Nameštena trka za prvu poziciju UN-a? - National Geographic Srbija\nBudući da su izbori za godinu i po dana, države koje se nadaju su počele da se pozicioniraju po pitanju toga ko će da nasledi Ban Ki Muna kao generalnog sekretara Ujedinjenih nacija, na poziciji koja ima veliki prestiž, ali veoma malu moć. Još uvek je nepoznato ko će biti kandidati. Međutim, u diplomatskim krugovima kruže priče da se među mogućim kandidatima nalaze litvanska predsednica, par bivših premijera Australije i Novog Zelanda, kao i predsednici i ministri spoljnih poslova nekoliko zemalja Latinske Amerike. Oni se suočavaju sa sve brojnijim pozivima koalicija vlada i lobi grupa da njihov slučaj predstave široj publici kroz javne debate i obraćanje na Generalnoj skupštini Ujedinjenih nacija, a ne samo Sjedinjenim Državama i drugim velikim silama.\n"Generalni sekretar nije samo generalni sekretar P5 ili Saveta bezbednosti - on je generalni sekretar svih nas.", rekao je Pol Sežer, švajcarski ambasador u Ujedinjenim nacijama. Ostali članovi UN-a bi trebalo "barem da imaju svoje stanovište, ili da daju mišljenje, ili čak da predlože Savetu bezbednosti ko bi bio dobar kandidat.", dodao je Sežer.\nZa sada, barem, trka za prvo radno mesto diplomatije se odvija diskretno u kafićima Menhetna, diplomatskim misijama i konferencijskim salama za međunarodne poslove. Samo šačica vlada kandidata je javno objavilo da njihovi kandidati planiraju kampanju. Oni koji su javno rekli da teže tom poslu rizikuju da se izlože ranoj eliminaciji. "Niko od nas ne bi bio spreman da javno kaže: 'Da, kandidovali smo se', jer postoji rizik da će vas zbog preranog izlaganja, svi napasti.", rekao je jedan od poznatih kandidata koji je insistirao na anonimnosti i dodao: "Ali se već sudaramo na aerodromima i govorimo na istim konferencijama."\nPokretanje procesa izbora možda zvuči kao skroman predlog, ali u procesu koji ima više sličnosti sa biranjem pape nego sa živim agitovanjem karakterističnim za demokratske izbore, to predstavlja nešto zaista izuzetno. U očima velikih moći, ono može predstavljati kršenje Povelje UN-a, koja omogućava da pet moćnih država ima autoritet da blokira bilo kog kandidata.\n"Pet stalnih članica imaju veliku moć negativnog glasa. Kandidat koji je prihvatljiv većini, ali privlači veto je gotov.", rekao je Šaši Tarur, indijski zakonodavac i bivši zvaničnik UN-a čija se kandidatura za generalnog sekretara završila vetom Sjedinjenih Američkih Država. Posao je umesto njega dobio Ban, bivši ministar trgovine i spoljnih poslova Južne Koreje koji je pokrenuo aktivnu međunarodnu kampanju za tu poziciju.\n"Verujem da je vizija kandidata važna, ali zbog toga mi je bilo teško da kažem moju.", rekao je Tarur i dodao: "Ipak, na kraju dana, trka za generalnog sekretara nema veze ni sa vizijom, ni sa najboljim rezimeom, ni jezicima koje govorite, ni administrativnim sposobnostima, ni ličnim šarmom. To je politički posao, a odluka o biranju generalnog sekretara će biti politička odluka koju su donele uglavnom članice P5."\nTarur, zvanični kandidat Indije 2006. godine, je obezbedio 10 glasova podrške u petnaestočlanom Savetu bezbednosti, prateći Bana za par glasova. Devet glasova je potrebno za biranje šefa Ujedinjenih nacija, sve dok niko ne uloži veto. Ipak, Džon Bolton, tadašnji ambasador Sjedinjenih Država u Ujedinjenim nacijama poništio je Tarurovu kandidaturu tajnim glasanjem.\nNekoliko godina kasnije, Bolton je u svojim memoarima obznanio da je indijska kandidatura prekršila "jednu od nepisanih pravila UN-a, da generalni sekretar treba da potiče iz manje države". On je takođe napisao da mu se američka sekretarka Kondoliza Rajs poverila da izbor Bana ističe američke preferencije ne samo prema kandidatu koji je iz savezničke zemlje, već i prema pojedincu koji je slab. "Nisam sigurna da želimo jakog generalnog sekretara.", rekla je Rajsova, prema navodima Boltona.\nNe postoji tačan scenario za bitanje vrhovnog UN diplomate. Pravila za izbor su postavljena jednom prostom rečenicom u Članu 97, Povelje UN-a: "Generalnog sekretara će postaviti Generalna skupština, a na predlog Saveta bezbednosti." U praksi, Generalna skupština nije uradila ništa više od potvrđivanja odluke Saveta bezbednosti.\nTradicionalno, generalni sekretar je deljen između pet regionalnih grupa - grupa Zapadne Evrope i drugih, grupa Istočne Evrope, grupa Latinske Amerike i Kariba, Azijsko-pacifička grupa i Afrička grupa - kroz neformalni proces regionalne rotacije. Istočna Evropa je jedini region koji nikada nije imao generalnog sekretara i mnogi veruju da će odatle biti izabran naredni prvi diplomata sveta.\nPrvi mogući kandidati iz ovog bloka mogu biti litvanska predsednica Dalija Grubauskajte i dve Bugarke - Irina Bokova, izvršna direktorka UNESKO-a i Kristalina Ivanova Georgieva, evropska komesarka, ekonomistkinja i bivša potpredsednica Svetske banke. Slovački ministar spoljnih poslova Miroslav Lajčak i Jan Kubis, bivši slovački ministar spoljnih poslova i trenutni specijalni predstavnik UN-a za Avganistan, su takođe u trci.\nDanilo Turk, bivši slovenački predsednik i bivši zvaničnik Ujedinjenih nacija i Vuk Jeremić, bivši ministar spoljnih poslova Srbije i bivši predsednik Generalne skupštine UN-a, su takođe mogući kandidati. "Pametno klađenje u 2016. bi bilo na kandidata iz Istočne Evrope koji je prihvatljiv Moskvi i kojeg podržava ostatak P5", rekao je Tarur i dodao: "Svako ko ne odgovara opisu će početi trku sa teškim (ali ne nužno i ključnim) hendikepom."\nUjedinjene nacije Vuk Jeremić generalni sekretar Politika


