarce koji umeju sa decom, pokazala je studija iz 2014. godine. Nikolas Gogen, profesor kognitivne psihologije na Univerzitetu u Velikoj Britaniji, sproveo je istraživanje u kome su muškarci provodili neko vreme pomažući ženama sa decom. Gogen je otkrio da su ženama tri puta privlačniji muškarci koji pokazuju privrženost i ljubav prema deci.\nŽene koje direktnije flertuju\nNedavno sprovedena studija otkriva da samo 18 odsto žena zna kada muškarci flertuju sa njima. Sa druge strane, 36 odsto muškaraca prepoznaje kada im se dame nabacuju. Razlog za to je, kažu stručnjaci, što žene flertuju direktnije i ne ostavljaju mnogo prostora za nesporazume na tom polju.\n← Prethodna vest „Dogi stajl“ za pamćenje\nSledeća vest → ŽELEO JE SAMO SEKS, ONA SE ZALJUBILA: Nije se javljao posle zajedničke noći, ona mu je ovo poručila


Na osnivackoj Skupstini NVO �� SEHER ��koja je odrzana 11.07.2002. izabrano je rukovodstvo ��Sehera�� u svojstvu dr.Nedzad Dresevic predsjednik i Zahid Licina sekretar i upravni odbor.\n��Seher�� je NVO koja se bavi izgradnjom i ocuvanjem islamskih vjerskih i kulturnih objekata kao i edukacijom mladih.\nOrganizator je vise koncerata i tribina(ilahije i kaside,mevludi,vjerska predavanja I dr.)\nKoncert ilahija i kasida i sevdalinki za hidzeretsku 1427g u domu kulture Tuzi.\nDobrotvorni koncert jan.2006 za kupovinu muslimansko-bosnjacke nosnje za KUD ��Ramadan Sarkic��Tuzi.\nSuorganizator hidzretske 1427 sa OIZ Podgorica u KIC Budo Tomovic,gosti su bili hor\n��Djulistan�� iz N.Pazara.\nVece Kur' ana i ilahija 10.10.2006.dom kulture u Tuzima . Izvodjaci hor Tuba iz Irana.\nOrganizatori Mesihat Crne Gore , Islamska Zajednica Tuzi , ''Seher'' i Kulturni Centar\nRealizovani projekti NVO ��SEHER��\nObnova Osmanagica dzamije u Podgorici.\nIzgradnja hadzi Selimove dzamije u Karabuskom Polju-Tuzi.\nIzgradnja Sebilja na Trgu u Tuzima.\nU toku je izgradnja stare nizamske-careve dzamije u Tuzima ciji su radovi dospjeli do samog krova. Izgradjena je minara u visini 43m.i obnovljena je ograda mezarja u duzini od 360m.\nNa poziv ambasade I.R.Irana clan NVO ��Seher�� Mehdi Sabanadzovic i glavni imam u Podgorici Dzemo ef. Redzematovic dana 13.02.2006 prisustvovali su proslavi dana drzavnosti u vili Jelena u Beogradu. Tom prilikom ista delegacija je posjetila kulturni centar Irana i imala razgovor sa direktorom g.Mehrdad Agahijem sa kojim je govoreno o kulturnoj i obrazovnoj saradnji sa OIZ i ��Seherom��.\nDelegacija OIZ I NVO ��Seher�� u sastavu dr.Nedzad Dresevic i Mehdi Sabanadzovic boravila je na poziv ambasade I.R Irana u Teheranu od 31.05 do 07.06.2006 na 17 medjunarodnoj Konferenciji o licnosti i djelu Imama Homeinija.Tom prilikom delegacija je bila na prijemu kod Predsjednika I .R.Irana dr.Mahmuda Ahmedinedzada i zijaretila kucu,turbe i dzamiju imama Homeinija.\nPocetkom jula mjeseca delegacija KC Irana na celu sa direktorom g.Mehrdadom Agahijem i njegovim savjetnikom Sajidom Iranijem bila u posjeti NVO ��Seheru��,pri cemu je dogovorena dalja saradnja na kulturnom i obrazovnom planu tom prilikom je obecana a nakon hefte dana i dodijeljena hedija od 3 nova kompjutera sa pratecom opremom i kucna biblioteka.