Sindromi nacionalnog poremećaja – intervju za Vreme – Портал Школа Србије\nSindromi nacionalnog poremećaja – intervju za Vreme\n„VREME„: Zašto je nemoguće?\nISIDORA ŽEBELJAN: Zato što je moja muzika organski deo mene. Toliko puta je preslušana unutrašnjim sluhom da je postala deo mog tela i moje duše. Ili je to oduvek bila? Ona je posledica, ali i uzrok mojih gena i mog života. Nekome ko je prvi put sluša, moja muzika svakako zvuči drugačije, budući da su i slušaočeva duša i telo sastavljeni od milion posebnih, takođe specifičnih životnih i genetskih elemenata. Jasno je da moja muzika može da dotakne emotivne strune drugih ljudi, iako ja nikada neću moći da saznam kako to čini. Neću moći da je čujem onako kako je čuju drugi.\nImponuju vam ovakve kritike? Tim prije što to „balkanski„, nakon duže vremena, ponovo zvuči pozitivno.\nPo mom mišljenju, najveća vrlina moje muzike je činjenica da je prirodna, zato je taj balkanski element njeno prirodno svojstvo o kojem ne razmišljam. Sa druge strane, nisam baš sigurna da je u umetnosti pojam „balkanski“ ikada značio nešto negativno, pa ni u doba poslednjih ratova. Uostalom, setimo se Emira Kusturice i Gorana Bregovića, kao i novih izdanja Iva Andrića ili retrospektiva filmova Aleksandra Saše Petrovića.\nŠta su to „slovenski mirisi“ i „balkanska zavodljivost“ koju prepoznaje evropska publika, šta mislite?\nPod „slovenskim mirisima“ i „balkanskom zavodljivošću“ zapadna publika, čini mi se, podrazumeva onu posebnu vrstu temperamenta i energije koja se daje bez ostatka, koja ne kalkuliše; to je umetnost koja vrišti kad joj se vrišti, koja, kada to želi, i plače i jeca i smeje se i mršti i udara. To je umetnost koja voli, koja grli, koja traži i uzima, koja je napadna i zbog toga hrabra i beskompromisna; ona je upravo onakva kakvi smo mi koji smo ovde rođeni. Međutim, u mojoj muzici ima i mnogo drugih muzičkih čestica…\nIma tu čestica i Bartoka i Prokofjeva, Stravinskog, Debisija, Ravela, Pulanka, Mesijana i Ligetija, Ksenakisa, Janačeka, Sex Pistolsa, Madnessa, Specialsa, Šarla akrobate, Pekinške patke, Majlsa Dejvisa, Koltrejna, Cocteau Twinsa, Beiruta, Makabejaca… Rečju, u mojoj muzici ćete zapravo naći sve one muzičke dahove koje sam u jednom trenutku duboko udahnula i jako osetila.\nKoliko je za vas kao umjetnicu važna tradicija o kojoj govorite?\nOna predstavlja jedno od prirodnih izvorišta moje muzike. Ima nešto ludački zanosno u zajedničkoj – i srpskoj i balkanskoj – kulturnoj tradiciji: sva ta patnja, tuga i strast koji su u suštini stravično patetični, zbog toga i simpatični i smešni – e, upravo je to spoj koji našu stvarnost čini nadrealnom.\nKao kod Markesa… u Sto godina samoće…\nInteresantno je to što ste pomenuli Markesa: pojedini kritičari su moju muziku upoređivali upravo sa njegovom literaturom.\nNaravno, i druge kulturne tradicije su takođe čarobne. Tim pre što je tradicija uvek ogledalo kolektivnog nesvesnog. Ona je najdublji izvor arhetipskog i zato je svaka tradicionalna kultura neverovatno moćna, a samim tim i neprocenjiva. Velika je sreća našeg vremena što možemo neobuzdano i istovremeno da upoznajemo i volimo i indijsku i japansku i karipsku tradicionalnu umetnost.\nGoran Bregović kaže kako „u našoj balkanskoj tradiciji i nema toliko toga originalnog„. Ima li?\nNaša tradicija je jedan veliki simpatični hibrid. Kroz istoriju, čitavo naše postojanje satkano je od nebrojeno mnogo gotovo nespojivih elemenata – suprotstavljenih religija, mentaliteta, različitih geografskih odlika, klimatskih ekstrema… Sve to zajedno ovaj hibrid čini apsolutno originalnim i jedinstvenim. Naša autentičnost i identitet – ne govorim samo o muzičkoj tradiciji – upravo su sadržani u tom čudesnom spoju nespojivog. Međutim, problem je u tome što se nijedna vlast u Srbiji nikada nije bavila prihvatanjem, obgrljivanjem svih tih suprotstavljenih elemenata; umesto toga, uporno je insistirala na izdvajanju samo onog elementa koji je smatrala svojim; ostale bi potirala. Verujem da je uzrok tome nezrelost nacije, što je samo posledica primitivizma na čijem se ublažavanju gotovo uopšte nije radilo. Naročito ne u poslednje vreme.\nNa čemu se radilo?\nGodinama je dozvoljavano divljanje primitivnog i vulgarnog mišljenja i ponašanja.\nNekada ste sarađivali sa Goranom Bregovićem; šta mislite o ovome što on danas radi?\nNažalost, dugo nisam imala priliku da čujem to što danas radi Goran Bregović.\nO čemu govori opera Dve glave i devojka?\nPriča je zasnovana na motivima stare indijske legende koju je, kao osnovu svoje novele Zamenjene glave, uzeo i Tomas Man. To je komična bajka o dva prijatelja i devojci, od kojih je jedan od njih pametan i filozofski nastrojen; visokog je roda; ima lepu glavu, ali kržljavo telo. Drugi je stasit, muževan i ruralan, ali mu je glava kao u jarca. Iako se njih dvojica lepo nadopunjuju, tu ravnotežu pomućuje prelepa devojka u koju se obojica zaljubljuju. Devojka se udaje za onoga sa lepom glavom; sa njim ostaje u drugom stanju. Međutim, počinje da čezne za onim koji ima divno telo. Vremenom, svi troje postaju nezadovoljni… U međuvremenu, na zajedničkom putovanju, glavni junaci zalutaju do hrama boginje Kali gde, u nastupu ekstaze – a želeći da se reše svojih muka – jedan za drugim, momci sami sebi odrube glavu.\nOčajnu devojku od iste sudbine spašava boginja Kali, koja joj, sažalivši se, naređuje da glave vrati na tela koja će ona, zahvaljujući svojim moćima, oživeti. Ali, gle čuda: u trenutku oživljavanja, devojka zabunom zamenjuje glave. Na taj način, s jedne strane dobija mladića sa lepom glavom i lepim telom, a sa druge…\nOnoga koji u toj igri nije tako dobro prošao?\nTako je. Naravno, niko od njih troje više ne zna ko je devojčin muž i čije ona zapravo dete nosi. Na kraju, pojavljuje se i prorok koji treba da reši problem. Ali, da baš sve ne otkrivam… U svakom slučaju, reč je o divnoj priči, duhovitoj, sa mnogo slojeva i ideja za razmišljanje.\nNa prvi pogled, izgleda da je tema opere odnos prema telesnosti koji je, zbog neutažive potrebe za korigovanjem telesnih nedostataka, u današnje vreme veoma aktuelan. Uostalom, zar dometi današnje estetske hirurgije taj odnos nisu pretvorili u fetišizam?! Ali, to je, kažem, samo jedna od idejnih tema moje opere. „Spaliti“ svoje želje je put ka otvaranju kapija sreće; „odrubiti“ sebi glavu kako bi ponovo postali svesni „srca“ koračanje je po tom istom putu. Drugim rečima, ova priča je sačinjena od trojstva koje čine telo, duša i razum.\nI to trojstvo je oličeno u likovima troje glavnih junaka?\n„…Zato njih troje nisu ništa drugo do razapeto čovečanstvo, koje ne uspeva da sagleda i uskladi naizgled difuznu raznorodnost trodelnog Jedinstva“, kaže pisac libreta, Borislav Čičovački, u svom izvrsnom eseju, koji je, povodom premijere ove opere, naručila Fondacija „Chigiana“.\nUzgred, Dve glave i devojku poručila je i kompletno producirala fondacija Accademia Chigiana iz Sijene, a svetskoj premijeri ove opere, na Petrovdan 2012, prisustvovala je i tadašnja holandska kraljica Beatriks.\nSa druge strane, beogradskoj premijeri vaše opere prisustvovao je i predsjednik Hrvatske, Ivo Josipović, koji je rekao kako je te večeri u JDP došao i zbog toga što ste vi njegova prijateljica. Kada ste upoznali predsjednika Josipovća?\nIvu Josipovića poznajem od osamdesetih godina prošlog veka. Sretali smo se na Tribini savremenog muzičkog stvaralaštva u Opatiji. Volim njegovu muziku i mislim da je odličan kompozitor.\nŠta, na primjer, volite?\nIz tog vremena, čuvena je Josipovićeva kompozicija Dernek, koja u sebi sadrži elemenate hrvatske tradicionalne muzike. Ivo Josipović je učinio mnogo da moja prva opera, Zora D – koja je premijerno izvedena u Amsterdamu, a potom i u Beču 2003 – posle nekoliko godina, tačnije 2007, kao prvi vid kulturne saradnje između Hrvatske i Srbije, bude izvedena u Zagrebu i Rijeci.\nKako je reagovala beogradska publika na vašu operu Dve glave i devojka? Jeste li zadovoljni?\n„Sedim i slušam operu, a oko mene se ljudi grohotom smeju. I, zapanjena, mislim: čoveče, savremena opera, a ljudi se smeju, uživaju, radosni su! Tako je nekada bilo, u Mocartovo ili Verdijevo vreme…“, opisala je sopstveno ushićenje pijanistkinja Lidija Stanković. Pijanistkinja Nada Kolundžija mi je rekla kako je danima posle opere bila presrećna, da je lebdela. Nešto slično mi je ispričala i divna Milena Dravić: „Ljudi su ulazili u salu smrknuti, zbog kiše, a izlazili sa ogromnim osmehom na licu“.\nSa Anetom Ilić, koja je pevala jednu od glavnih uloga, glumcem Nikolom Đuričkom, dirigentom Premilom Petrovićem i svojim mužem, Borislavom Čičovačkim – koji je, osim što je napisao libreto, i svirao u orkestru – razgovarala sam o tome da su nam se muzičke teme iz opere danima vrzmale po glavi. Interesantno je i to da mi je šminkerka, koja me je, ne znajući da sam „umešana“ u poslove oko opere, šminkala pred premijeru, rekla: „Jesi l’ gledala juče probu? Vrlo lepa stvar, pitka, zabavna… Bombona!“\nI eto, ja mislim da je to prava stvar!\nTo što ljudi tako reaguju?\nDa! Umetnost ima moć da deluje na sve ljude ukoliko su otvoreni i bez predrasuda. Zapravo, svi se na ovom svetu delimo samo na one koji vole i na one koji ne vole. Eto, imala sam sreću da je u publici te noći bilo mnogo onih koji vole.\nJednom ste govorili o „radosti komponovanja„. Šta je najveća radost?\nNažalost, na to pitanje ne mogu da vam dam pravi odgovor. Ne zato što neću, nego zbog toga što naprosto ne volim da analiziram taj proces.\nŠta ne volite?\nNe volim da analiziram kreativni proces, ali ni muziku. Mislim da rastavljanjem njenih delova nestaje magija. Jer ako, recimo, dok slušate muziku, insistirate na tome da prepoznajete od kojih je lestvica, akorada i postupaka ona načinjena, automatski isključujete mogućnost prepuštanja. Um vam je u petoj brzini; on gospodari. Istovremeno, sve ono suštinsko, ono što leži između tonova, za vas ostaje nedokučivo. Muzika je energija i samo bi je trebalo pustiti da teče. Naravno, kao profesor kompozicije, prinuđena sam da sa studentima analiziram muziku…\nI, kako to izgleda?\nPokušavam da to radim na specifičan način.\nU najvećoj meri uvažavajući činjenicu da je muzika protok energije.\nKako ste vi zavoljeli muziku? Od koga ste naslijedili muzički talenat?\nSećajući se toga, jednom sam negde zapisala: „Preda mnom je sada lenji letnji dan. Okružuju me zvuci kašike koja o uglasto staklo ulupava mileram – već mi se cakle uglovi usana; pored milerama su kajsije, nabrekle; presipaju se preko svoje kože; kroz prozor se jedva probijaju zraci – sprečava ih zelena roletna, ista ona koja se nalazi u mnogim radnjama u Zrenjaninu; iz susedne sobe se čuje visoki glas moje bake – Majke – kao glas Rahele Ferari u filmu Tango Argentino; ona peva adventističke molitve Bogu“… Da, moja baka je pevala tankim visokim glasom i to njeno pevanje mi je, u tom svom prepuštanju i poništavanju svesti o sopstvenom postojanju, bilo u isti mah i dirljivo i uzvišeno; naravno, u svojoj iskrenosti i naivnosti, bilo je i smešno… Hoću da kažem kako mi se čini da je talenat za razumevanje i divljenje nadrealnom ono najvažnije što sam nasledila od svojih predaka.\nNaravno. To tako snažno osećam. I to upravo i pre svega kroz muziku. Jer, uvek su me obuzimala stanja ushićenja kada bih čula neki neočekivan muzički obrt, neko ludo iznenađenje. Taj momenat lucidnosti je uzvišeno stanje sreće i dobrote; nikada nije ironija ili, ne daj Bože, cinizam. Ono se peni od plemenitog osećaja zadovoljstva zbog osvojene slobode. I to one slobode koja ne robuje nikakvim očekivanim, poželjnim rešenjima. A opet, vođeno je sasvim preciznim umetničkim osećajem.\nI, kada već govorim o svojim precima, deo detinjstva sam provela u Zrenjaninu, kod svojih dede i bake… Jednom sam, na tavanu njihove kuće, pronašla ploču klavirskih kompozicija Sergeja Prokofjeva. Mnogo kasnije sam se pitala otkud ta ploča tamo, na tavanu dvoje paora.\nZbilja, odakle? Jeste li saznali?\nNisam. Priča o ploči klavirskih kompozicija Sergeja Prokofjeva na tavanu kuće mojih dede i bake je tajna koju neću i ne želim nikada da otkrijem. I to upravo zbog toga što je, u svojoj nedokučivosti, ta priča fantastična i bilo koje objašnjenje je ne bi bilo dostojno.\nInače, odakle su Žebeljani?