Projekat „SolidArt – solidarnost i razumijevanje kroz umjetnost“ - Bug.ba - Info portal Bugojno\nDječije pozorište Eko Art Bugojno u partnerstvu sa Udruženjem za djecu i osobe sa posebnim potrebama Leptir Bugojno počinje sa implementacijom projekta „SolidArt – solidarnost i razumijevanje kroz umjetnost“, u sklopu projekta „Dijalog za budućnost“ koji implementiraju UNESCO, UNDP i UNICEF u partnerstvu sa Predsjedništvom Bosne i Hercegovine. Projekat „Dijalog za budućnost” se finansira sredstvima Ureda Ujedinjenih nacija za podršku izgradnji mira / Fonda za izgradnju mira (PBF).\nKršenje prava i diskriminacija su, na žalost, svakodnevna pojava u našem društvu, ali srećom postoje mladi koji o tome žele javno govoriti. Upravo sa ovim ciljem je nastao projekat „SolidArt – solidarnost i razumijevanje kroz umjetnost“ koji je jedan od 24 odabrana projekta za finansiranje u okviru provedenog javnog poziva.\nProjekt „SolidArt“ stavlja fokus na zajedničko dobro i uključuje mlade iz Dječijeg pozorišta Eko Art i Udruženja Leptir iz Bugojna, te Dis – Pozorišta mladih Banja Luka i Mostarskog teatra mladih. „SolidArt“ će svojim aktivnostima dodatno ohrabriti i osnažiti mlade ljude ove tri lokalne zajednice da angažovano i smjelo javno ukažu na svakodnevnu diskriminaciju, kršenje prava, nasilje i socijalnu nepravdu kojima su izložene ranjive i manjinske grupe. Projekat će kroz kreativni volonterizam uključiti i učenike i učenice bugojanskih srednjih škola, sa posebnim fokusom na ranjive grupe, kao i javnost tri lokalne zajednice – Bugojna, Mostara i Banja Luke, u cilju povećanja društvene povezanosti i raznolikosti.


Iz "Dosta je bilo" izbačena tri novosadska odbornika i pokrajinska poslanica | Novosadski informativni portal 021\nIz "Dosta je bilo" izbačena tri novosadska odbornika i pokrajinska poslanica\nTri odbornika "Dosta je bilo" iz Novog Sada, kao i predsednica poslaničke grupe u Skupštini Vojvodine Svetlana Kozić, isključeni su iz članstva u ovom pokretu na današnjoj vanrednoj sednici Glavnog odbora u Beogradu.\nNovi Sad 29.03.2018. | 14:30 > 15:17\nIsključenja su usledila i u odborima širom Srbije, pa su tako isključena i tri narodna poslanika - članovi Dosta je bilo, Aleksandar Stevanović, Nenad Božić i Vladimir Đurić.\nPredsednik odborničke grupe Dosta je bilo u novosadskoj skupštini Aleksandar Bujić potvrdio je za 021.rs da su iz stranke isključeni odbornici Lazar Runjanin, Zorica Keča i Živko Kurjački i da će od sada imati odborničku grupu od pet odbornika.\nBujić je naveo da će Skupštinu grada obavestiti da ovo troje odbornika više ne pripadaju njihovoj odborničkoj grupi, a prestaće i dalja saradnja sa njima.\nŠef novosadskog DJB-a navodi i da iz iskustva u političkom životu Srbije u prethodnom periodu ne očekuje da ovo troje odbornika vrati mandat, jer im po zakonu pripadaju mandati, iako su ih osvojili na listi DJB-a. Inače, ovim je broj odbornika DJB u Novom Sadu smanjen, jer su u maju 2016. godine imali devet odbornika, ali je i pre prve sednice tu odborničku grupu napustila Danijela Kostić i prišla Jedinstvenoj Srbiji, tj vladajućoj koaliciji.\nSvetlana Kozić, koja je osnovala i vodila brojne odbore po Vojvodini i poslaničku grupu u Skupštini Vojvodine kaže za 021.rs da su članovi DJB izbačeni iz pokreta jer su međusobno otvoreno počeli da razgovaraju o problemima u rukovodstvu i organizaciji. Kako naglašava, reč je o razgovori o budućnosti DJB počeli su unutar pokreta nakon što je celokupno rukovodstvo podnelo ostavku, poraženo lošim izbornim rezultatima i sve gorom atmosferom.\nDogovor unutar DJB je bio da se ne iznosi "prljav veš" u javnost, što je članstvo poštovalo, ali se jesu vodili razgovori o novom rukovodstvu i budućnosti DJB. Ovi razgovori između članova su, priča Svetlana Kozić, kažnjeni.\n"Svi razgovori koji nisu vođeni direktno ispred Saše Radulovića protumačeni su kao nedozvoljeno okupljanje, pravljenje planova i kovanje zavera. Pobunila sam se protiv toga i tražila da međusobno slobodno možemo da komuniciramo, kao kolege i članovi. Ne može baš nigde da se ne priča. U poslednjih par nedelja rapidno raste grupa ljudi koja je nezadovoljna situacijom, ali ne vršimo organizovanu poteru na Radulovića, već želimo promene i to na bolje", pojašnjava naša sagovornica.\nKako dodaje, neće vratiti mandat jer i dalje zastupa ideje pokreta, a nastaviće da radi na organizaciji ljudi koji imaju i dele istu ideju - samo van "Dosta je bilo".\n"Ceo odbor u Kikindi, sa 11 ljudi, je ugašen. Ja sam optužena da sam unosila neki nemir kroz razgovore sa ljudima, da sam ih podstrekivala. Poslanička grupa će ostati u Skupštini Vojvodine, nastavićemo da se borimo za ono šta smo i prethodno zastupali, a mislim da je ovo zaista kraj postojeće garniture 'Dosta je bilo'. Mi možemo bez Saše Radulovića i možemo bolje", naglašava ona.\nS druge strane, pokret "Dosta je bilo" navodi da su se u pokretu od predsedničkih izbora pojavila pojedinačna mišljenja da je "potrebno promeniti politiku u vezi sa Kosovom i Metohijom i podržati Aleksandra Vučića u njegovom planu promene Ustava, odnos prema Evropskoj uniji koja zarad kratkoročnih interesa zatvara oči pred autokratijom u Srbiji, sagnuti glavu i fokusirati se na poglavlja, kao i odnos prema strankama i političkim organizacijama bivše vlasti koje su zadržale vlast u nekoliko lokalnih samouprava u kojima rade isto ono što SNS radi gde god je na vlasti".\n"Sa mandatima, uprkos činjenici da su izabrani po proporcionalnom sistemu, po odluci Ustavnog suda iz vremena kada je bilo 'potrebno' da se SNS-u omogući odvajanje od radikala, raspolažu poslanici i odbornici i da li će ih vratiti stranci i glasačima koji su glasali za DJB zavisi isključivo od moralnih shvatanja poslanika i odbornika", naveli su u pokretu.\n31.03.2018 • 14:48\nStranke služe za rešavanje egzistencijalnih problema i bolaćenja partijskih aktivista.\nTo se dogodilo i u pokretu DJB. Posvađali se oko podele plena.\nNe brinem za odbornike i poslanike, mandate u džep pa u novu stranku po plen.\n31.03.2018 • 13:19\nJoš gluplje je što se poslanici ne biraju imenom i prezimenom, već se bira partijska lista, a partija kasnije postavi koga ona hoće, a posle taj postavljeni poslanik umisli da ga je narod birao i da je taj manadat njegovo vlasništvo..\nKo ima para, može nakon izbora da pokupuje poslanika koliko hoće i formira partiju koja ima poslanike u parlamentu ili da poveća broj poslanika svoje partije, sve bez izbora.\n30.03.2018 • 19:58\nSve postojeće političke stranke su u stvari privatne firme,u kojima je jedino i osnovno pravilo ostvareni profit,kakvi ideali,kakvi programi. Tako je sada naš Alek na čelu najuspešnije kompanije u Srbiji.\n30.03.2018 • 07:25\nZaista glup zakon\nOsvojis mandat sa strankom i posle je na tvoje ime. Ima li glupljeg i zloupotrebljavanijeg zakona. A ovakve stranke kao i one dveri sa tolikim mizernim procentom bi trebalo zaknom zabraniti. Ne treba 10.000 već pola miliona glasova da se skupi za osnivanje i da onda ove boranije nestanu.