\nNa poziv OIZ Podgorice i Tuzi uz suorganizaciju NVO�� Seher�� 28.04.2006g u Tuzima je boravio naibu-reis Islamske Zajednice u BIH,hadzi hafiz Ismet ef. Spahic. Tom prilikom je odrzao hutbu i nakon dzuma-namaza je proucen mevlud u Cazim begovoj dzamiji .Povod posjete bio je mjesec rodjena Muhammeda a.s.izrazeno je obostrano zadovoljstvo posjetom i zelja za daljom saradnjom sa IZ u BIH.\nNVO ��SEHER�� se finansira dobrovoljnim prilozima gradjana Crne Gore i dijaspore.\nRukovotstvo�� Sehera�� uglavnom su ljudi koji su u namazu. Ucestvuje u akcijama na teritoriji Crne Gore i sire. Delegacija NVO�� Seher�� je prisustvovala otvaranju dzamije u Trebinju a zatim posjeta deset godina od masakra srebrenickih muslimana u Potocarima gdje su klanjali dzenazu.\n��Seher�� ucestvuje u svim dobrotvornim akcijama kao i skromnu finansijsku pomoc nasim studentima kad je umogucnosti. Posebno isticemo dobru saradnju sa OIZ Podgorica i Tuzi kao i sa Mesihatom Crne Gore.\nNVO�� Seher��-Tuzi je otvoren za saradnju sa svim islamskim zajednicama u okruzenju i nevladinim organizacijama koje se bave ocuvanjem i izgradnjom islamskih vjerskih objekata,ocuvanjem svoje kulture,obicaja i tradicije.


Srbija: Stopa rasta u prvoj polovini godine 7,5 odsto - 30.07.2021, Sputnik Srbija\nSrbija: Stopa rasta u prvoj polovini godine 7,5 odsto\nPredsednik Aleksadnar Vučić saopštio je da je stopa rasta u prvih šest meseci ove godine 7,5 odsto. 30.07.2021, Sputnik Srbija\nOn je čestitao svim građanima Srbije, dodajući da posle loše, ali mnogo bolje godine u odnosu na sve ostale zemlje Evrope, Srbija ove godine nastavlja da raste najbržim i najsnažnijim mogućim tempom.Vučić je istakao da to znači da će projekcije za stopu rasta ove godine biti svakako ispunjene, i to ne od šest, već i od 6,5 odsto, a moguće i sedam odsto do kraja godine."To znači više plate, penzije, mnogo novih radnih mesta, znači da se Srbija velikom brzinom približava najrazvijenijim zemljama Evrope. Hvala vam na svemu, na svoj podršci", poručio je Vučić u video snimku objavljenom na Instagramu.\nekonomija, aleksandar vučić, srbija\nPredsednik Aleksadnar Vučić saopštio je da je stopa rasta u prvih šest meseci ove godine 7,5 odsto.\n"Stopa rasta u prvom polugodištu 2021. godine je 7,5 odsto, jer je prva, zvanična fleš procena za drugi kvartal 13,4 odsto rasta", rekao je Vučić.\nOn je čestitao svim građanima Srbije, dodajući da posle loše, ali mnogo bolje godine u odnosu na sve ostale zemlje Evrope, Srbija ove godine nastavlja da raste najbržim i najsnažnijim mogućim tempom.\nVučić je istakao da to znači da će projekcije za stopu rasta ove godine biti svakako ispunjene, i to ne od šest, već i od 6,5 odsto, a moguće i sedam odsto do kraja godine.\n"To znači više plate, penzije, mnogo novih radnih mesta, znači da se Srbija velikom brzinom približava najrazvijenijim zemljama Evrope. Hvala vam na svemu, na svoj podršci", poručio je Vučić u video snimku objavljenom na Instagramu.