\nGenealoško pamćenje moje porodice govori da su Žebeljani poreklom Rumuni: potiču od nekog čuvenog rumunskog hajduka Jorgovana… Pre oko dve stotine godina moji preci su iz okoline Temišvara došli u Jankov Most, onda u Perlez. Tu su se ženili uglavnom Srpkinjama, pa su tokom vremena i sami postali Srbi. Potucajući se tako po banatskim jarugama i močvarama, vukući za sobom stoku, konje i čeljad, nekoliko su puta izgubili velika imanja. Od veleposednika do stočara! Taj beskonačni krug stradanja, uzleta i ponovnih gubitaka, kao neprijatna a sveprisutna jeza, uvukao se duboko u pamćenje ovog dela moje porodice, ostavši da čami u genima kao neko potmulo predosećanje propasti i nesreće. Koju bi kratkotrajno brisali – pijući. Međutim, porodica moje bake Nane (Benin), takođe rumunskog porekla, prava je suprotnost.\nBilo je tu raznih veseljaka, sviraca, tancera i dosta pijanica. Još je interesantnija porodica moje majke Jovanov-Đirski, o kojoj postoji legenda da su potomci nekog rumunskog grofa. Iako, kada god je u prilici, moj tata zdušno opovrgava tu teoriju… Sve u svemu, ti Đirski, a i drugi deo mamine familije – po mojoj baki divnog glasa, Radovančev – bili su uglavnom veoma veseli i skloni nekom sumanutom, nadrealističkom pogledu na svet; voleli su da se šale, da pevaju i naravno – da piju. E, postoji i teorija koju zastupa moj muž i za koju, kaže, ima ozbiljne dokaze: Žebeljani su poreklom Jermeni. Moram da priznam da mi se ta teorija veoma sviđa…\nZato što su i Rumuni i Jermeni poznati kao izvrsni muzičari.\nVi ste rođeni u Beogradu?\nJesam. Iako, priznajem, Beograđane sve manje razumem.\nNažalost, ne znam ko su Beograđani danas. Ako gledam devojke čiji je smisao uglavnom da budu tako utegnute da izgledaju kao delovi automobila, ako gledam momke, koji bi svakoga rado zavalili u glavu, onako reda radi, ako posmatram sve te smrknute penzionere, večito nervozne zbog izneverenih i naglavačke okrenutih života, onda ne raspoznajem šta je to posebno – beogradsko. Sve što vidim je svesrpski jad i čemer, nepregledno more nesrećnih ljudi koji se hrane mržnjom i medijskim đubretom. To je narod koji je izgubio rat, ali mu to niko nikada dovoljno jasno nije rekao; to su ljudi koji imaju jedinu nesreću da večito nad sobom imaju nedostojne političare koji očas posla profućkaju i nacionalni identitet i veru i pismo i pare… Verovatno otuda ceo narod živi sa sindromom „nacionalnog poremećaja“, i to u stvarnosti iz koje je odavno prognano sve što je lepo i dobro; i sasvim obično i normalno.\nGovorimo o gradovima, razumijevanju, nerazumijevanju… Nedavno je jedan od najuglednijih i najvećih festivala u Velikoj Britaniji – „City of London Festival“ – od kompozitora iz cijelog svijeta naručio osam pjesama sa temom osam gradova: Deri, London, Berlin, Beč, Utreht, Dubrovnik, Nikozija i Jerusalim; izabrali ste Dubrovnik. Zašto?\nLondonski festival i kvartet Brodski pozvali su me da za otvaranje festivala pišem pesmu o Dubrovniku. Krenula sam da istražujem: čitala sam raznovrsnu hrvatsku poeziju… U jednom trenutku sam se čak nosila mišlju da zamolim nekog hrvatskog ili bosanskog pesnika da specijalno za tu priliku napiše pesmu. A onda sam, sasvim slučajno, svojoj prijateljici iz Zagreba – izvrsnoj hrvatskoj prevoditeljki Kseniji Detoni – pomenula da sam u potrazi za stihovima o Dubrovniku. Budući strastveni čitalac koji je delom godine i stanovnik Dubrovnika, Ksenija mi je, sa puno žara, preporučila poeziju Milana Milišića. Istovremeno, pomogla mi je da dođem do Milišićeve supruge, slikarke Jelene Trpković, koja je bila veoma ljubazna i poklonila mi nekoliko Milišićevih knjiga. U jednoj od njih sam pronašla divnu poemu „Kad je Bog stvarao Dubrovnik“, čiji je deo postao inspiracija za moju kompoziciju za mecosopran i gudački kvartet, istog naslova.\nDopala vam se poezija Milana Milišića?\nVeoma. Milišićeve pesme su posebne, čulne, pametne i duhovite; u njima neretko u pozadini odjekuje nota tragičnog… Naravno, duboko me je pogodila i sudbina ovog pesnika koji zapravo nigde nije dobrodošao: u Dubrovniku jer je Srbin, a ovde jer je Dubrovčanin. Milišićeva žrtva najrečitije govori o potpunom besmislu svakog rata: stradao je prvog dana bombardovanja Dubrovnika, u svojoj kući, i to od granate koju je bacila JNA.\nPišući o vama, mediji često navode da ste „najmlađi član SANU„. Opterećuje li vas ponekad činjenica da su pojedini akademici SANU u događajima koje smo pominjali odigrali dosta negativnu ulogu?\nPrvo, to što me mediji, uprkos činjenici da godine prolaze, i dalje opisuju kao „najmlađeg člana SANU“, sa jedne strane je zabavno jer podseća na elemente naše najpoznatije crne komedije; sa druge je veoma tužno, jer delom svedoči i o tome da je nekoliko generacija izvrsnih stručnjaka odavno otišlo iz ove zemlje.\nKada je reč o ulozi pojedinih akademika SANU u događajima devedesetih godina prošlog veka, o tome, iskreno, ne volim posebno da govorim; tim pre što mislim da je njihovoj ulozi pridat prevelik značaj; kako od strane ondašnje vlasti tako i od strane inostranih medija.\nZato što su zaboravljeni i uporno potiskivani svi oni članovi SANU koji su činili jaku opoziciju ondašnjoj vlasti i njenom programu: Borislav Pekić, recimo, Ljubomir Simović, Dušan Kovačević… Ali, dok vam odgovaram, razmišljam o tome kako, nažalost, u Srbiji nema mnogo ljudi koji će moći da razumeju i da prihvate sve ovo o čemu sam do sada govorila. Tim pre što spadam u one „jurodive“ Srbe koji se ne uklapaju ni u jedan šablon, budući da obožavam svoje i srpsko i rumunsko i jermensko poreklo. Ali, obožavam i Jugoslaviju: družim se i sa Hrvatima i sa Englezima; istovremeno, član sam SANU; pišem opere na indijske teme, a slušam i indi-pop.\nKada kažete da obožavate Jugoslaviju…\nPripadam onoj prvoj i poslednjoj generaciju ljudi rođenih u Jugoslaviji koji su se zaista osećali pravim Jugoslovenima.\nImali smo divno, bezbrižno detinjstvo, oslobođeno sećanja na prošle istorijske muke; bivajući na neki način svesni da iza nas stoji zemlja duboko uvažavana u velikom delu sveta, posedovali smo ogromno samopouzdanje. Pre svega u oblasti umetnosti i sporta. Uz to, širina vidika je bila ogromna. U našoj velikoj zemlji postojala je zdrava konkurencija koja je bila jedan od izvora kreativne energije. Bilo je mnogo inteligentnih, obrazovanih ljudi; mnogo se polagalo na znanje, kulturu i nauku. Iako je način na koji se ideologija prezentovala bio neverovatno komičan, ipak je postojao nekakav moral… Sećam se, recimo… Svi su se slično oblačili.\nMuškarci, na primer, u odela sa obaveznom značkom u reveru… Svi su išli na slična letovanja i zimovanja, vozili „fiću“ i niko se nije zamarao materijalističkom ispraznošću. Istinski i iskreno su se ljubile knjige, filmovi, muzika… Naprosto, mnogi ljudi su bili srećni.\nIli vam to danas samo tako izgleda? Bili smo mladi, pa…\nNe, ne… Samo je, kada je već dotle došlo, trebalo da se civilizovano raziđemo. Da li Skupljači perja Saše Petrovića ili Vizantijski koncert Ljubice Marić danas izgledaju samo kao vrhunska umetnička dela ili su to zaista neki od najvećih dometa duha našeg naroda? A koliko je takvih vanserijskih umetničkih dela nastalo u Jugoslaviji? Uključujući, svakako, i „disidentsku“ umetnost koja se u to vreme rađala onako uzvišena, baš zbog specifične jugoslovenske kreativne atmosfere.\nJugoslavija, međutim, nije bila zemlja ružičastih zeka; naprosto, bila je – Jugoslavija! I, kada o tome razmišljam, zaista se pitam: šta je to danas sa našim ljudima. Zašto se, recimo, naš premijer ili predsednik ne podsete tog vremena i nekim dekretom ne uvedu obavezu gnušanja prema ovolikoj opsednutosti materijalnim?! Zar ne bi ova zemlja mogla da bude taj avangardni primer u svetskoj zajednici koja bi na pijedestal stavila znanje, duhovnost, kulturu, dobrotu, hrabrost i saosećanje? Uprkos američkom modelu. Uzgred, ne verujem ni da bi američki ambasador imao ništa protiv.\nMožda je ovo trenutak da citiram Lava Nikolajeviča Tolstoja, njegov Rat i mir?\n„U ropstvu, u baraci, Pjer je saznao ne razumom, nego svim svojim bićem, da je čovek stvoren da bude srećan, da je sreća u njemu samom, u podmirivanju prirodnih, čovečijih potreba i da sva nesreća ne potiče iz oskudice, nego iz izobilja“. I, dozvolite mi još nešto: „Život je sve. Život je Bog… Voleti život, to znači voleti Boga. Najteže je, ali i najveća sreća, voleti ovaj život u svojim patnjama, u patnjama bez krivice.“\nVi ga takvog volite, Isidora?\nRekla sam da je na ovogodišnjem BEMUS–u premijerno izvedena opera Dve glave i devojka. Šta vam znači BEMUS?\nPraznik! Za ovu sredinu BEMUS bi trebalo da bude kanal kroz koji stiže svež vazduh. Kao hrana i voda, neophodna su izvođenja solista, orkestara i opera iz celog sveta. Potrebno nam je da dišemo punim plućima, da se ne bojimo, da se radujemo, da prihvatamo, da se prepuštamo. Ono što leči je kontakt sa drugima, razmena, zajedništvo… Inače ćemo, poput žaba u buđavom mračnom džaku nekog laboranta sa biološkog fakulteta, pre nego što uopšte ugledamo svetlost sunca, pocrkati, podaviti jedni druge.\nSjećate li se svog prvog BEMUS–a?\nNažalost, ne sećam se kada sam prvi put otišla na BEMUS, ali se sećam da sam na koncerte išla sa ogromnom radošću i strahopoštovanjem. Karte su uvek bile rasprodate, tako da bih satima čučala u toaletu Kolarca ne bih li krišom ušla na Rihterov ili na koncert Moskovske državne filharmonije. Taj svet sa balkona, na kome obično „logoruju“ mlade generacije ljubavnika muzike, izgledao mi je veličanstveno: bio je pun lepote i duhovnog glamura. U to vreme se često događalo da moji prijatelji na koncert dođu prerušeni: kao luda slikarka, kao matora izlapela grofica, u maskirnom odelu, kao motorista ili čak kao pravi pravcati policajac. Zamislite: policajac na koncertu na Kolarcu! Uzgred, ne znam kada se dogodi trenutak da sa balkona pređete u parter; verovatno onda kada sebe počnete da shvatate suviše ozbiljno…\nKako vi sebe doživljavate? Niste prešli u parter ili…\nDa, prešla sam u parter, ali zato što više nikoga nisam poznavala na balkonu… Kada sam osamdesetih godina prošlog veka počela da odlazim na BEMUS, nije više bilo značajnijih orkestara i solista iz Zapadne Evrope i Amerike.\nNije bilo novca?\nNe. U to vreme su uglavnom gostovali izvrsni ruski umetnici – većinom ruski Jevreji – koje smo obožavali. Budući da su, posle pada Berlinskog zida, mnogi od njih zauzeli najistaknutija profesorska mesta u zapadnoj Evropi i Americi, može se reći da se na muzičkoj genijalnosti ruskih Jevreja zasniva čitavo moderno izvođaštvo zapadne muzičke tradicije.\nZa razliku od tog vremena, naša publika je poslednjih godina na BEMUS-u imala prilike da čuje i Njujoršku filharmoniju i Koncerthebau orkestar, koji spadaju u pet najboljih na celom svetu. Ipak, posle silnih godina izolacije i duhovne klaustrofobije, pitanje je koliki je danas naš kapacitet u smislu sposobnosti prepoznavanja i razumevanja.\nKoliki je, šta mislite?\nNavešću primer: u svetskim metropolama svakoga dana ili svake nedelje gostuju barem jedan veliki solista, neka strana operska produkcija ili neki značajan orkestar. Da li možete da zamislite kolika je razlika u poznavanju i poimanju muzike prosečnog slušaoca tamo i ovde?\nLjudi ipak odlaze na koncerte…\nOdlaze, naravno. Uostalom, opera je, u poslednjih petnaestak godina, u svetu doživela ekspanziju.\nTo je logično, budući da živimo u doba spektakla. Spektakl se u društvima uglavnom javlja onda kada ta društva dosegnu određeni nivo razvitka u duhovnom, ali pre svega u materijalnom smislu. Psihološki, spektakl je ispoljavanje težnje za opredmećivanjem ljudske vizije Božanske lepote, moći i sjaja. Paradoks je u tome što se to obično dešava u vreme kada čovek – baš zbog tog izobilja – suštinski zaboravlja Boga. E, sada, opera, koja uvek teži da bude veća od života – jer je kao forma articifijelna – idealna je za postizanje spektakla. Priče su često fantastične, bogate; otvaraju mogućnosti za spektakularne režije i scenografije. U tom smislu, opera se danas dodiruje sa filmskim spektaklom.\nUprkos svemu, verujem da predstoji tiha operska revolucija u smislu osvajanja intime, životnosti, krupnih planova. I to zato što opera poseduje onu posebnu, jedinstvenu magiju koju nemaju ni film ni pozorište: magiju živog pevanja, magiju ljudskog glasa koji peva uživo. Budući da su muzika i pevanje najmističnije ljudsko izražavanje, opera uvek dodiruje najtanje strune ljudskog bića.\nŠta je sa operom u Srbiji?\nNažalost, kao i u doba Šlezingera i nepismenog Miloša, Srbija nema para da kupi ulaznicu za opersku predstavu, pa svoja saznanja i dalje gradi osluškujući šta pričaju oni koji izađu posle završetka predstave.\nHoćete da kažete da umjetnost kojom se bavite – ali i kultura uopšte – danas u Srbiji ima takav status?\nSasvim precizno: kultura u Srbiji ima status romskog deteta u nezainteresovanoj hraniteljskoj porodici.\nZato što je svaka vlast u Srbiji dozlaboga primitivna.\nBy admin| 2013-11-16T00:00:00+01:00\t16 novembra, 2013|Razno|Nema komentara