Globalni pakt o migracijama jača i zajedničku odgovornost da se pomogne onima koji su prisiljeni da izbegnu iz svoje zemlje zbog rata ili progona, prenosi AP.\nKonačan ishod glasanja bio je 181 glas "za", dva glasa "protiv" SAD i Mađarske i tri uzdržana glasa, Dominikanske Republike, Eritreje i Libije.\nef agencije UN za izbeglice Filpo Grandi na Tviteru je poručio da je "najveći napor proširiti odgovornosti prema izbeglicama" i sporazum nazvao istorijskim.


12.5. Excel online: praktična radionica Excela za poslovne i osobne potrebe - Women in Adria\n12.5. Excel online: praktična radionica Excela za poslovne i osobne potrebe\n12 svibnja @ 15:00 - 16:00\n« 8.5. Online networking breakfast – Kako izbrusiti intuiciju i donositi bolje poslovne odluke\nOd ideje do police: 2. besplatni webinar- Poslovni i marketing plan case study 14.5. u 15 sati »\nNakon izuzetno uspješne prvo održane radionice, a na zahtjev članica ponavljamo ovu edukaciju!\nPredavanje iz poslovnog korištenja Excela trajati će 60 minuta putem aplikacije Zoom u izvođenju predavačice Ane Alfirev iz EdukaCentra. Molim vas pročitajte cijeli tekst jer sadrži sve bitne informacije!\n– formiranje boja\n– automatizirane tablice\n– prečice za kretanje po velikim tablicama\n– razdvajanje i spajanje podataka\n– označavanje i brisanje duplikata\n– padajući izbornik i još poneke tips&tricks koji će vam pomoći u lakšem snalaženju i korištenju Excela\nAna Alfirev inženjer je računarstva, baze podataka koja u EdukaCentru radi kao koordinator nastave i predavač informatičkih tečajeva. Od 2004.godine predaje Microsoft Office paket, a posebnu pažnju daje Excelu koji se s godinama prilagodio potrebama polaznika i poslovnog sektora u smislu obrade podataka, a što Ana prenosi svojim polaznicima. Osim održavanja predavanja u fizičkim učionicama, Ana provodi i InHouse edukacije iz poslovne primjene Excela za mnoge naše klijente. Trenutno se sve edukacije provode online što nimalo ne umanjunje kvalitetu prijenosa znanja Excela polaznicima koji i sami tome svjedoče. Više o iskustvima polaznika i Ani kao njihovoj predavačici možete pročitati na linku Facebook stranice EdukaCentra.\nRadionica je besplatna za sve WiA članice, ostali mogu platiti radionicu ili članstvo. Održat će se putem Zoom-a 12.5. u 15h. Link ćete dobiti na mail na dan eventa.\nOgraničena je na 10 mjesta zbog interaktivnog načina izvođenja radionice – sami ćete istovremeno isprobavati navedeno u svom Excelu, dobit ćete na mail predložak tablice s kojom se radi. Ukoliko naiđete na poteškoće, predavačica će vam odmah pomoći uz screen sharing opciju.\nRad u malim grupama preferira se zbog kvalitete i angažmana predavačice da svakome ponaosob pomogne ako je potrebno.\nOBAVEZNA je prijava putem maila:\n[email protected] kako biste dobili podatke za uplatu članstva ili samo ove edukacije te link na event.\nAko već jeste članica, obavezno se priključite u našu zatvorenu člansku Facebook grupu jer ćemo tamo objavljivati i sve ostale besplatne edukacije te imati live webinare iz brojnih tema: https://www.facebook.com/groups/wia.clanice