Suprug bivše ukrajinske premijerke Julije Timošenko, koja u domovini izdržava kaznu od sedam godina zatvora, Aleksandar Timošenko dobio je politički azil u Češkoj, koji je zatražio krajem 2011, potvdio je portparol češkog ministarstva unutrašnjih poslova Pavel Novak.\nEvropska unija označila je suđenje Juliji Timošenko kao politički obračun sa opozicijom.\nTimošenkova je u oktobru prošle godine osuđena na sedam godina zatvora za zlouputrebu službenog položaja prilikom ugovaranja isporuka i tranzita ruskog gasa preko Ukrajine, a predstoje joj i suđenja zbog navodne pronevere državnog novca, korupcije i utaje poreza tokom 1990-tih.\nAleksandar Timošenko zajedno sa suprugom proveo je neko vreme u istražonom zatvoru upravo u vreme istrage poslovnih aktivnosti u ukrajinskoj energetici iz tog vremena, kada su se oboje vrlo brzo obogatili.\nČeška je već kao pomoć ukrajinskoj opoziciji pre godinu dana odobrila azil ministru privrede u bivšoj vladi Julije Timošenko Bohdanu Danilišinu, na šta je Kijev reagovao proterivanjem dvojice čeških diplomata iz Kijeva, a Češka uzvratila proterivanjem ukrajinskih diplomata.


Veliki odaziv domaćeg tržišta, nema potrebe za izvozom krompira u EU – Magazin Plus\nHome/Veliki odaziv domaćeg tržišta, nema potrebe za izvozom krompira u EU\nVeliki odaziv domaćeg tržišta, nema potrebe za izvozom krompira u EU\nBosna i Hercegovina priznata je kao zemlja bez prisustva štetnog organizma prouzrokovača prstenaste truleži krompira te je na osnovu toga krajem jula u Službenom listu Evropske unije objavljena Provedbena odluka Komisije EU kojom je dozvoljen izvoz merkantilnog krompira iz BiH u EU.\nProizvođači, iako su i ranije očekivali tu odluku, zadovoljni su postignutim, no ove godine nije bilo potrebe za izvozom jer se domaće tržište odazvalo velikom potražnjom i prihvatljivom cijenom.\nPredsjednik Seljačkog saveza FBiH, i proizvođač iz Ljubuškog, Dobroslav Bukmir Feni je kazao da će odluka EU znatno unaprijediti proizvodnju, ali da treba ispuniti još nekoliko uvjeta.\nGovoreći o ljubuškim proizvođačima, kojih ima više od 400, kazao je da su sve količine krompira prodali na domaćem tržištu po prihvatljivoj cijeni.\n– Kao malo koje godine berba ranog krompira otišla je na našem tržištu, to je dobro jer, bez obzira na ‘zeleno svjetlo’, treba još neke sitnice srediti da bismo izašli na tržite EU – istakao je Bukmir, precizirajući da još ima manjih graničnih problema.\nNaveo je da su to banalni problemi, a jedan od njih je, naprimjer, koliko zemlje smije biti na krompiru kada prelazi granicu.\nNa rješavanju tih problema poljoprivrednici već rade, a Bukmir je siguran da će u narednu sezonu ući potpuno spremni.\nRekao je da do sada krompir nije izlazio iz države, a smatra da ove godine neće ni izlaziti. Mišljenja je da se proizvođači ni iz drugih dijelova BiH neće odlučivati na taj korak, jer je rani krompir prodat u okvirima granica, a sorte koje stižu kasnije neće dati velike prinose zbog visokih temperatura, tako da će, vjerovatno, i one naći domaće kupce.\nPrijedlog predsjednika Saveza poljoprivrednih udruženja FBiH Avde Muslimovića, u vezi s unapređenjem proizvodnje merkantilnog kromira je da se uvrsti u bilo koji oblik poticaja.\nSiguran je da bh. proizvođači imaju kvalitet te da ga treba promovirati na EU tržištu.\n– Pozdravljamo sve što se radi za interes poljoprivrede. Sigurno je da ćemo pomagati da odluka o izvozu bude iskorištena – naglasio je Muslimović.