Ljetnji turizam | 365\nCategory Archives: Ljetnji turizam\nKada se priča o kajakingu, obično prvo na pamet padaju velike rijeke, Lim ili Tara. Međutim, naš region je bogat vodom, i pritoke ovih rijeka su brze, planinske rijeke, koje su na proljeće prava poslastica za iskusne kajakaše željne istinskog adrenalina. Među njima se posebno izdvajaju Perućica i Kuckaja, koje se spajaju i prave Zlorečicu, […]


Maja :: Your first category :: Your first forum\nAdmin on Tue Dec 15, 2009 3:22 am\nSvim postovanim clanovima kao i onima koji jos nisu registrovani!\nOvaj forum osnovan je 15.decembra 2009 godine.\n1. Postovanje misljenja drugih korisnika bez obzira da li se sa njima slazu ili ne.\n3. Bilo kakve politicke, religijske, nacionalne ili rasne primedbe, rasprave i prepirke NAJSTROZIJE su zabranjene i rezultirace prvo upozorenjem, a onda i iskljucenjem sa foruma.\n4.Da svoje komentare pisu jasno, da ne skrecu sa teme i ne salju BESMISLENE poruke samo radi nabijanja postova. Nekvalitetni postovi, koji nemaju jasan sadrzaj tipa ( 'Jest', 'Svakako', 'Slažem se', 'Potpisujem', 'Super', 'Da', 'Ne'...' i sl.), i koji sadrze samo EMOTIKONE (smajlije) ili druge rijeci bez znacenja koje nemaju veze sa temom i ne doprinose diskusiji bice IZBRISANI\n5. Da svoja pitanja i komentare postavljaju u odgovarajucoj temi. Poruke koje ne odgovaraju sadrzaju teme, bice IZBRISANE, ili eventualno prebacene u drugi topic.\n6. Da istu poruku ne salju vise puta u istoj, ili u razlicitim temama i forumima.\n7. Da ne koriste Caps Lock u svojim postovima tj. pisanje VELIKIM slovima. Ako pisete poruku sa ukljucenim Caps Lockom, na druge ostavljate dojam kao da se DERETE na njih, u "web zargonu" velika slova oznacavaju agresiju i poviseni ton. Koristite opciju bold kad nesto zelite da naglasite.\n8. Da ne postavljaju avatare i potpise (signature) koji su ponizavajuceg, erotskog, politickog/vojnog karaktera kao ni druge za koje administracija smatra uvrjedljivim. U potpisu (signature) se ne smiju stavljati baneri ili linkovi ka drugim sajtovima. Korisnike s takvim avatarima ili potpisima ce administrator / moderator upozoriti da se isti uklone a ako korisnik to ne ucini - ucinice administrator/moderator\n9. Ne repliciraju na odluke moderatora na temi, kada moderator da neki komentar, opomenu, edituje post ili donese neku odluku u vezi sa temom ili nekim ucesnikom u diskusiji. Sve replike, sugestije i primjedbe vezane za forum se upucuju iskljucivo moderatorima ili administratorima preko privatnih poruka.\n10. Da ne koriste nepotrebno citiranje (quote) poruke. Preporucujemo da izbrisete dijelove citata i ostavite samo dijelove poruke na koje se odnosi odgovor. Koristite umjerene [quote] jer citiranje cijelih poruka cini forum nepreglednim sto ujedno cini da se takve stranice sporije ocitavaju. Ukoliko se poruka na koju odgovarate nalazi odmah iznad vase, u tom slucaju nema NIKAKVE potrebe za citiranjem jer je jedan pogled na gore dovoljan da se vidi na sta dajete odgovor.\n11. Da su postovi, avatari i signature koji su reklamne (komercijalne) prirode zabranjeni. Forum jednajebrena ne sluzi za reklamiranje drugih webstranica, vaseg posla, sajta, firme, razmjene/prodaje ili kupovine raznih video/audio materijala odnosno multimedije ili bilo cega sto moderatori ocjene kao ociglednu zloupotrebu foruma. Ukoliko ignorisete i postupate drugacije rizikujete da odmah i trajno budete iskljuceni sa Foruma.\n12. Zabranjeno je postavljanje ili distribucija neovlastenih programa, mp3 filova, filmova, igrica, file sharing i sl.\n13. Slanje privatnih poruka clanovima u svrhu reklamiranja drugih sajtova ili foruma, razmjene/prodaje video i audio materijala je Zabranjeno . Clanovi koji dobiju privatne poruke takve prirode, se mogu u tom slucaju obratiti moderatorima foruma.\n14. Ne koristite vulgarno izrazavanje. Ukoliko sadrzaj poruke zahtjeva pisanje ruznih rijeci, u tom slucaju, dio rijeci zamjenite zvijezdicama\n15. Slova crvene boje su rezervisana za moderatore (opomene, upozorenja i slične stvari).\n16. Da je strogo zabranjeno koristenje duplih naloga (multi accounta)odnosno koristenje vise od jednog korisnickog imena (User Name) od strane iste osobe. Urednici foruma zadrzavaju pravo da izbrisu jedan od korisnickih naloga sa liste clanova ili u krajnjem slucaju clana permanentno udalje sa Foruma.\n17. Da se ne postavljaju veliki formati slika, zbog usporavanja otvaranja foruma\n18. Postavljanje i razmjena banera na druge sajtove se radi samo uz nasu saglasnost. Samo officielni baneri koje mi odobrimo mogu da se razmjenjuju.\n19. Adiministrator/Moderator zadržava pravo da ukloni, izmeni, ili zatvori bilo koju temu, bilo kada, bez ikakvog obrazloženja.


Politika: Dačić: Možda treba saslušati i vas iz EU, da li ste za EU - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nDačić: Možda treba saslušati i vas iz EU, da li ste za EU\nŠef srpske diplomatije Ivica Dačić zatražio je podršku od ministara spoljnih poslova Višegradske grupe i Zapadnog Balkana u nastojanjima Srbije da u decembru otvori tri pregovaračka poglavlja (5, 25 i 26), jer bi to, kako je rekao, dalo snažan zamajac našoj evropskoj perspektivi. Dačić je poručio da se Srbija protivi uvođenju sistema naplate za ulazak u EU i najavio da će, ako to zaživi, predložiti kontramere.\nU obraćanju u Varšavi, na sastanku šefova diplomatija 16 zemalja Srednje i Jugoistočne Evrope, Ivica Dačić je ponovio da je Srbija duboko odmakla u procesu reformi celokupnog društva, ali da imamo utisak da naš pristupni proces ne napreduje željenom dinamikom, jer je u dobroj meri uslovljen napretkom u dijalogu Beograda i Prištine.\nMožda jednom, rekao je Dačić, treba saslušati i vas iz EU da li ste za EU.\nDačić je ponovio i da je Srbija čvrsto opredeljena za dijalog o normalizaciji odnosa Beograda i Prištine, kako bi se, kako je rekao, rešila pitanja od interesa građana i osigurala stabilnost, koja je na KiM i dalje relativna.\n"Želim i da vas zamolim da nas podržite u nastojanjima da u decembru otvorimo tri pregovaračka poglavlja (5, 25 i 26), što bi dalo snažan zamajac našoj evropskoj perspektivi", rekao je Dačić.\nMinistar je naglasio da je Srbiji potrebna strateška podrška EU u svakom pogledu, ali je istakao da se građani Srbije osnovano pitaju postoji li zaista istinska namera da Srbija i ostatak regiona postanu članovi evropske porodice ili je beskonačno uslovljavanje i odlaganje otvaranja pojedinih poglavlja samo puka maska iza koje se krije nespremnost, ako ne i otvoreno protivljenje većine država članica daljem širenju Unije.\n"Nama je potrebno da znamo šta Evropska unija očekuje i želi od nas", kazao je Dačić.\nNapomenuo je da, u slučaju Srbije, proces pristupnih pregovora ne znači samo da moramo da se uhvatimo ukoštac sa sveobuhvatnim reformama već i sa zahtevnim procesom dijaloga o normalizaciji odnosa sa Prištinom, čiji će rezultati imati uticaja na čitav region.\n"Kada je reč o politici uslovljavanja, lestvica koja bi trebalo da stoji na svom mestu, kao cilj kojem svi težimo, sve više postaje pokretna meta, koja menja veličinu i oblik, te umanjuje sigurnost i veru u konačni rezultat – dostizanje članstva u EU. Za razliku od talasa jednog pobedonosnog sleda događaja nakon pada Berlinskog zida, kada ste vi postali članice EU, danas su okolnosti značajno različite, a lestvica je znatno više postavljena", naglasio je Dačić.\n"Potrebno da znamo šta EU očekuje"\nNama je, kako je rekao Dačić, potrebno da znamo šta Evropska unija očekuje i želi od nas.\n"Tražiti strateško strpljenje od regiona koji za više od decenije nije uspeo da se značajnije približi EU neće dati doprinos intenziviranju reformi i jačanju stabilnosti. Nama je potrebna strateška podrška EU u svakom pogledu", poručio je srpski šef diplomatije.\nDačić je primetio da ima najveću podršku na Zapadnom Balkanu, jer nema mesta gde EU ima toliko snažnu i važnu ulogu, kao što je to na Balkanu.\n"Ovde problem predstavljaju pitanja koja dominiraju na globalnoj sceni – pobeda Trampa u SAD, izlazak Velike Britanije iz EU, moguća izmena vlasti u Francuskoj, opstanak Rencija posle referenduma o Ustavu, sudbina Angele Merkel nakon izbora naredne godine", naveo je Dačić.\nTo su, rekao je, ključne stvari o kojima treba da se razgovara na ovakvim sastancima, a ne samo o tome da li će Srbija ili neko drugi da otvori poglavlje i koje. "Kada će naše zemlje ući u EU je pitanje političke odluke. To je realnost sa kojom treba da se suočimo", dodao je Dačić.\n"Srbija veoma poštuje saradnju sa zemljama Višegradske četvorke. Smatramo da treba još intenzivnije da sarađujemo, posebno na političkom i ekonomskom planu, jer je za nas na Zapadnom Balkanu to veoma važno", rekao je i dodao da se postavlja pitanje, međutim, zbog čega nas uopšte zovu Zapadnim Balkanom.\n"To mora da su Hrvati izmislili da oni ne bi bili Balkan", rekao je Dačić i dodao da misli da treba da tražimo zajedničke interese i da radimo na tome.\n"Kako možete da govorite o Kosovu kao državi"\nDačić je istakao da cilj Srbije jeste ulazak u EU, ali da svako od nas ima svoje nacionalne i državne interese.\n"Svaki put kada je bivši britanski premijer Dejvid Kameron išao u Brisel, govorio je da ide da brani engleske interese. Zašto bismo mi bili manje Srbi nego što je on bio Englez. Mi nismo deo zajedničke spoljne i bezbednosne politike EU i imamo interese koji se nekada ne poklapaju s vašim interesima. Kada budemo član EU, onda ćete morati da uvažite i naše stavove", naveo je ministar.\nZa primer je uzeo Kosovo.\n"Pitanje za EU jeste da li je SSP sa Kosovom potpisan na isti način kao što je to urađeno i sa drugim zemljama ili je taj SSP drugačiji? Da li su predstavnici Prištine označeni sa zvezdicom i sa fusnotom na sastancima? Da li poštujete statusnu neutralnost? Govorite o njima kao da su zemlja, a mi nismo s tim saglasni", upozorio je Dačić.\nPitao je da li se SSP sa Kosovom ratifikuje u nacionalnim parlamentima država članica.\n"Ne, ratifikovan je samo u Evropskom parlamentu. Kako možete da govorite o Kosovu kao državi?", kaže Dačić.\nMi, istakao je, jesmo tolerantni, ali vi u EU treba da se pridržavate svojih odluka.\n"Da li mislite da će Srbija da prihvati nezavisno Kosovo ako to nisu učinile ni sve države članice?", zapitao je dalje šef srpske diplomatije i dodao da se od Srbije traži pridruživanje odlukama Evropske unije, koje nisu u skladu s našim nacionalnim interesima.\n"Mi", kazao je, "vodimo dijalog s Prištinom o normalizaciji, jesmo konstruktivni, ali to ne znači da se mi slažemo s tim da je Kosovo država."\n"Takođe, veliki broj građana Kosova već ima viznu liberalizaciju preko Srbije, jer su građani Srbije i imaju naše pasoše. Mi nemamo ništa protiv toga, podržali smo sve na Zapadnom Balkanu da dobiju viznu liberalizaciju. Mi moramo da rešavamo svoje probleme", naveo je Dačić.


ZADRUGA: Luna vatreno vrckala Slobi uz pesmu koju je posvetio ženi! VIDEO - Reality & TV Show - Zadruga - Vesti - Svet Plus\n09:09 18. OKT 2017.\nRijaliti "Zadruga" sinoć je učesnicima priredila žurku povodom rođendana Anđela. Nakon što su Veliki šef i učesnici čestitali rođendan, i izljubili svog cimera, krenula je prava ludnica. Svi su se dobro zabavljali slušajući muziku, a onda je usledilo pravo iznenađenje. Naime, među pesmama koje su puštane, našla se i pesma Slobodana Radanovića pod nazivom "Stjuardesa". Pevač je numeru posvetio svojoj supruzi, Kristini Kockar, pošto je upravo to njeno zanimanje. Kada je krenula pesma, Luna je isprva zanemela i nije mogla da veruje šta čuje:\n- Top je pesma! Nisam je čula! Bravo! - rekla je Luna oduševljeno.\nBlogerki ni najmanje nije smetalo što je Sloba posvetio pesmu supruzi, pa je isprva počela sama da đuska, držeći se po strani, dok je pevač bio sam na podijumu za igranje. Luna je onda otišla korak dalje, ne obazirući se na neprijatnu situaciju, pa je prišla svom dečku i počela zanosno da vrcka.