Čović: Moramo se hitno sastati s predstavnicima međunarodne zajednice koja vuče konce iz sjene | Poskok.info\nČović: Moramo se hitno sastati s predstavnicima međunarodne zajednice koja vuče konce iz sjene\nPredsjednik HDZ-a BiH Dragan Čović rekao je da je došlo vrijeme da predsjednik Vlade Federacije BiH Nermin Nikšić podnese zahtjev za razrješenje ministara koji su bojkotovali rad federalne vlade.\n“Nikšić je najavio ovih dana takvu odluku”, rekao je Čović nakon susreta delegacija HDZ-a BiH i SDS-a u Sarajevu.\nLider HDZ-a najavio je da će se danas sastati i s predsjednikom SDP-a Zlatkom Lagumdžijom.\nČović smatra da se ušlo u novu fazu kada je riječ o radu Vlade FBiH, istakavši da oni koji trenutno stanje podržavaju svjesno urušavaju BiH, jer nema funkcioniranja više od 50 posto izvršne vlasti, i to tamo gdje je ključ resora i ekonomskih potencijala.\nOn je istakao da je svjestan da visoki predstavnik Valentin Inzko neće povući svoji odluku o suspenziji odluka Središnjeg izbornog povjerenstva BiH, ali da očekuje da će se sam povući čovjek koji se nalazi na poziciji predsjednika FBiH, kojeg više nitko ne podržava.\n“Bilo bi najrazumnije da se ta osoba sama povuče i da što prije uhvatimo korak i deblokiramo procese, te da imamo izvršnu vlast na razini FBiH. Ne mogu uraditi ništa više od toga nego da se držim ustavnih okvira”, rekao je Čović.\nOn je napomenuo da ne želi “prizivati OHR da bilo što radi”, jer šta god da je uradio u posljednje vrijeme bilo je na štetu države i građana.\n“Nadam se da, ako uvjerljiva većina može izglasati proračun FBiH, što je već učinjeno, hitno može promijeniti i one koji upravljaju izvršnom vlašću FBiH, odnosno predsjednika FBiH i resorne ministre koji nisu dio te parlamentarne većine”, rekao je Čović.\nOn je napomenuo da će vrlo brzo predstavnici nove parlamentarne većine u FBiH morati sastati se s predstavnicima međunarodne zajednice, koji, kako je rekao, vuku konce iz sjene oko čitave situcije u FBiH, jer su je i izazvali suspendirajući odluke Središnjeg izbornog povjerenstva BiH.(Srna)


Ministri razmotrili plan o oporavku EU\nFoto: Ilustracija | Ministri razmotrili plan o oporavku EU\nSrna 09.06.2020 20:14\nBRISEL - Ministri finansija zemalja EU razmotrili su danas plan bloka vrijedan 750 milijardi evra o oporavku poslije pandemije virusa korona uoči pregovora o detaljima sakupljanja novca i legalnosti njegovog pozajmljivanja.\nEvropska komisija želi da ovim planom pomogne ekonomski slabijim zemljama koje su najteže pogođene pandemijom da se oporave tempom koji je na nivou snažnijih zemalja, kako bi se očuvalo jedinstveno tržište EU od 450 miliona ljudi.\n"Cilj današnjeg sastanka je da dobijemo prvu razmjenu mišljenja. Prerano je za bilo kakve velike borbe", rekao je jedan zvaničnik EU.\nDrugi je dodao da je ovo "prva runda" i da nema pregovora, ali da je "dobro da se osjeti atmosfera".\n"Neće biti poteza. Prerano je", rekao je ovaj zvaničnik.\nStimulacioni plan ima podršku Francuske i NJemačke i planirano je da se primjenjuje u naredne četiri godine. Jedan od ciljeva je da EU postane ugljenično neutralna do 2050. godine i da se bolje prilagodi digitalnom dobu.\nPredviđeno je da se Komisija zaduži na tržištu uprkos regulativama o zaštiti budžeta Unije i potom dodijelin taj novac državama kojima je potreban, umjesto da im ga pozajmi.


septembar 2018. – Filmske radosti\nŠkola dokumentarnog filma za srednjoškolce „Free Zone Filmmaker School“ otvara svoja vrata za novu generaciju polaznika Juče je zvanično otvoren konkurs za prijem novih polaznika, za školsku 2018/19. godinu. Škola je namenjena srednjoškolacima i srednjoškolkama sa područja Grada Beograda i okoline, a izabrani učenici/ce će nakon usvojenih teorijskih znanja i […]\nDobitnik nagrade „Gran prix” na kanskom festivalu, „BlacKkKlansman“, Spajka Lija, od četvrtka 27. septembra stiže u bioskope. Fantastični vizionar, Spajk Li, predstavlja nam neverovatnu priču o jednom američkom heroju. Početak sedamdesetih godina prošlog veka bio je period velikih društvenih previranja i borbe za građanska prava i jednakosti. Ron Stelvort postao […]\nU Beogradu su juče snimljeni prvi kadrovi za film „Otac” Srdana Golubovića. Posle filmova „Krugovi”, „Klopka”, „Apsolutnih sto”, Golubović će svoju filmografiju obogatiti još jednim filmskim ostvarenjem koje opisuje tragediju i ličnu borbu jednog čoveka kome su zbog siromaštva oduzeli decu. Ponižen i emotivno uništen, on započinje svoje putovanje, hodajući […]\nProjekcijom filma špansko/francuske kopro¬dukcije „Hladna koža” reditelja Ksavijera Gensa, sinoć je završen 4. Dead Lake Horror & Wine Festival na Paliću. I pored lošeg vremena veliki broj posetilaca uživao je u nastupu rep zvezde Sajsi MC. Osnivač Festivala Miroslav Mogorović se još jednom uverio da ima smisla organizovati ovakav festival, […]\n21. septembra 2018. 24. septembra 2018.\nU Domu kulture „Studentski grad“ od petka 21. do nedelje 23. septembra u maloj sali biće održane projekcije filma „Dovlatov“, Alekseja Germana. Film prikazuje šest dana života briljantnog, ironičnog pisca koji vidi daleko preko krutih granica Sovjetskog Saveza sedamdesetih godina. Sergej Dovlatov se bori da sačuva svoj talenat i dostojanstvo […]\n21. septembra 2018. 8. oktobra 2018.\nKrimi-misterija „Sibir“, čiju režiju potpisuje Metju Ros, sa Kijanu Rivsem u glavnoj ulozi stiže 27. septembra u domaće bioskope. Priča prati trgovca Lukasa Hila, koga igra fantastični Kijanu Rivs, koji zbog retkog i veoma skupog dijamanta odlazi u hladnu Rusiju. Borba počinje kada dijamant nestane, a ruska mafija koja ga […]\npetak 21 septembra, 2018