\nOdluka je kruna višegodišnjeg rada Uprave BiH za zaštitu zdravlja bilja i nadležnih organa i institucija entiteta i Brčko Distrikta BiH, odnosno priznavanje rezultata kontinuiranog višegodišnjeg provođenja Programa posebnog nadzora nad karantinskim štetnim organizmima, u BiH započetog 2011. godine.\nIz Uprave navode da, do sada, sve ide planiranom i očekivanom dinamikom te da svi nadležni sarađuju da bi Odluka dala željene rezultate.\nZa provođenje Programa morali su se steći uvjeti, što podrazumijeva donošenje potrebnog zakonodavstva usklađenog sa zakonodavstvom EU, obuke laboratorijskog osoblja, fitosanitarne inspekcije, administrativnog osoblja i poljoprivrednih proizvođača, kao i nabavka neophodne opreme fitosanitarnim laboratorijama.\nUprava poziva poljoprivredne proizvođače i sve odgovorne za zdravlje bilja kod proizvođača krompira u BiH da kontinuirano i s najvećom pažnjom i ozbiljnošću nastave pratiti zdravstveno stanje krompira i o svim uočenim simptomima blagovremeno obavijeste nadležne organe i institucije, kao i da slijede i dosljedno primjenjuju Zakon, podzakonske i druge akte u vezi s ovim.\nDeni Milošević - Stekao pravo nastupa za BiH\nPrekrasni prizori Mokranjske pećine, nadomak Sarajeva


[es] - ubacivanje muzike !!!\n22.11.2003. Rock pUNK Muzika...\nubacivanje muzike !!!\n[es] :: Web dizajn i CSS :: ubacivanje muzike !!!\n[ Pregleda: 6976 | Odgovora: 10 ] > FB > Twit\nubacivanje muzike !!! 11.02.2004. u 12:32 - pre 216 meseci\nInteresuje me kako se ubacuje muzika u html codu na stranicu. Znaci kad neko otvori vasu stranicu da pocne neka muzika u pozadini. Jel se to radi sa normalnom muzikom u mp3 formatu ili kako oko toga nemam pojma. ??? molim za pomoc hvala\nRe: ubacivanje muzike !!! 11.02.2004. u 12:59 - pre 216 meseci\nRecimo ovako, doduše u operi ne radi.\n<BGSOUND SRC="sound.wav" AUTOSTART=true WIDTH=0 HEIGHT=0 LOOP=3 >\nAko je loop=infinite, pogađaš i sam. :)\nWidth i height su na nula da se ne bi videla kontrola na stranici. Od formata može mid, wmf i verovatno još neki, probaj.\nRe: ubacivanje muzike !!! 11.02.2004. u 13:50 - pre 216 meseci\nUspio sam bez problema thx a lot Srle\nRe: ubacivanje muzike !!! 11.02.2004. u 14:14 - pre 216 meseci\nProbaj sa <embed> i sve atribute ostalo iz prethodnog taga> trebalo bi da radi sa svim pretrazivacima.\nRe: ubacivanje muzike !!! 13.05.2004. u 19:22 - pre 213 meseci\nUpisao sam ovo kao code za muziku\n<BGSOUND SRC="sound.wav" AUTOSTART=true WIDTH=0 HEIGHT=0 LOOP=3> i radi bez problema kad se ucita stranica. ali kad neka pjesma ili instrumental dodje do kraja nastane tisina. Sta jos treba da se doda kako bi se pesma ili instrumental stalno ponavljala. Ili to ide na neki drugi nacin ? Pozdrav\nRe: ubacivanje muzike !!! 13.05.2004. u 19:27 - pre 213 meseci\n3 puta LOOP=3\nRe: ubacivanje muzike !!! 13.05.2004. u 19:36 - pre 213 meseci\nhvala na brzom odgovoru isto tako da napomenem, da podrzava isto i mp3 samo sto se tacan path mora napisat kao i kod ostalih formata i ide ko zmaj.\nČlan broj: 17786\nRe: ubacivanje muzike !!! 08.06.2004. u 18:53 - pre 212 meseci\nAjde molim Vas da malo razradimo ovo:\nKako da ubacim moju dugmad za kontrole i povezem ih?\nIma li nacin za kontrolu jacine zvuka?\nKako da ne prekida matricu sve dok je user u jednom domenu (znaci ne prekida svakim sledecim ucitavanjem stranice na tom domenu ali recimo na nekim stranicama umiksava jos neke semplove u odredjenom trenutku - ovo nije problem da krene sa svakom novom stranicom ali treba mi konstantno ta matrica)?