Periskop - datum: 2015-10-20 NESREĆA U NOVOM SADU Povrijeđena djevojčica\nU Ulici Vojvođanskih brigada u Novom Sadu pronađena je petnaestogodišnjakinja sa teškim tjelesnim povredama opasnim po život, saopštio je sinoć MUP Srbije.\n– Policija intenzivno radi na utvrđivanju uzroka i okolnosti koje su dovele do povređivanja, a postoji sumnja da je dijete palo sa obližnje napuštene zgrade – piše u saopštenju MUP-a.\nDjevojčica je prebačena u Dječju bolnicu u Novom Sadu.


Klačar: Razgovori o Kosovu u Vašingtonu nisu ključni razlog za prolongiranje formiranja Vlade - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Klačar: Razgovori o Kosovu u Vašingtonu nisu ključni razlog za prolongiranje formiranja Vlade\nIzvršni direktor nevladine organizacije Centar za slobodne izbore i demokratiju (CeSid) Bojan Klačar izjavio je danas da se još odugovlači sa formiranjem vlade zbog „unutarstranačkih kalkulacija u okviru SNS“ i pregovora koje moraju da obave sa potencijalnim koalicionim partnerima, kao i zbog toga što „ova vlada mora da obavi neke važne poslove imajući u vidu u koje vreme će se formirati“.\nKlačar je za televiziju N1 izjavio da ne smatra da su razgovori o Kosovu u Vašingtonu bili ključni razlog zbog čega su se neke stvari prolongirale.\n„I da nije bilo odlaska u Vašington, ne verujem da bismo imali vladu“, rekao je Klačar i dodao da formiranje nove vlade Srbije očekuje do kraja ovog i početka narednog meseca, a ne u „fotofinišu“ u novembru, kada je poslednji zakonski rok.\nKlačar je podsetio da pre formiranja vlade treba prvo da bude održana sednica Predsedništva SNS, kao i izabrano rukovodstvo parlamenta.\nOn je ocenio i da je „uticaj sa strane“ na formiranje vlasti često predimenzioniran kad je reč o Srbiji.\n„Nesporno je da društva u tranziciji jesu više zavisna od medjunarodnih faktora, ali u ovom slučaju se taj uticaj često predimenzionira, iako je važno da proces formiranja vlade bude praćen imenima koja mogu da ostvare strateške interese“, rekao je Klačar.\nNaglasio je da pored Kosova, vladu čekaju još tri izazova – zdravstveni, ekonomski i treći vezan za unutarpolitički život i činjenicu da je parlament bez važnog dela – opozicije.\nKlačar je ukazao da je mnogo veći problem činjenica da je parlament na neki način u senci izvršne vlasti i predsednika republike.\n„Politička moć ne stanuje u parlamentu u meri u kojoj bi trebalo“, rekao je Klačar.\nIzvršni direktor CeSid-a je ocenio da je „srpska demokratija u stagnaciji i u nazadovanju“, što je povezano i sa izbornim procesom i medijima, dodajući da su to primetile i medjunarodne organizacije, povodom čega je Srbija došla u status hibridnog režima.\nBojan KlačarCESIDKosovoVlada Srbije\n3 reagovanja na “Klačar: Razgovori o Kosovu u Vašingtonu nisu ključni razlog za prolongiranje formiranja Vlade”\n15. septembra 2020. u 19.35\nGospodine Klačar, odgovorite mi: koji je zakonski rok za formiranje Vlade od objavljivanja konačnih rezultata Parlamentarnih izbora?\n15. septembra 2020. u 23.44\nIma i rok da se odrze parlamentarni izbori koji je Šizoje prekrsio, tako da se rok za formiranje Vlade racuna od tog roka, tj. svi rokovi prosli!.\n15. septembra 2020. u 19.43\nU SNS traje sukob jer Stefanović ne da mesto ministra policije, Bata Gašič čini sve da dodje na to mesto, a novine pišu o stolici na kojoj je sedeo AV u USA. „Opozicija“ takodje ni da gukne o ovoj temi.


XML automatski prenos podataka\nOvo je vreme dominacije informatičkih tehnologija. Oglašavanje putem Interneta je postalo standard. Kako iskoristiti Internet za što uspešniju prodaju svojih vozila, odnosno za kupovinu istih?\nMnogi auto placevi, dileri imaju sopstveni sajt, na kome oglašavaju svoja aktuelna vozila za prodaju. Mislim kao bajagi sopstveni sajt. Jer su ih neki iskusni ubedili da to možda i nije tako. Takođe, ogroman broj njih oglašava svoju ponudu automobila na jednom ili dva velika portala za prodaju polovnjaka. I to je to. Kraj priče po mišljenju 95% vlasnika auto-placeva. Srbija međ šljivama. Ali ajmo redom.\nTokom vremena većina vlasnika auto placeva ili bar njihovih menadžera, nekako uspe da shvati da je korisno da podaci o njihovim vozilima budu ne samo na njihovom sajtu, već i na drugim posećenim sajtovima koji se tiču kupoprodaje automobila. Srpski smisao za biznis nema alternativu niti preteranu perspektivu. Bar iz ugla vlasnika auto placeva.\nAli tu stiže ogromna frtutma. Kako mali Perica da shvati da postoji više sajtova za auotmobile od dva sajta? DEsetine, da ne kažem stotine i to u Srbiji. Teško, verujte mi. Obavio sam razgovore sa većinom vlansika auto placeva odnosno ovlašćenih lica. Nisu stigli da broje dalje od dva. Kažu, komplikovano je.\nDa, zaista je komplikovano. Pitate ih sledeće:\n- Da li je to vaš sajt?\nKažu: - Jeste.\n- Da li su to podaci o vašim vozilima?\nKažu: - Jesu.\n- A šta biste rekli ako vam kažemo da ne morate ručno da unosite oglase o svojim vozilima na tuđim sajtovima, već da svi sajtovi koji to žele mogu da preuzimaju podatke o vašim vozilima sa vašeg sajta? A oni koji to neče besplatno njima platite. Ali suština je da vi samo unosite podatke na svom sajtu i to je to.\n95% vlasnika auto placeva ne razume ni šta ih pitate. Toliko o modernim tehnologijama u Srbiji. MIslim te moderne tehnologije već više od deceniju su dostupne svima. Ali iz nekog razlgoa vlasnici auto placeva ne razumeju da mogu da pojednostave svoje poslovanje, smanje troškove i povećaju prodaju ako njihove ponude automobila vidi više potencijalnih klijenata.\nPostoje sajtovi koji se bave baš oglašavanjem vozila vlasnika i/ili auto placeva. Svaki takav sajt je potencijalni partner kome treba ponuditi XML da preuzima i objavljuje oglase za odnosni auto plac. Vlasnici auto placeva, odnosno osobe u tim firama zaduženi za marketing tj. neku korespodenciju, da ne kažemo baš prodaju, najčešće iz sopstvenog neznanja ubede vlasnike placa da im ne treba XML iako uredno plaćaju svog programera, plaćaju održavanje sajta, a jedini razlog je ono srpsko ne znam i neću da učim više, što sam naučio naučio, za mene da neko uči prodaji automobila :).\nAko agencija ima sajt koliko vremena treba da se napravi procedura za XML fajl?\nZa programera koji sme da se tako nazove, posao izrade procedure za kreiranje XML fajla na osnovu postoječe baze vozila je oko 2 sata. Manje ili više, zavisi od raspoloženja, i pre svega iskustva. Taj posao je jednokratan i kasnije se može automatizovati putem CRON JOB tako da sav dalji posao sinhronizacije podataka izmedju agencijskog sajta i portala see obavlja automatski.\nDa li je prenos podataka putem XML fajla besplatan?\nNa nekom sajtu jeste besplatno, na nekom sajtu nije. Tamo gde jeste vlasnik nema šta da izgubi, samo može da profitira ako uspostavi saradnju sa portalom oko preuzimanja podataka putem XML fajla. Ono što sigurno znamo je da naš partnerski sajt PronadjiAuto besplatno preuzima podatke putem XML, a njegova pozicija i posećenost na Guglu je odlična.\nTamo gde se plaća, svaki vlasnik treba da napravi kalkulaciju da li mu se to isplati, ili mu se više isplati da taj novac uloži u promociju sopstvenog sajta.\nOno što se sigurno svakom vlasniku isplati je da ako ima sopstveni sajt i ažurira podatke na njemu, treba da ima XML, i da njegovo poslovanje zahvaljujući tome može da se poboljša, sa ulaganjem u 2 sata programerskog rada.\nKako se kreira XML fajl?\nTaj posao mora da uradi programer jer to nije baš posao za laike. Naravno, za programere koji znaju svoj posao, to je od početka do kraja kreiranja XML fajla, u najgorem slučaju vremenski zahtev od 2 sata.\nDa, dobro ste čuli, posao od maksimalno nekoliko sati i kraj.\nImate gotovu proceduru za kreiranje XML fajla i možete ga kreirati kada god to želite. Adresu (url adresa) XML fajal dostavljate onim portalima za polovne automobile sa kojima se dogovorite oko preuzimanja podataka i čiča miča gotova priča. Da, ali ovo je Srbija i ta priča, na žalost ne poje vodu.\nDa li auto plac treba da ima svoj sajt?\nNaravno. Cena zakupa domena i hostinga na godišnjem nivou je red veličine oko 4000 (četiri hiljade dinara), a korist od promocije sopstvene firme na Internetu preko svog sajta je neuporedivo značajnija.\nOno što se događa u praksi je da mnogi vlasnici auto placeva progutaju priče velikih Internet portala i de facto im daju svoje podatke u vlasništvo. Kada se pojavi neki drugi, treći, četvrti, deseti i ko zna koji portal za polovne automobile, i koji im ponudi odlične uslove za oglašavanje, najčešće besplatne, tom auto placu su vezane ruke, jer njegovim podacima, dakle njegovim podacima o njegovim vozilima, upravlja neko drugi i odlučuje šta sme a šta ne sme sa njima. Naravno, što su vlasnici edukovaniji to su takve pojave manje prisutne, ali na žalost puino su prisutne u Srbiji.\nVlasnici moraju da shvate da je njihov sajt i podaci o njihovim vozilima njihovo vlasništvo i da treba sa njima da postupaju u svom sopstvenom interesu, a ne u interesu pojedinačnih sajtova, bez obzira koliki su ti sajtovi. To ne znači da treba da prekidaju saradnju sa bilo kime ako su sa njime zadovoljni, već naprotiv, da prošire saradnju sa drugima i povećaju šanse za bolju prodaju i samim tim bolji biznis. Tim pre ako je besplatno i ako ništa ne košta, to se u Srbiji posebno ceni.\nŠta ne valja u ovoj priči?\nNeznanje. Jedino ne valja neznanje onih koji imaju nešto, i one koji im pokušavaju proširiti znanje i omogućiti lakše i bolje poslovanje, doživljavaju kao dosadne i nerazumljive tipove.\nNeznanje ubija, naše podneblje obilluje onima koji imaju svega viška a manjka znanja. Nije sramota ne znati. Sramota i blago rečeno je pomalo neodgovorno, ne ovladati znanjima koja mogu značajno da unaprede poslovanje. Svaki vlasnik auto placa vrlo dobro zna koristi od oglašavanja putem Interneta.\nDa li svaki vlasnik zna da ako ima sajt i sopstvene podatke, može da značajno unapredi svoj biznis za nekoliko sati programerskog rada onoga ko mu je pravio sajt, ili onog ko nije samo programer na papiru?\nDa li mu je svejdno ako njegov jedan oglas dnevno pogleda 20 ljudi ili ako to učini 50 ljudi? Izgleda da jeste.\nU razgovoru sa našim partnerskim sajtom i njihovim menadžerima, saznali smo da je slika neznanja vlasnika u pogledu vlasništva nad svojim podacima, kreiranja XML fajla, smešna toliko da postaje tužna, ali to je srpska realnost.\nBolje da komšiji crkne krava\nJedan menadžer nam je prepričao svoj razgovor sa vlasnikom auto placa u Srbiji koji se sveo na sledeće i koji pokazuje koliko nam je kvalitetno školstvo i kako su nam sposobni preduzetnici. Vlasnik tog placa je shvatio da će dobiti mogućnost besplatnog oglašavanja na jednom posećenom portalu za polovne automobile, putem XML automatskog preuzimanja oglasa, ali neki srpski crv sumnje mu nije dao mira, pa je pitao menadžera, a koji je interes tog portala da besplatno reklamira, tj. promoviše njegov auto plac i njegova vozila?\nKada je dobio odgovor da i taj portal nalazi način da nekako neku crkavicu zaradi zbog činjenice da ga ljudi posećuju, vlasnik sajta se vispreno dosetio sa onim čuvenim: - ahaaa, dakle vi, portal ćete čak nešto i zaraditi od mene. Nedam oglase za svoja vozila bez obzira što je besplatno, jer, zamislite, portal će kao nešto zaraditi, a to nije u redu :)\nNije u redu bez obzira što je za nejga besplatno i što on dobija značajnu šansu da poveća svoj profit. E to se zove Srbija i sprski biznismeni tipa bolje da komšiji crkne krava nego da se moja oteli :)\nJedini način da kao narod opstanemo, da nas ne progutaju pametnjakoviči sa zapada i istoka, je da ne zaostajemo u razvoju. Da učimo i usvajamo nova znanja, a ne da ih se plašimo. To važi za sve oblasti pa i za oblast oglašavanja polovnih automobila. Zato XML nije bauk već nešto što može da koristi a ne škodi, i ništa više, ali ni manje od toga.\nxml / automatski prenos podataka /\nKako prodati auto? →\nKako prodati auto? (2827)\nXML automatski prenos podataka (2454)\nPrečišćivač vazduha za auto da ili ne? (1834)\nPrečišćavanje vazduha u kabini automobila (1406)\nAuto usluge (12)\nNekoliko zanimljivih stvari koje možda niste znali o automobilima