Recenze Recardio – fórum – amazon – cena – v lékárně – nebezpečné – test – kapsle Hipertenzije forumu\nAli se od njih razlikuje po tome što ne sadrži samo ugljene hidrate, već i ceo niz važnih hipertenzije forumu za organizam. Nabrojimo samo neke: kalijum, soli kalcijuma, natrijuma, magnezijuma, gvožđa, sumpora, joda, hlora, fosfora.\nI, što je hipertenzije forumu interesantno, količina mineralnih materija u medu je skoro ista kao i u krvi čoveka, i sve one imaju veliki značaj za organizam.\nVisok krvni tlakkoji se često javlja kod ovakvih tipova bolesti, smanjuje protok krvi, pa tako posteljica gubi hipertenzije forumu ispravnog funkcioniranja. To može dovesti do male porođajne težine fetusa ili drugih zdravstvenih problema, a u rijetkim slučajevima i smrću fetusa. Preeklampsija je često oboljenje, pogotovo kod prve trudnoće, dok je eklampsija danas izrazito rijetka.\nZbog toga od njih ima koristi samo ukoliko dođu u želudac sa pljuvačkom. Zato što duže držite u ustima med, cvetni polen i druge pčelinje proizvode, što duže ih mešajte sa pljuvačkom, i tim će biti veća korist od njihove upotrebe.\nMed je prijatnog ukusa, ali je polen gorak, pa se zato sa njim može koristiti malo meda. Potrebno je znati da se med i pčelinji proizvodi ne primenjuju zajedno sa drugim hipertenzije forumu i sredstvima za lečenje koje vam je preporučio lekar.\nUmesto leka, med je koristan radi preventive bolesti, kao i u I stadijumu hipertenzije, kada se bolest još može zaustaviti. Međutim, postoje kontraindikacije.\nHipertenzije forumu se pre svega odnosi na alergiju, koja može da se pojavi u vidu koprivnjače, svraba, kijavice, glavobolje, želudačno-crevnih poremećaja. Med ne treba da koriste oboleli od dijabetesa.\nMed se ne preporučuje u slučaju dijateze. Ukoliko nema pojačane osetljivosti deteta na med, najbolje mu je davati po 1 kašičicu na dan zajedno hipertenzije forumu hranom, najbolje sa kašom.\nKao dodatak hrani, količina meda za odraslog čoveka treba da bude gr na dan. Ta doza se deli na nekoliko porcija. Da bi se med bolje usvojio, uzima se 1, sata pre jela hipertenzije forumu 3 sata posle obroka. Dejstvo mu se hipertenzije forumu ako se uzima sa toplom vodom, čajem ili mlekom.\nU narodnoj medicini hipertenzije forumu sa sokom od povrća se koristi za lečenje obolelih od hipertenzije forumu. Izrendani ren pomešati sa vodom i ostaviti da stoji 36 sati. Procediti ga.\nSok od jednog limuna pomešati sa 1 čašom meda. Uzimati po 1 kašiku hipertenzije forumu na dan sat vremena pre jela ili sata posle jela.\nPrije svega - što možemo reći o proizvodu na temelju hipertenzije forumu podataka gore u tablici? Važno je napomenuti da su svi elementi proizvoda u potpunosti prirodnog podrijetla, što se na neki način prevodi u punu sigurnost njegove uporabe, a sve to uz održavanje odgovarajuće učinkovitosti. Drugi zaključak koji svakako treba izvesti hipertenzije forumu da je pristup ovog dodatka iznimno sveobuhvatan, jer se praktički usredotočuje na sve uzroke hipertenzije, ne svodeći učinke na prikrivanje simptoma, već doslovno iscjeljujući naše tijelo.\nOhladiti, procediti, dodati 1 kašiku meda. Napitak čuvati u dobro hipertenzije forumu staklenoj posudi.\nRecept se priprema na sledeći način: 1 čaša tečnog bez šećera meda, po 1 čaša soka od cvekle, šargarepe i rena.\nSmesu čuvati na tamnom i hladnom mestu, zatvorenu.\nUzimati po 1 kašiku pre jela 3 puta na dan tokom meseca. Budućnost hipertenzije forumu onima koji veruju u lepotu svojih snova! Podijeli post!