\nbyTer molim te pojasni malo ovo sa <embed> javlja mi unexpected command parameter (zaista nije proradilo samo u Operi - ima li jos neki workaround)\nRe: ubacivanje muzike !!! 05.07.2004. u 17:40 - pre 211 meseci\nI mene zanima nesto na ovu temu.\nZanima me dali se moze uraditi da se pri svakom ucitavanju naslovne strane cuje druga melodija?\nRe: ubacivanje muzike !!! 11.07.2004. u 23:19 - pre 211 meseci\nshtaps: Ajde molim Vas da malo razradimo ovo:\nshtaps: byTer molim te pojasni malo ovo sa <embed> javlja mi unexpected command parameter (zaista nije proradilo samo u Operi - ima li jos neki workaround)\n<embed src="path" autostart="true" controller="true" width="500" height="500" loop="infinite">\nsaban2: I mene zanima nesto na ovu temu.\nPHP -> rand()\nRe: ubacivanje muzike !!! 09.05.2006. u 13:13 - pre 189 meseci\nMolim vas za malu pomoc. Upravo sam trazeci odgovor na ovo pitanje preko Goglija dospela ovde. Naime, zanima me kako bih mogla na forum ubaciti muziku koju bi pri tom mogli drugi korisnici da iskljuce ako im smeta ili ako slusaju vec nesto kod sebe. Probala sam ovo sto ste gore napisali ali stvarno sam duduk. Otvoprila sam u admin stranici Global HTML i u Board Header (logo, links, etc) ubacila taj kod ali nista. Znam da nisam dobro uradila pa vas molim da mi objasnite ako mozete.\nRegistrovani: 16 ( ETNAPR, andrej4395, B3R1, MPesic, gti2, Ultrena, zoksy, CoyoteKG, valjan, mladen.jovic, pakipan, kibo68, musamusa, gml, dzonihsv, Alen23 )


Vladimir Zelenski - Blic Online\n"DOBAR JE GLUMAC" Evo šta je sve Putin rekao za novog predsednika Ukrajine\nMoskva ne odbacuje bilo kakve kontakte sa novim predsednikom Ukrajine Vladimirom Zelenskim i Rusija će sarađivati s njim, izjavio je ruski predsednik Vladimir Putin.\nPredsednik Ukrajine Volodimir Zelenski izjavio je danas nakon susreta sa generalnim sekretarom NATO Jensom Stoltenbergom, tokom svoje prve posete Briselu, da je Ukrajina spremna na pregovore sa Rusijom i sprovođenje sporazuma iz Minska.\nPredsednik Ukrajine Vladimir Zelenski još nije preduzeo nikakve korake za obnovu odnosa s Rusijom i trebalo bi da budemo strpljivi, izjavio je danas premijer Rusije Dmitrij Medvedev u intervjuu za rusku televiziju.\nMihailu Sakašvilu, bivšem predsedniku Gruzije, novi predsednik Ukrajine vratio je danas državljanstvo te zemlje.\nPoslanici ukrajinskog parlamenta danas su odbacili predlog novoizabranog predsednika Ukrajine Volodimira Zelenskog o izmeni izbornog zakona i tako naneli udarac njegovim nadama da će u parlamentu dobiti više svojih pristalica.\nKandidat na predsedničkim izborima u Ukrajini Vladimir Zelenski izjavio je da je njegov razgovor sa francuskim predsednikom bio "značajan".\nKandidat za predsednika Ukrajine Volodimir Zelenski izjavio je da je neophodno razgovarati sa Rusijom o miru u Donbasu u prisustvu zapadnih predstavnika.\nPredsednički izbori u Ukrajini nije trebalo da bude iznenenađenje. Svi su očekivali tešku borbu između dva veterana ukrajinske političke bitke, trenutnog predsednika Petra Porošenka i bivše premijerke Julije Timošenko. Ali, na novogodišnju noć pojavio se treći jaki kandidat, koji je rešio da uđe u poltički ring - popularni komičar Vladimir Zelenski.\nLider partije "Otadžbina" i bivša ukrajinska premijerka, Julija Timošenko prema najnovijem istraživanju javnog mnjenja ima najveće šanse da postane novi predsednik države na izborima koji su planirani 31. marta.