Avion uklonjen, beogradski aerodrom otvoren | Srbija | Al Jazeera Balkans\nAvion uklonjen, beogradski aerodrom otvoren\nPrivremeno zatvaranje aerodroma 'Nikola Tesla' uslijedilo je nakon što su se zapalile gume na avionu egipatskog aviona.\nAir Serbia je navela da su svi njeni avioni preusmjereni na okolne aerodrome u regijiTango Six\nAerodrom "Nikola Tesla" otvoren je za saobraćaj, što je prethodno i najavio generalni direktor aerodroma Saša Vlaisavljević, a počelo je i ukrcavanje putnika.\nOn je nešto ranije na konferenciji za štampu rekao da je avion koji je blokirao pistu uklonjen i da će aerodrom za saobraćaj biti otvoren za pet do deset minuta.\nAerodrom "Nikola Tesla" u Beogradu je ranije privremeno zatvoren i odgođeni su svi letovi, a avioni koji bi trebali sletjeti preusmjereni su ili otkazani.\nDo privremenog zatvaranja je došlo kada je avion egipatske kompanije Egypt Air sletio na aerodrom glavnog grada Srbije oko 4:00 sata u srijedu, nakon što su mu otkazali točkovi te su mu se zapalile gume, prenosi Anadolija.\nMinistrica građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Srbije Zorana Mihajlović izjavila je ranije da je bitno da je sve sigurno te da očekuje da aerodrom počne da radi za tri sata.\nPojasnila je da su se zapalile gume na avionu egipatskog aviona i da je pitanje za kompaniju da vidi šta se desilo.\nAvioni preusmjereni na okolne aerodrome\n"Za sve nas je važno da je sve u redu. Sada se očekuje tehnička služba, ozbiljne analize, istražne radnje, da bi kompanija znala šta se desilo", navela je Mihajlović.\nUkazala je da nije prvi put da dođe do ovakve situacije, navodeći da je aerodrom pokazao da se može nositi s ovakvim situacijama.\nAerodrom "Nikola Tesla" je ranije u saopćenju istakao da čini maksimalne napore kako bi poletno-sletna staza što prije ponovo bila u punoj funkciji, ali i ukazao da uklanjanje aviona s poletno-sletne staze zavisi od tehničkih mogućnosti za njegovo sigurno uklanjanje i stanja u kojem je avion.\nAir Serbia je navela da su svi njeni avioni preusmjereni na okolne aerodrome u regiji.\nAerodrom u Briselu zatvoren drugi dan\nIndonezija zatvara aerodrom Bali zbog vulkanskoga pepela


Porezna uprava FBiH uputila poziv građanima: Prijavite saznanja o nepoštivanju poreskih zakona\npetak, 22 Novembar 2019 12:18\nPorezna uprava Federacije BiH je samo u jednom danu (21.11.2019.godine) kod jednog poreznog obveznika otkrila 13 neprijavljenih radnika koji su radili na crno i na taj način bili eksploatisani od strane poslodavca. U protekle četiri godine u akcijama je otkriveno 6.864 neprijavljena radnika, 6.278 obveznika koji nisu izdavali račune, 5.414 obveznika koji su obavljali djelatnost bez odobrenja za rad i 1.780 obveznika koji nisu imali instaliran fiskalni uređaj. Zbog ovih nepravilnosti Uprava je zapečetila 4.142 objekta i izdala 12.291 prekršajni nalog sa izrečenim novčanim kaznama u iznosu od preko 30,1 milion maraka.\nI pored svih aktivnosti koje se provode, još uvijek je prisutan značajan broj poslodavaca koji zapošljavaju radnike na crno, ne izdaju fiskalne račune, obavljaju djelatnost bez odobrenja za rad i vrše druge nepravilnosti. Stoga, u cilju efikasnije borbe protiv ovakvih pojava, pozivamo sve građane da nam pomognu i prijave sva saznanja o nepoštivanju poreznih zakona.\nBosna i Hercegovina je naša domovina u kojoj trebamo ostati i biti sretni, a ne obespravljeni, poniženi i eksploatisani. Ne smijemo dozvoliti da naša pojedinačna i kolektivna prava, poput prava na zdravstvenu zaštitu, prava na penzijsko i invalidsko osiguranje i druga prava koja nam pripadaju po osnovu radnog odnosa, umanjuju oni koji ne prijavljuju radnike i ne plaćaju poreze i doprinose, varajući tako i građane i državu, a istovremeno uvećavajući svoje bogatstvo.\nUčinite korak i pomozite sebi. Porezna uprava je odlučna da vam pomogne! Da li ste vi odlučni da pomognete sebi? Budite partner Porezne uprave u sprečavanju svih nepravilnosti!\nPorezna uprava je do sada zaprimila 4.450 prijava građana i sve dostavljene prijave bile su predmet provjere i po njima je postupljeno. Svim građanima Porezna uprava izražava iskrenu zahvalnost i upućuje poziv da i dalje budu naš partner u borbi protiv svih oblika korupcije uz napomenu da će kao i do sada svaka prijava uživati punu diskreciju.\n-SMS poruke na broj mobitela 061 724 610,\n-besplatnog poziva na broj 080 020 333 i\n-pošte na adresu Husrefa Redžića 4, Sarajevo, uz naznaku „Nepravilnosti“.


Posekotine i šavovi – šta da radim | Planeta Zdravlja\nPosekotine i šavovi – šta da radim\nČujete glasan tup zvuk, a zatim vrištanje iz susedne sobe. Dotrčite u sobu i vidite svoje trogodišnje dete kako sedi na podu, držeći čelo, a krv mu se sliva niz lice. Gledate u posekotinu i izgleda vam da krv lije iz nje. Dok ne stignete u hitnu, cela njegova majica i zadnje sedište vašeg automobila izgleda kao da je prekriveno krvlju, ali vaše dete zapravo izgleda da je dobro. Pomalo ste zbunjeni kada sestra na urgentnom baci pogled na ranu i kaže: Biće to u redu, nije ništa strašno. To je samo mala posekotina.\nOvaj scenario se dešava mnogim roditeljima. Često je teško proceniti posekotine, pogotovo kada aktivno krvare. U ovom članku informisaćete se šta treba da uradite ako vaše dete dobije posekotinu ili ogrebotinu, kako da odlučite da li su potrebni šavovi, i dobićete smernice za pravilnu negu rana kod ogrebotina i šavova.\nZa posekotine koje aktivno krvare:\nPrvi korak je da ne paničite. Ako ostanete smireni, onda i vaše dete može ostati smireno.\nDrugi korak je da pokrijete posekotinu najčistijom tkaninom koju imate pri ruci. Ako uspete da pokrijete posekotinu brzo, vaše dete će manje paničiti.\nTreći korak je da pogledate posekotinu. Steknite početni utisak da li je mala ili velika.\nČetvrti korak je da zaustavite krvarenje. Pronađite čist peškir ili krpu i nežno ali čvrsto je pritisnite na posekotinu. Nemojte da virite pod nju svakih 10 sekundi. Držite je u tom položaju najmanje dva minuta (duže ako je potrebno).\nZa posekotine koje idu uz veliku čvorugu ili modricu, na primer na glavi, možete takođe da primenite led umotan u peškir.\nKada se krvarenje zaustavi ili drastično smanji, detaljnije pogledajte ranu da biste procenili koliko je ozbiljna.\nKrv lipti na sve strane! Plašim se da je dete izgubilo previše krvi!\nPokušajte da ostanete smireni. Praktično nema zabeleženog slučaja da je neko izgubio toliko krvi usled posekotine da su dospeli u bilo koje stanje opasnosti. Posekotine na glavi i licu krvare više nego bilo gde drugde na telu. Razlog je što tu ima mnogo više krvnih sudova u koži. Mnogi roditelji brinu da su ove posekotine izazvale veliki gubitak krvi. Krv u stvari izgleda kao da je ima mnogo više nego što je stvarno ima.\nKako da odlučim da li treba odmah da idem kod lekara?\nJednostavne posekotine koje ne zahtevaju šavove ne mora da pogleda lekara. Ako je očigledno da vašem detetu ne trebaju šavovi, nema razloga da žurite kod lekara. Umesto toga, pozovite lekara i pitajte ga kada treba da dođete. Neki lekari će vas uputiti u Urgentni ili plastičnom hirurgu da stavi šavove.\nAko niste sigurni da li su ili nisu potrebni šavovi, evo nekih smernica:\nProverite da li posekotina zjapi otvorena. Ako ne, onda je blago povucite da vidite da li je otvorena. Ako je otvorena potrebni su šavovi.\nSvaka posekotina koja zjapi otvorena sa vidljivim tamno crvenim mišićem ili žućkastom masti bi trebalo da se zatvori, čak i ako je mala.\nSvaka posekotina koja zjapi i veća je od pola centimetra trebalo bi da bude zatvorena šavovima. Ako niste sigurni kolika je izmerite je lenjirom. Posekotine manje od ovoga možda ne treba zatvariti, ali ako su otvorene lekar treba da ih pregleda.\nMale posekotine koje ne zjape otvorene možda ne zahtevaju šavove, ali se na njih ipak mogu primeniti steri-trake\nSvaka posekotina, čak i one male, koje su otvorene na licu treba da pregleda doktor zbog rizika od ožiljka.\nPostoje dva glavna razloga za šavove:\n1. Da biste zaustavili aktivno krvarenje. Ako je posekotina velika i nastavlja da krvari, onda je očigledno korisno zatvoriti je. Većina posekotina, međutim, prestane da krvari posle nekog vremena, ako se na njih primenjuje pritisak peškirom ili krpom.\n2. Iz kozmetičkih razloga. Posekotine na licu naravno imaju bolji estetski efekat ako se zatvore šavovima. Međutim, za male posekotine na nekom delu tela gde vas ne brine ožiljak, zatvaranje šavovima nije toliko važno. Odlučite da li je vredno proći kroz traumu uživanja posekotine.\nŠavovi ne smanjuju rizik od infekcije posekotine ako se ona pravilno zbrine. Najvažnije je – ako niste sigurni da li ili ne posekotina treba da se zatvori, obratite se svom lekaru. Mnogo je bolje izgubiti vreme na put kod lekara nego imati veliki ožiljak koji se ne može izbeći.\nKoliko brzo treba da idem kod lekara ako mi treba ušivanje posekotine?\nVećina posekotina može se zatvoriti i do 24 sati nakon što nastane. Neke posekotine treba zatvoriti ranije, ali je sasvim bezbedno sačekati najmanje 8 sati da se posekotina zatvori. Stoga, ako se posekotina desi noću, generalno je ok sačekati sledeće jutro za odlazak kod lekara, ako ste uspeli da zaustavite krvarenje. Veoma važno – ako odlučite da sačekate, operite posekotinu pod slavinom da biste uklonili bilo kakvu prljavštinu. Ne dozvolite da se posekotina isuši. Najbolje je da kupite bocu sterilnog fiziološkog rastvora i malo gaze. Vlažite gazu i tapkajte je preko posekotine. Promenite gazu svaka dva sata da bi ostala vlažna.\nČetiri načina za zatvaranje posekotine\nPostoje četiri načina da se zatvori posekotina. Vaš lekar će razgovarati sa vama o ovim opcijama:\n1. Steri-trake. Poznate kao „leptir“ trake, te uske trake se postavljaju preko reza. Lepljiva tečnost se nanosi na kožu da bi držala trake. One se uglavnom drže 2 do 5 dana ako se održavaju suvim i ne skinu se slučajno. Steri trake se koriste za posekotine koje su male, koje ne zjape otvorene, nisu baš duboke i ne idu preko zgloba ili mesta gde je koža zategnuta. Ako ostanu na svom mestu najmanje tri dana, ishod može biti jednako dobar kao šavovi, ili još bolji, jer steri trake izbegavaju ožiljke koje ostavljaju šavovi. Velika prednost je to što se stavljaju brzo i bezbolno. Mana je što one nisu toliko jake i neće ostati na mestu onoliko dugo koliko i šavovi.\n2. Šavovi. Prednost šavova je što su jači i kod njih nema rizika da prerano otpadnu. Očigledan nedostatak je vreme i bol koji su potrebni za stavljanje šavova.\n3. Medicinski super lepak za kožu. Ovo je lepak koji se primenjuje tako što se trlja preko posekotine, dok se posekotina drži zatvorenom. Prednost je što je nanošenje brzo i bezbolno. To je dobar izbor za čiste, ravne posekotine koje ne zjape previše niti su pod pritiskom. Ako se dobro upotrebi, kozmetički rezultat može biti dobar kao kod šavova.\nKo treba da ušiva posekotinu? Plastični hirurg, pedijatar ili doktor u urgentnom?\nBez obzira ko će ušiti posekotinu, ostaće ožiljak. Čak i najbolji plastični hirurg na svetu će ostaviti ožiljak. Važno je, međutim, da se ožiljak minimizira. Roditelji su sasvim prirodno zabrinuti zbog toga.\nPlastični hirurg. Najčešći razlog da plastični hirurg ušiva posekotinu je da ožiljak na licu bude što manji.\nLekari u urgentnom imaju prednost u odnosu na pedijatre što češće rade šavove.\nKako se tretira rana nakon ušivanja?\nDoktor će vam dati upustva kako da negujete ranu. Evo nekih opštih smernica:\nNarednih 24 do 48 sati, nemojte kvasiti ranu.\nPosle 48 sati, rana se može kvasiti. Steri-trake su izuzetak. Držite ih suvim najmanje 5 dana. Nakon toga, možete ih vlažiti kako bi brže otpale. Nemojte ih skidati, osim ako se skidaju lako.\nIzbegavajte nakupljanje krasta. Debele kraste unutar rane mogu povećati ožiljak i sprečiti dobro zarastanje rane. Možete sprečiti nagomilavanje krasta nanošenjem razblaženog peroksida (½ vode sa ½ peroksida) na ranu, a zatim lagano uklonite kraste koje se lako odvajaju od rane. Ne dirajte kraste koje su čvrsto pričvršćene za ranu. Sačekajte da se opuste od peroksida. To se radi dva puta dnevno.\nNanesite antibiotsku mast dva puta dnevno.\nDržite ranu pokrivenu najmanje 48 sati. Možete je držati pokrivenom još nekoliko dana ako vam to ne predstavlja problem.\nŠta mogu da učinim da umanjim ožiljak?\nOštećena koža lako može da trajno izbledi zbog izlaganja suncu do 6 meseci posle povrede. Veoma je važno da se što više smanji izlaganje posekotine suncu. Pokrijte posekotinu šeširom ili odećom koliko je to moguće. Kada je to neophodno (posebno kada ste dugo izloženi suncu tokom dana), nanesite kremu za sunčanje sa visokim faktorom u debelom sloju. Ne nanosite kremu za sunčanje do dve nedelje nakon reza.\nUlje lana možete kupiti u prodavnici zdrave hrane. Laneno ulje sadrži sve bitne masti koje su neophodne za isceljenje i regeneraciju kože. Dodajte 1 kašičicu svaki dan bebama, i 2 kašičice za decu u sok od ceđenog voća ili smuti. Ne nanosite ulje na kožu, ono deluje iznutra.\nMožete utrljati ovo ulje na posekotinu nakon što uklonite konce.\nLice. Između 3 do 5 dana. Zašto tako brzo? Jer do petog dana šav počinje da reaguje sa kožom i može ostaviti ožiljak. Ako konci ne pocrvene na mestu gde su ušli u kožu, onda je najbolje da sačekate punih 5 dana. Ako se reakcija sa šavom javlja ranije, onda se obratite svom lekaru pre 5og dana kada on treba da proceni da li je vreme da se skidaju šavovi. Vaš lekar može postaviti steri-trake preko reza da obezbedi još nekoliko dana snage. Nemojte čekati više od 5 dana.\nTelo i skalp (koža ispod kose). 7 do 10 dana.\nRuke i noge. 10 do 14 dana. Ako su šavovi na koži preko zgloba ili na mestu gde se koža savija treba da čekate 14 dana. Ako ne, dovoljno je 10.\nLekar će vam reći kada treba ukloniti vaše šavove.\nKako da znam kada je rana inficirana?\nTokom prvih nekoliko dana je normalno da koža oko posekotine i ogrebotine postane pomalo crvena. Ako crvenilo nastavi da se širi, dete dobije temperaturu, ili vidite da iz rane izlazi nešto zeleno neprijatnog mirisa, idite kod lekara.\n2016-07-16T15:09:43+02:00By Planeta Zdravlja|Nekategorizovano|0 komentara