NovaMedia: Kategorija > oprema za ugostiteljstvo\nKategorijeRestoranioprema za ugostiteljstvo\nFirma Termo se bavi proizvodnjom profesionalne ugostiteljske opreme. Dugogodisnji rad sa nasim klijentima doveo je do opstanka i razvitka firme. Postovanje roka, kvalitet izrade, usavrsavanje i uvećanje programa dovode nas u red ozbiljnih firmi u Srbiji.\nProizvodi se izradjuju u standardnim dimenzijama ali i po narudzbini po merama koje odredi kupac. Materijal je nerdjajući čelik - prohrom.\n* Tople kupke\n* Pizza peći\n* Lampa za krem\n* Radni stolovi\n* Hladni stolovi\nNašu istoriju započinjemo davne 1991. godina, kada je osnovan FINANS. Tada smo se bavili uvozom i izvozom robe, i pošto smo imali tako dobre knjigovođe, uslužno smo radili i knjigovodstvene usluge. Sedam godina kasnije, pokrećemo proizvodnju. 1998. godine počeli smo da proizvodimo opremu za ugostiteljstvo. Nekoliko godina kasnije proizvodni program smo proširili i na polje opreme za pčelarstvo.\nNakon više od 10 godina proizvodnje sa ponosom možemo reći da se naši proizvodi plasiraju na tržišta Hrvatske, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Makedonije, a prvi kontigenti proizvoda su ove godine stigli i na tržište Evropske Unije.\nPored proizvodnog programa, bavimo se i trgovinom crnih cevi i limova na veliko i malo, proizvodnja raznih proizvoda od inox-a, i uslužne delatnosti zavarivanja aluminijuma, plastifikacija metala, punjenje autoklima...


2021 - Страница 5 од 24 - INSTITUT ZA MODERNO OBRAZOVANJE\nARHIVA KURSEVI I RADIONICEBy Institut za moderno obrazovanje Wednesday September 29th, 2021\nSVETSKI DAN NASTAVNIKA: Steknite veštine uspešnog pregovaranja sa učenicima, roditeljima i kolegama Institut za moderno obrazovanje poziva sve zaposlene u obrazovanju na kurs pod nazivom „Efektivno pregovaranje”. Na ovom kursu imaćete priliku da čujete praktične i korisne savete kako unaprediti veštine komunikacije i uspešno voditi efektivne pregovore, te i ostvarite željene rezultate. Kurs zvanično počinje,…\nVESTIBy Institut za moderno obrazovanje Saturday September 18th, 2021\nARHIVA IT OBUKEBy Institut za moderno obrazovanje Friday September 10th, 2021\nIT obuka za nastavnike: Pripremite Google učionicu za novu školsku godinu Zbog velikog broja zainteresovanih kolega, Institut za moderno obrazovanje pripremio je ONLAJN obuku o pripremi Google učionice za novu školsku godinu. Pozivamo sve zaposlene u obrazovanju na novu obuku koja će vam pomoći da saznate važne trikove, steknete veštine upravljanja Google učionicom na jednostavan…\nARHIVA IT OBUKEBy Institut za moderno obrazovanje Monday September 6th, 2021\nIT obuka za nastavnike: Pripremite Google učionicu za novu školsku godinu Institut za moderno obrazovanje poziva sve zaposlene u obrazovanju na novu IT obuku koja će vam pomoći da saznate važne trikove koji će vam pomoći da lako pripremite Google učionicu za novu školsku godinu. Pored mogućnosti da steknete veštine upravljanja Google učionicom na jednostavan…\nARHIVA STRUČNI SKUPOVI I KONFERENCIJEBy Institut za moderno obrazovanje Friday September 3rd, 2021


01-21-2011 23:55 #11\nJao strasno stvarno,neznam ni sama sta osecam ...bes,ljutnju,tugu,uzas stvarno mi je muka lekara koji kupuju diplome i igraju se sa nasim i zivotima nase dece,posle ovakvih dogadjaja plasis se da odvedes dete kod doktora i kad kaslje jer kakvi su umesto da lece oni ....iskreno saucesce stvarno neznam sta bih jos rekla jer nista nemoze ublaziti takav bol....uz tebe smo....\n01-22-2011 11:19 #12\ntuzno... moje saucesce.\n01-22-2011 16:49 #13\nPrimi moje iskreno saucesce...budi jaka..\n01-23-2011 08:18 #14\nTuzno je to sto deci sa posebnim potrebama umesto da posvete vise paznje, jer njihovo urodjeno stanje to zahteva, lekari se ne potrude da urade ni neke najosnovnije analize. Stalno sam se susretala sa komentarima da je on malo "kilaviji" od normalne dece. Da je neko samo hteo da ga posle dana i dana provedenih u dispanzeru posalje na odeljenje, gde bi ga ispitali kompletno, verovatno bi uspeli da ga spasu. Ali, u principu nikoga nije bilo briga.\n01-23-2011 20:13 #15\nemadora, izvini sto pitam ali jer to za tvog Nikolu pricaju na TV-u?\n01-23-2011 23:48 #16\nne postoje reci utehe strasno je sta se desilo bez obzira da li je dete sa posebnim potrebama ili ne, sta je sa lekarima sta je sa Hipokratovom zakletvom,da li neko u ovoj jebenoj Srbiji nesto radi,ko daje tim ljudima dipolome?\nDete je koliko znam dovoljno dugo bilo sa temperaturom da li se neko zauzeo ako nista drugo da ispita uzrok visoke t?\n01-24-2011 07:11 #17\nNisam cula da su pricali na TV-u, jer mi nismo jos nista objavili javno. Mali Zvrku na kom kanalu su pricali i sta?\n01-24-2011 07:15 #18\nMa nasi lekari su ti cudo. Jedan kaze uradi samo rezultate za Crp, njen kolega popodne su cudi sto nije uradjena kompletna krvna slika kako bi imao celokupan uvid. Ja kazem uradicu komplet krvnu sliku, a on odgovori u fazonu ma ne treba. I sve me teraju da idem privatno da radim, jer njihovoj laboratoriji treba bar dan-dva da obrade rezultate. Ja im pricam da dete ne moze da jede, da se gadi, da je malaksalo, a oni opet se izbece na mene da je to sve normalno kada toliko dugo ima temperaturu. Doktorka na pdeljenju se cudila kada ga je videla da ga niko nije poslao ni na kakva ispitivanja.\n01-24-2011 08:30 #19\ncudim se ja sto sam laik a ne strucno lice....a sta sad...da li mislite da se obratite medijima?\n01-24-2011 09:43 #20\nPA krvna slika bi trebala biti prvo na šta te upute u slučaju zdravstvenog problema takvih razmera kao što je bilo u vašem slučaju... Pisala si o tome zar ne, temperatura nije spadala nikako???\nMa ja ne mogu da se načudim, što kaže Zoranabat, ja laik pa mi nije jasno...\nČuj, ne treba krvna slika???\nStrašno, ja ne znam zaista šta bih drugo rekla!!!