Uticaj predsednika na stabilizaciju elektroenergetskog sistema\nDatum kreiranja: sreda, 01 jul 2020\nTransparentnost Srbija objavila je izveštaj o monitoringu izborne kampanje sa podacima o broju promotivnih aktivnosti funkcionera, odnosno o funkcionerskoj kampanji, sa podacima o pojavljivanju na naslovnim stranicama novina i u dnevnicima pet TV stanica. Deo izveštaja su i brojne preporuke, a možete ga preuzeti sa našeg sajta: https://www.transparentnost.org.rs/index.php/sr/projekti/188-monitoring-izbora-2020\nIzveštaj sadrži i brojne primere promotivnih aktivnosti i medijskog izveštavanja o njima. Evo jednog primera, v.d. direktora EPS-a u kampanji sa predsednicima opština:\nLokalni zvaničnici na visokom naponu\nU poslednjih desetak dana pred izbore v.d. direktora EPS-a Milorad Grčić (kome je mandat vd direktora davno istekao) imao je intenzivnu kampanju podrške lokalnim funkcionerima. Tako su 17. juna radove na rekonstrukciji dalekovoda i mreže niskog napona na području opštine Mionica Grčići Boban Janković, predsednik opštine Mionica. Grčić je iskoristio priliku da podseti i na inicijatora napajanja električnom energijom Mionice i Divčibara: "Aleksandar Vučić, predsednik Srbije, vodi računa o svakom kvadratnom metru Republike Srbije. Sada je momenat kada se otvara novo poglavlje za budućnost Mionice i svih Mioničana, ali i čitav kraj kada je reč o napajanju električnom energijom".\nGrčić je i 19. juna, tokom izborne tišine, obišao postrojenje u Obrenovcu, u društvu predsednika opštine i od tada se samo jednom pojavio na terenu, 24. juna kada je posetio poplavljena područja u Ljuboviji.\nfoto: http://www.eps.rs/cir/vesti/Pages/energetska-buducnost.aspx screenshot


Hahn: Oštrije kontrole granica imat će posljedice i za Zapadni Balkan - Crodnevnik.de\nHahn: Oštrije kontrole granica imat će posljedice i za Zapadni Balkan\nby admin\t| Januar 22, 2016 10:50 pm\nEuropski povjerenik za proširenje Johannes Hahn upozorio je da bi poštrene granične kontrole i uvođenje granica za prihvat migranata mogle imati posljedice za Zapadni Balkan.\n“Zemlje kao što je Srbija ne smiju postati ‘parking’ za desetine tisuća izbjeglica, ako ne mogu ići dalje”, rekao je Hahn.\nAustrija je ovaj tjedan odlučila uvesti granicu za prihvat izbjeglica u iduće četiri godine, a prema toj odluci u ovoj godini ta će zemlja primiti do 37500 molbi za dobijanje azila, podsjećaju neki mediji.\nTakođer od danas se primjenjuje u potpunosti novi sustav upravljanja granicom kojim se predviđa registracija i detaljna kontrola migranata, kao i vraćanje onih koji nemaju namjeru i šansu da dobiju azil u Austriji i Njemačkoj. (cd/H, foto: wiki, B. Loebel)\n← Zabranjene niske cijene goriva u Ljubuškom\tKosovo prvi put u kvalifikacijama za Eurobasket →


Jovankini trnskripti: Ubit ću Tita i njegove ljubavnice | Kliker.info\nJovankini trnskripti: Ubit ću Tita i njegove ljubavnice\n“Ja sam rastrojena, ne mogu da spavam, osećam se odbačena kao žena i supruga, i to posle 30 godina! Umesto mene, on (drug Predsednik) hoće sada ove devojčure”, jedna je od izjava Jovanke Broz zbog koje su je procijenili kao potencijalnu opasnost za Tita i savjetovali da se “u cilju izbegavanja nerviranja druga Predsednika i nje same, vrati u\nBeograd ”, otkrivaju izvještaji koje je 1975. godine sastavio Aleksandar Šokorac, šef kabineta Josipa Broza, a koji će se naći u knjizi ljubljanskog publicista Mire Simčiča koja će uskoro biti objavljena, otkriva u novom broju tjednik Globus. Tajni izvještaji o dramatičnom stanju bračnih odnosa Tita i Jovanke, koje je, piše Globus, Simčič pronašao u Slovenskom državnom arhivu, bili su upućeni državnom i partijskom vrhu SFRJ. Sadržaj kutije broj 36 iz spomenutog arhiva naći će se u Simčičevoj knjizi “Tito bez maske” koja izlazi u svibnju, a izvještaji otkrivaju tajnu o pomno skrivanom razlazu bračnog para Broz.“Dokumenti iz ljubljanskog arhiva nude jednostavan, ali šokantan odgovor: ljudi zaduženi za Titov život i Titovo zdravlje strahovali su da je Jovanka Broz postala paranoična i opsesivna osoba koja bi u jednom od svojih ljubomornih ispada mogla ubiti Tita ili njegove maserke”, piše Globus.\nDo takvih se zaključaka, pak, došlo tijekom boravka Brozovih u Igalu 10. veljače 1975., gdje su Šokorca nakon dolaska “lični lekari Predsednika” upozorili da “postoji realna opasnost da ona učini nešto drugu Predsedniku, što bi direktno ugrozilo njegov život – konkretno, da puca na njega, da ga napadne nekim tupim predmetom ili nečim drugim. Izjavili su da nisu sigurni da ona pri sebi, u tašni ili negde drugde, nema revolver”, stoji u bilješci Šokorca, koji je sve to prenio Titovim osobnim liječnicima i generalu Marku Rapi. Donesen je zaključak da kod Jovanke “dolaze do izražaja tipične paranoidne manifestacije” te preporučili odlazak psihijatru i “odstranjivanje Jovanke od druga Predsednika”. Dokumenti otkrivaju i razloge takvog Jovankina ponašanja, a riječ je o ljubomori na Titove maserke, Radojku i Darjanu Grbić. Jovanka je smatrala da joj je položaj ugrožen, stoji u izvještajima koje prenosi Globus, i vjerovala da odnos Darjane Grbić s Titom prelazi dopuštene granice. “Kada dođe u\nBeograd , on će opet pozvati onu Darjanu, uzeće je k sebi u Beli dvor, a ja to ne mogu podneti. Ja bih je zadavila! (Drugovi kažu da je, govoreći ovo poslednje, bila gotovo van sebe i da je rukama pokazivala kako bi zadavila Darjanu Grbić)”, stoji u bilješkama pronađenim u ljubljanskom arhivu. Dan poslije, 11. veljače 1975., otkrivaju bilješke, održan je sastanak u Beogradu na kojem je Šokorac Stambolića, Dolanca, Bijedića i Ljubičića izvijestio o razgovoru s Titovim liječnicima i Rapom. “Sastanak sa drugom Predsednikom je održan 12. februara 1975. godine na brodu Galeb, u Zeleniki drugovi Stambolić, Dolanc, Bijedić i Ljubičić su upoznali druga Predsednika sa situacijom i posebno ukazali na problem njegove lične bezbednosti. Drug Predsednik se zahvalio na brizi za njega i složio se sa ocenama i predlozima drugova. Na sastanku je dogovoreno da se određena pitanja rasprave kasnije, a da drugovi Stambolić i Bijedić odmah posle sastanka razgovaraju sa drugaricom Broz i saopšte joj da treba da pređe u\nBeograd ”, prenosi Globus tajne bilješke. Sutradan je, u pratnji Stambolića i Ljubičića, Jovanka otputovala u\nBeograd , a nekoliko dana poslije “drugovi Stambolić, Dolanc i Bijedić vodili su razgovor sa drugaricom Broz u Užičkoj 15, koji je trajao dva časa”. Tada su je upoznali s novom organizacijom Kabineta predsjednika Republike te podatkom da je pronađeno i novo “odgovarajuće osoblje za rezidenciju”. “Drugarica Broz je prihvatila pomenute odluke, ali se u toku razgovora vraćala na prošlost, izražavajući rezerve u odnosu na pojedina rešenja. Međutim, ona ih nije odbacila s obzirom na odlučan stav drugova koji su je upoznali sa spomenutim odlukama donetim u dogovoru sa drugom Predsednikom”, stoji u Šokorčevoj bilješci. Dosad tajne bilješke o bračnoj krizi Brozovih, kao i ostale intrigantne detalje iz života Josipa Broza, ali i autopsijsko izvješće koje dokazuje da su se liječnici tijekom Titova liječenja odlučili za pogrešne medicinske zahvate, bit će objavljene u spomenutoj Simčičevoj knjizi u izdanju Mladinske knjige.


Poslanica Aleksandra Jerkov izjavila je danas da posle šest godina izbegavanja da se donese zakon koji će da reguliše pitanje nestalih beba i pet godina nakon što je prošao rok koji je Savet Evrope dao Srbiji da to pitanje reši, sve što...\nRoditelji i NVO: Predlog zakona o nestalim bebama ima za cilj da se istina nikad ne utvrdi\nPredlog Zakona o nestalim bebama u suprotnosti je sa presudom Evropskog suda za ljudska prava u slučaju "Zorica Jovanović protiv Srbije" i podnet je u cilju da se formalno ispuni zahtev međunarodnih institucija, ali da se istina...\nPredsednik odbora: Predlog Zakona o nestalim bebama na jednoj od prvih sednica prolećnog zasedanja\nPredsednik skupštinskog Odbora za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu Petar Petrović izrazio je danas očekivanje da će se Predlog zakona o nestalim bebama naći pred poslanicima Skupštine Srbije na jednoj od prvih sednica...\nSrbija usvaja zakon o nestalim bebama do kraja godine?\nSrpska Vlada uputila je uveravanja Komitetu ministara Saveta Evrope da će Nacrt zakona o nestalim bebama biti usvojen bez daljih odlaganja, a u svakom slučaju do kraja godine, saopštio je danas Savet Evrope.\nVekić: Zakon o nestalim bebama do kraja maja\nDržavni sekretar Ministarstva zdravlja Borislav Vekić najavio je danas da bi do kraja maja trebalo da bude donet zakon o nestalim bebama.