Do sada tri stranke predale listu kandidata za odbornike SO Vrbas – Rok 7. april u ponoć | Oko Nas\nDo sada tri stranke predale listu kandidata za odbornike SO Vrbas – Rok 7. april u ponoć\nIzbori u opštini Vrbas biće održani 23. aprila, dok će predsednički biti održani 2. aprila. Izborna trka uveliko je počela i pre raspisivanja izbora, tako da je do sada Vrbas posetilo nekoliko predsedničkih kandidata. Ipak, u Vrbasu veća je trka za lokalne izbore. Dan pre promene Zakona o javnom beležniku, 28. fedbruara, koalicija okupljena oko SNS-a predala je punu listu, od 36 kandidata za odbornike u SO Vrbas. Zakon o javnom beležniku na snagu je stupio 1. marta tako da se potpisi više ne mogu overavati u Opštini i Sudu, a u opštini Vrbas postoji samo jedan javni beležnik. Ovim je znatno usporeno overavanje potpisa, a samim tim i da tim stranke overe potpise za listu. Kako saznajemo, javni beležnik radi prekovremeno i u dogovoru sa predsednicima opštinskih odbora stranaka ili udruženja utvrđuju vreme za overu potpisa.\nPredsednik OIK-a je Željko Lainović, zamenik predsednika Jelena Bečić, sekretar Danka Vasiljević, zamenik sekretara Jelena Dević. OIK čine i šest članova: Radmila Bajac (SNS), Irina Vlahović (SNS), Hajrudin Obuća (SDPS), Rajko Krivokapić (SPS), Radmila Todorović (SPS) i Aleksandar Stojanović (DS).\nKrajnji rok za predaju liste kandidata za odbornike u SO Vrbas je 7. april do ponoći. Po kandidatu je potrebno prikupiti 30 potpisa, tako da je za punu listu od 36 odbornika potrebno 1080 potpisa. Iz Opštinske izborne komisije (OIK) kažu da je praksa da se prikupi bar za 100 potpisa više u slučaju da ima nevalidnih potpisa. Komisija nakon predaje liste ima rok od 24 sata da utvrdi da li postoje svi zakonski uslovi za proglašenje liste, nakon čega donosi rešenje o proglašenju liste, ili odbacuje zbog nevalidnosti. U slučaju da odbaci listu, daje rok od 48 sati da se otklone nepravilnosti i prikupe dodatni potpisi. U trenutku kada se lista proglasi, sa date liste imaju pravo da se u prošireni sastav Opštinske izborne komisije uvrste član i zamenik člana OIK-a. Minimalna lista kandidata za odbornike u SO Vrbas je trećinska i mora da ima 12 kandidata za odbornike. Redosled kojim budu proglašavane, biće i redni broj liste na glasačkom listiću.\nPrethodni članak31. broj Bačka Press-aSledeći članakŠkola otvorenog uma i srca – Gimnazija u programu razmene učenika sa Italijom


Senjak, Topčiderska zvezda, 56 ari, retko u ponudi ID#269 – Lakodokvadrata.rs\nSenjak, Topčiderska zvezda, 56 ari, retko u ponudi ID#269\nBroj oglasa : METAN269\nKreirano: 20 јула, 2021 Poslednje promene: 20 јула, 2021 Odštampaj\nRetka prilika i „best buy“ kupovina na tržištu u ovom trenutku. Agencijska Provizija 2%\nM² vam pomaže da donesete jednu od najvažnijih odluka u životu. M² vam pomaže da kupite ili prodate stan, kuću, lokal ili lokaciju za gradnju. M² je agencija sa bogatim iskustvom…\nOd 4,500,000.00€ - Kuće\t/ Prodaja\nSMEDEREVSKA PALANKA, Danetova (916) ID#916\nProdaja, Stan, Jagodina, Pijaca\nBLOK 60 NEW MINEL, Tošin bunar Nova 4 (3285) ID#3...


Privatni trgovci oružjem profitiraju, državni tonu\nVesti Autor:Jelena Zorić09. jan. 202019:05 > 19:08\nAfera „oružje“ raste iz dana u dan. Novinari otkrivaju sve više informacija o tome kakvo je stanje u državnim firmama, a koliko su, u odnosu na njih, prethodnih godina, privatni kupci oružja privilegovani.\nU najnovijem broju nedeljnik NIN saznaje da je tokom „ofanzive“ povlašćenih privatnih trgovaca oružjem kratkih rukava ostao i Jugoimport SDPR. Kao primer navode privatnu firmu sa kojom se povezuje otac ministra policije Branko Stefanović.\n„Mereno poslovnim prihodima SDPR je 2016. bio 740 puta veći, a dve godine kasnije, samo osam, pet puta veći od GIM-a. U istom periodu neto dobit Jugoimporta je smanjena za 56 odsto, sa četiri i po na dve milijarde dinara, dok je profit GIM-a uvećan sa milion sa 148 miliona dinara“, piše NIN.\n„220 miliona dolara bili su prihodi Jugoimporta od prodaje oružja strancima u 2016, a posle dve godine, nakon što su primat preuzeli privatni trgovci, izvozni prihodi SDPR-a su pali na 110 miliona dolara“, dodaje NIN.\n„Jedna od tih firmi je ‘Luknes’ iz Kruševca. Firma je dobila dozvolu za trgovinu oružjem 2014. godine, a osnovana je u decembru 2013. Ova firma se iste godine kada je dobila dozvolu za trgovinu, pojavila kao posrednik u poslu trgovine oružjem u ‘Krušiku’ za potrebe jedne egipatske firme, a u ‘Krušiku’ se tada pričalo, prenose sagovornici Nedeljnika, da je vlasnik firme Nebojša Gašić rodbinski povezan sa Bratislavom Batom Gašićem, tadašnjim ministrom odbrane, a sadašnjim direktorom BIA (…) ‘Lukneks’ Nebojše Gašića iz Kruševca i dalje ima dozvolu za trgovinu oružjem (…) Ministarstvo odbrane, na čijem čelu je u vreme izdavanja dozvole firmi ‘Luknes’ bio Bratislav Gašić, ima aktivnu ulogu u ovom procesu: daje saglasnost za izdavanje dozvola, a učestvuje i u odobravanju transporta, kao i stalnom nadzoru“, navodi „Nedeljnik“.\nPrema izvorima lista „Danas“, dok privatni trgovci oružjem profitiraju najznačajnija domaća vojna fabrika – „Zastava“ iz Kragujevca, tone pod teretom dugova od 17 milijardi dinara i gubitaka od oko 30 miliona evra.\n„Zaposlenima se već mesecima ne uplaćuju doprinosi za penzijsko i invalidsko osiguranje, a dug za te obaveze je narastao do skoro pet miliona evra“, ističe „Danas“.\nKako „Danas“ piše, država, uprkos odluci Vlade Srbije iz 2013. da se izvrši konverzija poreskih dugova najznačajnijih vojnih fabrika u državni ulog u njihovom kapitalu, taj postupak započela ili okončala u svim preduzećima namenske proizvodnje, osim u „Zastavi oružju“.\n„Upućeni u probleme oružarskog biznisa veruju da država svesno ništa ne preduzima da ‘Zastavu oružje’ oslobodi dužničkog ropstva, kako bi ta fabrika bila lakše i brže privatizovana, a za šta su uslovi stvoreni sredinom prošle godine, kad je donet novi Zakon o proizvodnji i prometu naoružanja i vojne opreme. Tim zakonom je omogućena i prodaja kapitala domaćih vojnih preduzeća domaćim i inostranim investitorima“, piše „Danas“.\nGIMJugoimport SDPRkrušikoružjetrgovina oružjemzastava oružje