(VIDEO) “U BUDVANSKIM DISKOTEKAMA “NEMA KORONE”, ALI SU ZARAZNI POPOVI i LJUDI PO ULICAMA” Građani sve snažnije protestuju zbog selektivne primjene mjera – Volim Podgoricu\nPočetna/NOVOSTI/Društvo/(VIDEO) “U BUDVANSKIM DISKOTEKAMA “NEMA KORONE”, ALI SU ZARAZNI POPOVI i LJUDI PO ULICAMA” Građani sve snažnije protestuju zbog selektivne primjene mjera\nMjere Nacionalnog koordinacionog tijela za zarazne bolesti, samo na papiru su iste za sve. U realnom životu, raste nezadovljstvo građana zbog selektivnog kažnjavanja za nepoštovanje mjera, pa pojedini plaćaju visoke kazne ili zarade krivične prijave, dok se drugima za ista, ili čak, teža djela, gleda kroz prste.\nDok komunalna policija i inspekcija kažnjavaju građane na ulicama zbog nenošenja maski na otvorenom prostoru, kao i privrednike u čijim objektima zateknu osoblje ili klijente bez maski, u budvavnskoj diskoteci je u subotu veče sve prštalo, od muzike, pjesme, plesa, bez maski, i bez distance, kao u srećna vremena!\nTako, ispada, da korona u diskoteke ne zalazi, ali je sveprisutna, recimo, u vjerskim objektima, pa je, samo za poslednjih par dana, sveštenik Jovan Plamenac zaradio krivičnu prijavu jer je na planini Rumiji služio liturgiju, a isto je prošao i paroh kučko-bratonožićki Miloš Lučić koji je održao službu na Svetog Iliju u maloj kučkoj Crkvi Svetog Ilije, na Carinama.\nTeško je i pobrojati primjere selektivnog kažnjavanja za kršenje mjera NKTa tokom proteklih mjeseci.\nLITURGIJI PRISUSTVOVALO 50 GRAĐANA: Policija podnijela krivičnu prijavu protiv sveštenika\nKRŠILI MJERE TOKOM VIKENDA: Policija podnijela OSAM krivičnih prijava\n“Pogledajte diskoteku u Budvi u subotu veče, pjeva Boban Rajević, veliki broj ljudi, niko ne nosi masku, niko ne drži distancu, svi igraju i pjevaju. Vjerovatno je Institut za javno zdravlje procijenio da korona u diskoteke ne zalazi, ali zato je prisutna u svakom vjerskom objektu, ali i na ulicama, gdje su građani koji na 50 stepeni ne nose masku, glavni krivci za širenje virusa”, napisala je čitateljka Portala Volim Podgoricu iz Budve koja nam je i dostavila video snimak iz budvanske diskoteke.\nInače, do 6. avgusta je na snazi odluka NKTa da pjevači i muzičari – članovi benda/orkestra poštuju međusobnu fizičku udaljenost od najmanje 2m, kao i da prilikom izvođenja zabavno-muzičkog programa nose zaštitne maske, osim pjevača i muzičara koji sviraju duvačke muzičke instrumente, da se obezbijedi fizička udaljenost između gostiju s jedne i pjevača i muzičara – članova benda/orkestra sa druge od najmanje 4m, a ako to nije moguće, da odvoje goste i muzičare prozirnim pleksiglas pločama/panelima visine najmanje 2m;\nZabranjeno je igranje i ples.\nPogledajte kako je bilo u Budvi u subotu veče:\nBudva mjere nkt


Žalosna je igrala najpopularniji izazov na Fejsbuku "Tvoj život u narednih 5 godina". I bilo je baš žalosno! Ona je jedina u Srbiji koja se neće udati i roditi decu (FOTO) | Telegraf - Najnovije vesti\n23. januar 2019 | 19:50 » 21:02\nŽalosna je igrala najpopularniji izazov na Fejsbuku "Tvoj život u narednih 5 godina". I bilo je baš žalosno! Ona je jedina u Srbiji koja se neće udati i roditi decu (FOTO)\nOna će ostati i bez izvajanog frajera\nVenčanje na plaži, bebe, putovanja i novac - to je igrica "Tvoj život u narednih 5 godina" ("Your life in the next 5 years") otprilike predvidela svima koji je zadnjih dana neumorno igraju i hvale se na svojim profilima. Svima, osim našoj Žalosnoj.\nNakon izazova "10 years challenge", koji se fokusirao na prošlost, Fejsbuk su preplavili kolaži koji vam predviđaju budućnost. Treba samo da otkrijete kog ste pola - i gle čuda, narednih 5 godina biće predivne za vas. Za sve nas.\nKako će izgledati vaši životi u narednih 5 godina Printskrin: Facebook\nSvi ćemo otići u teretane i tu izvajati savršena tela. Novostečena lepota doneće nam novac, ljubav i decu.\nNovac, izgled, porodica - Your life in the next five years Printskrin: Facebook\nSvim devojkama predviđaju se romantična venčanja, bebe u naručju, deca sa reklame u krilu. Kako se teško može naći žena kojoj nije najavljeno potomstvo, Srbija ipak nema o čemu da brine.\nPoplava beba, nema Srbija o čemu da brine Printskrin: Facebook\nČak je i koleginicu koja je uveliko udata Fejsbuk šest puta zaredom ubeđivao da će 2020. ponovo pred matičara.\nSari Fejsbuk uporno najavljuje novog muža Printskrin: Facebook\nSvim momcima najavljene su gomile novca i top manekenki, žurke i putovanja, ali već bi 2023. valjalo da se "izduvaju" i smire.\nNi momci nisu loše prošli Printskrin: Facebook\nTj, barem nisu svi loše prošli Printskrin: Facebook\nSvima, osim našoj Žalosnoj. Od silnog bogatstva, potomstva, svadbi i putovanja, koji će pasti u krilo svakom čoveku na svetu, njoj budućnost sprema ovo:\nŽalosna jedina nije dobro prošla Printskrin: Facebook\nI to u više navrata. Valjda je nadimak čovekova onlajn sudbina.\nJeste li igrali ovu igru? Ako jeste, da li su vam prognozirane gore stvari nego Žalosnoj? Javite nam u komentarima.\nIT Biz | 22 shares\nNaređenje "s vrha": Traže zabranu Fejsbukove kriptovalute\nSudoku za utorak 25.6.2019.\nTagovi: Fejsbuk, Igrica, izazov, your life in the next 5 years\nNebitno 24.01.2019 03:00\nJa ne mogu da vjerujem kakvim glupostima narod vjeruje...\nmajche 23.01.2019 23:18\nNa fejsu? Sreca nemam fejs i imam ispunjen zivot. Jeeeeee 😁😁😁\nGoca 23.01.2019 22:37\nNije jedina!!!! I meni je ispalo da cu biti debeljuca se burgerom!!!! ZIVELI BURGERI 😀😀😀


Policajci, prilikom kontrole saobraćaja, delili cveće ženama | N1 Srbija\n08.03.2019. |12.33 |\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, prilikom redovne kontrole saobraćaja, čestitali su danas širom Srbije svojim sugrađankama 8. mart - Dan žena, poklanjajući im cveće kao mali znak pažnje.\nPolicijski službenici saobraćajne policije su ovim simboličnim poklonima želeli da iskažu iskreno poštovanje prema pripadnicama lepšeg pola, uz poruku da i dalje budu savesne i odgovorne učesnice u saobraćaju, navodi se u saopštenju MUP-a.\nOvim gestom, pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova pokazali su još jednom brigu, poštovanje i posvećenost u razvoju poverenja i partnerskih odnosa sa svojim građanima, zbog čega se naša policija opravdano profiliše kao javna služba koja odgovorno vodi računa o njihovoj bezbednosti, navodi se u saopštenju.\nPolicajci delili cveće ženama za 8. mart\nžene 8. mart saobraćajna policija Policija MUP Srbije\nO čijem trošku? Nije sigurno dr dao pare, već iz budžeta!!!!!!!!!!!!!\nKakva je ovo sarada? Jel tome sluzi policija? Pa cim prodje 8. Mart sve se vraca na staro, pajanje po dzepovima. Zene nemojte nasedati. Gde su bile ruze kada su legitimisali onu devojku sto im je zalepila letak sa lazima prvorodjenog na patrolno vozilo?\nVučićevi policajci delili cveće?


"OTIŠAO JE DIVAN ČOVEK": Gorica Popović potresena zbog smrti Borisa Komnenića | Novosti.RS\nGoricu Popović, koja je igrala Daru u pomenutoj seriji veoma je potresla smrt kolege, te je istakla koliko joj je teško zbog njegovog odlaska.\n- Duboko sam potresena. Otišao je jedan sjajan glumac i divan čovek, umetnik osobenog izraza, duhovit na poseban način, omiljen kod kolega i publike. Naizgled ćutljiv, kad bi progovorio, bilo je to sažeto, pametno i duhovito. Veliki je ovo gubitak za njegovo Narodno pozorište i za sve nas – izjavila je poznata glumica za 24sedam.\nboris komnenić preminuo boris komnenić Gorica Popović umro glumac


Sreda, 23.10.2019 13:24\n18.06.2019 23:41 Gavro Vujanović\nNova šansa za Ognjena Vranješa u belgijskom Anderlehtu! Vensan Kompani, koji se vratio iz Mančester Sitija da obavlja ulogu trenera i igrača odlučio je da pomiluje bivšeg reprezentativca BiH, centralnog defanzivca i pruži mu priliku za novo dokazivanje. Belgijski mediji javljaju da je Vranješ u grupi igrača koji su počeli pripreme za novu sezonu i da trenira normalno, redovno, sve...\n18.06.2019 23:12 S. Papaz\nPoslije večerašnjih utakmica završena je grupna faza u grupama A i B na Memorijalnom turniru Boško Vujadin u Kasindolu. Svoj plasman u četvrtfinale izborili su Keops, Kompex Rekreativo, E-Sports i Kafe Picerija Panini. KASINDO STADION - KASINDO 3:10 (0:5) Sudije: Uroš Jugović i Darko Kusmuk Strijelci: 0:1 Mikavica 6, 0:2 Milošević 7, 0:3 Kokot 14, 0:4 Milošević 18, 0:5 Vujadin 20, 0:6...\n18.06.2019 23:12 srbijasport.net\nZa prolaz u 2. kolo kvalifikacija za Ligu Evrope niški Radnički će se boriti sa klubom Flora iz Talina, odlučio je žreb, a u prvom meču, zakazanom za 11. jul, Nišlije će biti domaćini. Revanš u Estoniji je na programu 18. jula. Žreb u Nionu doneo je upravo ono što strateg Radničkog Nenad Lalatović nije želeo, a to je rivala kome je prvenstvo u toku. Flora je trenutno prvoplasirani tim...\n18.06.2019 23:05 Gavro Vujanović\nFudbalski klub Rudar Prijedor ne može više da funkcioniše na način na koji je to bilo ovog proljeća: bez predsjednika Skupštine, bez prvog čovjeka Upravnog odbora, bez uprave, sa vodećim ljudima koje klub gotovo i da ne interesuje, s pojedincima koji se busaju u prsa da odlučuju u klubu, a po kafanama vode i bistre politiku, “donose odluke”… Uz sve to nezamislivo je da brigu o klubu preuzme...\n18.06.2019 22:34 srbijasport.net\nSportski direktor Čukaričkog Nenad Mirosavljević istakao je da je Čukarički u prvom kolu kvalifikacija za plasman u Ligu Evrope dobio „rivala po meri”. – Realno, smatram da smo kvalitetniji od Banantsa, ali treba biti prilično oprezan, jer danas nema lakih priotvnika. Mislim da smo dobro prošli prilikom žreba, s tim da je moglo i bolje i lošije. Konkretno, najbitnije je da smo izbegli...\n18.06.2019 22:09 Tatjana Golijanin\nNi devet dana od završetka prvenstva još uvijek se sa sigurnošću ne može reći koje su ekipe putnici u viši ili niži rang takmičenja. Najviše je dilema oko drugoligaškog Istoka. Dok se šuška da neki prvaci regionalnih liga ne žele ili iz finansijskih razloga ne mogu u društvo drugoligaša, nejasno je kako će se popuniti liga – ostankom ekipa koja je ispunila uslove za ispadanje ili ulaskom...\n18.06.2019 17:50 S. Papaz\nŠkola fudbala Tango ostvarila je dobar uspjeh na izuzetno jakom međunarodnom turniru ''Mance kup'' koje je održano u Zemunu prethodnog vikenda. Ekipa koju su vodili treneri Branislav Arsenijević, Vučina Šćepanović i Neven Pejušić privukla je dosta pažnje svojim igrama, a generacije 2007. i 2011. su zaustavljene u četvrtfinalu od Savacijuma iz Šapca i beogradskog Partizana. - U generaciji...\n18.06.2019 16:50 sportdc.net\nNakon što je FK Sarajevo saznao protivnika u prvom kolu kvalifikacija za Evropsku ligu, preostali bh. timovi u evropskim takmičenjima su također dobili svoje protivnike Jedini nositelj u prvom kolu kvalifikacija za Evropsku ligu je mostarski Zrinjski koji će u prvom kolu igrati protiv ekipe Akademije Pandev iz Makedonije. S druge strane nenositelji su Radnik iz Bijeljine i Široki Brijeg....\n18.06.2019 16:47 D. Vuksanović\nNema mira ni na Svjetskom prvenstvu za fudbalerke. Pa i među damama se dogodila VAR greška koja je na "šok", otišla na stranu domaćina i oraganizatora reprezentacije Francuske. Igračice selektorke Korine Diakre mučile su se sa Nigerijom. Puno šansi, nula golova, još samo 15. minuta do kraja odlučujuće utakmice 3. kola grupe A. Onda je...\n18.06.2019 14:44 sportdc.net\nSeltik dolazi na Koševo\nVoljom današnjeg žrijeba u švicarskom Nyonu izabranici Husrefa Musemića će u prvom kolu igrati protiv ekipe Celtica iz Škotske. Bordo fudbaleri su za moguće protivnike još mogli dobiti Celtic (Škotska), Qarabag (Azerbejdžan), Sheriff Tiraspol (Moldavija), Dudelange (Luksemburg), te Slovan Bratislava (Slovačka). Prve utakmice su na programu 9. ili 10. jula, a revanš susreti su na...


Izetbegović: Slijedi suočavanje srpskih političara s realnošću | Aleksandar Vučić Vijesti | Al Jazeera\n"Srpski političari morati prihvatiti realnost", kazao je Izetbegović (EPA)\n“Srpski političari morati prihvatiti realnost”, kazao je Izetbegović dodajući kako je nedopustivo negirati presude međunarodnih sudova i veličati ratne zločince što će ubuduće, sukladno Inzkovoj odluci, biti kažnjivo i zatvorom do pet godina.\n“Nećemo dizati nikakvu revoluciju, ni oružane pobune, ali ćemo sigurno podignuti političku pobunu koja će ići dotle da bi se pokazalo da BiH nikako ne može funkcionirati”, kazao je Dodik srbijanskoj TV Pink. Pojasnio je kako kani predložiti da RS otkaže svoju saglasnost za uspostavu jedinstvenih oružanih snaga na razini BiH ali i kako će “gurati” ideju o otcjeopljenju RS od BiH jer misli da je upravo sada vrijeme za to. Najavio je i kako neće priznati novog visokog predstavnika Christiana Schmidta kada on narednog tjedna dođe u BiH preuzeti tu dužnost.\nKome prijeti Zakon o zabrani negiranja genocida?\nZakon o zabrani negiranja genocida je akt koji mora trajno da zabrani svaku mogućnost da se genocid latentno negira, formom koja glasi: da, desio se.\nDodik traži povlačenje ‘Inzkovog zakona’, NATO poručje da je integritet BiH neupitan\nDodik zatražio da međunarodna zajednica poništi odluku visokog predstavnika kojom se oomogućava da se zatvorom do pet godina kazni svatko tko negira dokazane ratne zločine i genocid u Srebrenici.


PSIHOLOGIJA JAGODINA CUPRIJA PARACIN - Psiholog - Psihoterapeut - Psihoedukacija - Privatni Psiholog\nKliknite na PLAĆANJE i pratite uputstva - Jednostavno je !\nLogin za članove:\n- Plaćanje se vrši govornog automata (detaljnije objašnjenje ima kada kliknete na dugme PLAĆANJE)\n- Niko ne vidi vaš broj telefona, ostajete anonimni i nepoznati\n- Najbolje je da predhodno napišete pitanje koje ćete iskopirati i prebaciti (Paste) na prazno polje za - pitanje psihologu\n- Psiholog se obavezuje da će dati stručan odgovor u roku od 48h\n- Šifra koju dobijete važi 24h od trenutka dobijanja šifre\n- Vaše pitanje i odgovor objavićemo na početnoj stranici našeg sajta\n- Vaša diskrecija je nama prioritet !\n- Pitanje ne sme da bude dugačko.. do 1 kucane strane!


Čudna poreska pravila u Junkerovoj kneževini | Evropa | DW | 07.11.2014\nČudna poreska pravila u Junkerovoj kneževini\nTek što je stupio na dužnost, novi predsednik Evropske komisije suočen je sa problemom „posebnih“ poreskih pravilima u njegovom Luksemburgu. Sve je navodno legalno, ali međunarodni koncerni plaćaju minimalan porez.\nNovinari njemačkog lista „Zidojče cajtung“ nisu imali lak posao dok su se probijali kroz 28.000 stranica tajnih dokumenata iz Luksemburga, ali iz tih dokumenata koje je na internet postavila grupa istraživačkih novinara na kraju je nešto postalo jasno. Naime, neke firme koje su registrovale sedište u toj kneževini plaćaju zaista porez iz snova: jedan odsto od dobiti.\nTaj poreski model izradila je savetnička firma „Price Waterhouse Coopers“ (PWC) u ime određenih korporacija, ali su službe Luksemburga bile spremne da prihvate te prilično složene finansijske transakcije. Domovina Žan-Klod Junkera je po prihodima po glavi stanovnika daleko na prvom mestu u Evropskoj uniji i nije ništa novo da to svoje blagostanje može da zahvali i činjenici da mnogi međunarodni koncerni tamo imaju svoju (evropsku) centralu.\nNeugodna dobrodošlica Junkeru\nNije novo ni to da se ta kneževina izuzetno trudi da privuče takva međunarodna preduzeća i da se već godinama zbog toga ljute oba njena velika i važna suseda – kako Francuska na zapadu, tako i Nemačka na istoku. Ali ono što je novo i što proizlazi iz tih dokumenata jeste da je Luksemburg očigledno spreman i na posebna poreska pravila sa pojedinim koncernima kako bi im što više olakšao život u njihovom naporu da plaćaju što je manje poreza moguće, piše list iz Minhena.\nU takvim dilovima poimence se spominju koncerni poput PepsiCo, FedEx, Procter&Gamble, Amazon, Ikea, ali u Luksemburgu ne fali ni nemačkih preduzeća, poput Deutsche Banka, E.ona ili Frensenius Medical Carea.\nFirme kojima se obratio „Zidojče cajtung“ uporno tvrde da „sve rade po zakonu“. PWC tvrdi da deluje „u skladu sa lokalnim, evropskim i međunarodnim poreskim zakonima“, a proizvođač medicinske opreme Fresenius Medical Care (FMC) tvrdi da je u Luksemburgu smestio svoju centralu kako bi „dospeo na tamošnje tržište kapitala“, a ne da bi plaćao manji porez.\n„Taj poslovni potez nam usput donosi poresku uštedu manju od milion evra godišnje“, izjavio je portparol firme FMC ovog četvrtka (6.11.) i podsetio: to je jedva oko 0,2 odsto od onoga koliko ukupno poreza plaća Fresenius Medical Care.\nLuksemburg nije jedini slučaj koji Komisija ispituje: Apple koristi Irsku iz sličnih razloga\nMeđutim, s obzirom na to da je novi predsednik Evropske komisije Žan-Klod Junker bio dugogodišnji i premijer i ministar finansija Luksemburga, naravno da je to podiglo ogromnu političku prašinu. Sadašnji premijer kneževine Ksavijer Betel u svemu tome ne vidi ništa protivzakonito. „Ono što je radio Luksemburg, bilo je u redu“, kaže za nemački list i tvrdi da njegova zemlja nije nikakva „poreska oaza“.\nBura i u Briselu\nI pre nego što je Junker izabran za predsednika Evropske komisije, Brisel je već počeo da se bavi njegovom kneževinom. Evropska komisija „ispitivala“ je slučajeve firme Amazona koji se na Starom kontinentu smestio u Luksemburgu, baš kao i finansijskog odeljenja italijanskog automobilskog koncerna Fiat (Fiat Finance and Trade). U oba slučaja, Evropska komisija sumnja da je poreskim olakšicama Luksemburg tim kompanijama praktično dao državnu podršku.\nDoduše, Luksemburg nikako nije jedina zemlja koju Komisija „proverava“: tu je na primer i slučaj firme Apple u Irskoj ili američkog lanca Starbucks koji se, po svemu sudeći iz sličnih razloga, smestio u Holandiji.\nAli otkriće tih dilova neugodna je dobrodošlica predsedniku Evropske komisije, Žan-Klodu Junkeru. Svi dokumenti i sporazumi datirani su između 2008. do 2010, dakle u vreme kada je Junker bio premijer Luksemburga. On, međutim, odlučno odbija sve optužbe: „Ni u kom slučaju ne bih učestvovao u procesima odlučivanja. Ne bih zloupotrebljavao svoj položaj“, tvrdi Junker na nemačkom javnom servisu NDR.\nSven Gigold: Junkerov ugled je narušen\nAli predstavnik Zelenih u Evropskom parlamentu za pitanja finansija Sven Gigold smatra da je verodostojnost novog predsednika Evropske komisije u najmanju ruku „narušena“. „Junker je, kao ministar finansija i premijer Luksemburga, bio odgovoran za takva poreska pravila „skrojena po meri'“, piše Gigold na svojoj internet-stranici. „Junker se tako pretvorio u saučesnika onih koji izbegavaju da plaćaju porez i na taj način su druge zemlje Evropske unije ostale bez milijardi koje bi inače ubrale od poreza.“\nDokumenta je, inače, otkrio International Consortium of Investigative Journalist ICIJ i u tom istraživanju učestvovale su brojne medijske kuće iz čitave Evrope. U Nemačkoj to nije bio samo list „Zidojče cajtung“, već i javni servisi NDR i WDR, a tu su bili i britanski list „Gardijan“, francuski „Mond“, švajcarski „Tages ancajger“ i brojni drugi ugledni mediji.\n„Mnogo toga se promenilo“\nS druge strane, nemački ministar financija Volfgang Šojble priznaje da se u Luksemburgu u međuvremenu „mnogo toga promenilo“, ali dodaje i to da „još ima puno posla“. Ta kneževina jedna je od pedesetak zemalja koje su sklopile sporazum o dojavi poreskih podataka i ta inicijativa ne odnosi se samo na osobe, nego i na „iskorišćavanje legalnih mogućnosti kreiranja poreske politike“ za preduzeća. „A to je naš sledeći korak“, tvrdi nemački ministar koji podsjeća i na inicijativu BEPS koju je još pre nekoliko godina pokrenula grupa najrazvijenijih i najperspektivnijih zemalja G-20.\nPodrška nemačkog ministra: u Luksemburgu se „mnogo toga promenilo“\nU njoj se zahteva da međunarodni koncerni plaćaju porez na dobit tamo gde ga zaista i ostvaruju. Drugim rečima, sprečavanje da se novac, plaćanjem pravih ili izmišljenih licenci i prava korišćenja, prenosi iz zemlje u kojoj se dobit ostvarila u zemlju gde će se platiti najmanje poreza. O tome će predstavnici zemalja G-20 ponovo razgovarati već za nekoliko sedmica na sastanku u australijskom Brisbejnu.\nDakle, novi predsednik Evropske komisije, samo šest dana nakon što je stupio na dužnost, već ima probleme da povrati poverenje u svoju objektivnost. Članica nemačke stranke Levica Sara Vagenneht smatra da je Junker neposredno odgovoran za te poreske stope „po meri“ i da je „vrlo čudno“ što je političar koji je očigledno „saučesnik u utaji poreza“ bio određen da stupi na najvišu izvršnu dužnost u Evropskoj uniji. Istovremeno, ta opoziciona političarka optužuje i nemačku vladu što nacionalnim zakonima nije sprečila takve malverzacije.\nDW komentar: Junker u škripcu\nIzbegavanje plaćanja poreza u Luksemburgu je zvanični „državni rezon“. To nije ništa novo, ali bi moglo da predstavlja veliki problem za novog šefa Evropske komisije, a bivšeg premijera Luksemburga, smatra Bernd Rigert. (07.11.2014)\nAutor Andres Beker\nKljučne reči porez, EU, Evropska unija, Žan-Klod Junker, Evropa, Evropska komisija, Luksemburg, poreska oaza\nTrajni link https://p.dw.com/p/1Dijs


Milky utisak... - komentar za Milky Beograd, Beograd, Srbija - Tripadvisor\nMilky utisak... - Milky Beograd\nKomentar o hotelu Milky Beograd\nKneginje Ljubice 20, Beograd 11000, Srbija\nRangiran na 40. mestu od 55 desert u Beogradu\nLokal je lep, malo je nezgodno što je mali i skučen, ali postoji leti terasa koja rasterećuje. Svakako lep ambijent i samo okruženje.\nE sad ono što vas najviše zanima je sama palačinka.\nPo meni, palačinka nije ništa posebno, ne mogu da kažem da nije lepa, ukusna, simpatično dekorisana (pogotovo špricevi od nutele koji su stvarno originalni, kao što vidite na slici).\nMoja kombinacija je bila premium bela čokolada-plazma-2 šprica nutela.\nOdmah u startu da kažem da je krem baš ukusan! Ono što se meni nije dopalo je to što plazma ide preko, umesto unutra u samu palačinku. Po meni je mnogo bolje unutra jer palačinka dobije puniji ukus, ovako moraš da loviš okolo i rasipaš sa strane plazmu dok pokušavaš da “umočiš” komadić palačinke u mrvice. Beli krem sam namerno uzeo jer to baš nema u klasičnim palačinkama, nisam hteo klasičnu kombinaciju sa nutelom jer to je prosto klasik, ali rekao bih da sam pogrešio, jer nije baš nešto puno bilo namaza, kao što vidite na slici deluje “tanko”. Palačinke su skupe i ne opravdavaju kvalitet (možete da vidite na slici kompletan cenovnik).\nSve u svemu s obzirom da sam prešao pola grada da bih probao čuvenu milky palačinku koja na mene nije ostavila poseban utisak, ne mogu da dam peticu, ali je četvorka skroz realna ocena. Ne bih da dajem lošiju ocenu jer ko zna, možda prosto nisam pogodio dobru kombinaciju pa je ispalo tako, ali ko zna, više sreće drugi put.\nPostavite korisniku Milanchepool pitanje o: Milky Beograd\n8 Hvala korisniku Milanchepool\n8–12 od 49 komentara\nNišta posebno a precenjeno\nGeneralni utisak je dvojka. Usluga je dobra ali spora, dugo se čeka na porudžbinu s obzirom da je u pitanju palačinka. Atmosfera je kao u školskom autobusu koji kreće na ekskurziju jer je prepuno tinejdžera. Same palačinke su... Palačinke. Samo lepo dekorisane. I ako malo preterate sa dodacima postaju preslatke i gube smisao. I na kraju cene kao da ste jeli biftek. Poenta je da sve ovo možete kod kuće za daleko manje novca. Jer sam odlazak ovde ne predstavlja nikakvo posebno zadovoljstvo kao odlazak u neki lep restoran na primer. Parkin teško da može da se nađe.\nPostavite korisniku DARIOB1854 pitanje o: Milky Beograd\n6 Hvala korisniku DARIOB1854\nBio sam ovde sa drugarom po preporuci.\nOvde se narucuju palacinka tako sto birate iz nekoliko grupa sastojaka,ograniceni ste samo strahom od secerne bolesti :)\nPalacinke I sastojci koji se koriste su za svaku pohvalu,palacinke su bile jako ukusne I lepo su izgledale.\nKonobarica koja nas je sulzila je isto za svaku preporuku,jako usluzna devojka.\nNutela spricevi su jako neobican ali veoma zabavan prilog,stvarno,ovo mesto je pravi dragulj I preporucujem ga svima.\nPostavite korisniku NemanjaZ60 pitanje o: Milky Beograd\n4 Hvala korisniku NemanjaZ60\nSkupo, masno, lose napravljeno\nU odnosu na to koliko platis palacinku malo dobijes. Slane pohovane premasne, prelose pohovane. Slatke imaju dobre dodatke, ali preskupo. Na drugim mestima palacinke su dosta jeftinije, a bolje. Jedno veliko razocarenje. Pohvala za konobare, jako su ljubazni.\nPostavite korisniku JelenaaZ94 pitanje o: Milky Beograd\n7 Hvala korisniku JelenaaZ94\nKomentar je napisan: 27. novembar 2018. sa mobilne aplikacije\nPredugo se ceka\nJedino pohvalno sto mogu da kazem jeste da je izbor dodataka zaista veliki. Medjutim, palacinka se ceka jako dugo i stigne prilicno hladna. Takodje, bila sam u julu, i bilo mi je jako nelogicno sto nije bilo leda, ali mozda je to bilo samo trenutno.\nUbedljivo najveci problem je bilo cekanje ispred, a cekala sam sat i 45 min! Da stvari budu jos gore, red je bio veliki i svi smo uredno cekali dok nisu naisle 2 devojke koje su samo usle i pitale momka i devojku koji su sedeli da li mozda krecu, oni su ustali i one su sele bez problema. Svi koji su cekali po sat-2 su se pobunili, ali konobari nisu nista uradili po tom pitanju, sto je bilo nedopustivo.\nNe znam kako nisu osmislili neki sistem sa brojevima ili bilo cime, tako da se bar takve situacije ne desavaju.\nSve u svemu, lose iskustvo zbog cekanja u redu, a zatim na palacinku koja je stigla skoro hladna.\nImaju osnovu za super pricu, ali moraju da porade na ovim stvarima.\nPostavite korisniku Tiina1994 pitanje o: Milky Beograd\n1 Hvala korisniku Tiina1994\nPutnici koji su gledali informacije o mestu Milky Beograd gledali su i\nMilky Beograd – bili ste tamo? Ispričajte nam utiske!