FLIK HVALIO IGRAČE: Zaslužili su pobedu | MeridianBetSport\nNaslovna Fudbal Evropska takmičenja FLIK HVALIO IGRAČE: Zaslužili su pobedu\nFudbaleri Bajerna ove godine ne znaju za takmičenje bez trofeja. Nakon triplete, odnosno titula u Kupu Nemačke, Bundesligi i Ligi šampiona, na red je došao i Superkup.\nTrener Bavaraca, Hans Diter Flik, može se pohvaliti impresivnom statistikom. Na klupi Bajerna je manje od godinu dana, a već ima četiri osvojena trofeja.\nBajern je slavio sa 2:1 pogotkom Martineza u prodžetku.\n-Bila je ovo intenzivna utakmica ali zaslužili smo da pobedimo. Još uvek nismo u punom ritmu bez obzira na visoku pobedu nad Šalkeom proteklog vikenda-, kazao je Flik.\nPohvalio je potom i mentalnu snagu svojih igrača, naročito nakon što je Sevilja imala gol prednosti.\n-Uspeli su da se vrate protiv veoma jakog protivnika i zaslužili su pobedu-\nUEFA je na ovoj utakmici, igranoj u Budimpešti, dozvolila i određen broj navijača.\n-Znamo da nije lako doneti pravu odluku. Ali bilo je dobro osetiti atmosferu na stadionu-, dodao je Flik na kraju.\nPrethodni tekstPRESEDAN U TENISU Rolan Garos odlučio šta će biti sa publikom!\nSledeći tekstZvezda brine za budućnost, “pali” novi potpisi\nMare77 26 septembra, 2020 At 00:13\nBajern je ovom pobedom samo potvrdio konstatacije da je najaci klub ove sezone\nGoran 22 26 septembra, 2020 At 00:12\nBogami po.svemu vidjenom po meni je bio egal mec, Sevilja je imala dosta sansi sto nije iskoristila\nAnci3 26 septembra, 2020 At 01:46\nSlazem se sa tobom.. Sevilja je znacajno popravila igru sa novim pojacanjima i lavovski su se borili do kraja meca.\nRade Vulic 26 septembra, 2020 At 00:11\nTrebao je Bajer ovo da resi rutinski a ne toliko da se muci sa Seviljom\nJelena93 25 septembra, 2020 At 16:57\nFlik posle ove sezone moze da trenira koga hoce\nBiska 26 septembra, 2020 At 00:14\nLagano vec mu rejting skocio visoko, napravio je cudo ove sezone\nNemanja9 25 septembra, 2020 At 14:49\nOdlično su igrali i zaslužili su titule i da je baš mnogo složena ekipa i tim\nMilance 000 25 septembra, 2020 At 14:12\nMogli su i u regularnom delu da ih pobede, ali dobro pobeda je pobeda.\nSasa 22 26 septembra, 2020 At 00:15\nUpravo tako, za mene je pobeda u 90min, a ne kad ode u produzetke\nSjajno igra Bayern,ispade on odlican trener iako sam sumnjao na startu u njega\nČudi me da Bajern ovo nije rešio i ranije u svoju korist\nToza 25 septembra, 2020 At 13:47\nBajern je najjači tim u istoriji fudbala, sa kakvom lakoćom igraju, neverovatno\nMaras!! 25 septembra, 2020 At 13:19\nmoj favorit je bajern ,kao ljuta su masina i igraju prelep fudbal.Milina ih je gledati i navijati za njih\ngurkuf 25 septembra, 2020 At 13:13\ni jesu bili bolji i zasluzeno podigli pehar,Bajern je bio dominantan tomom cele utakmice i gol je visio u vazduhu,jeste Sevilja dobra ekipa,ali u ovom trenutku je Bajern masina\nHari Kejn nastavlja da teroriše golmane širom Ostrva, a sva je prilika da će tako nastaviti i u novoj godini. Zašto i ne bi? Radi...\nJOVIĆ OPET U CENTRU PAŽNJE I engleski velikan ga hoće!\nNIŠTA SE NE PREPUŠTA SLUČAJU Medicinski protokol za rukometno SP u...\nBEZ GUBLJENJA VREMENA Borusija Dortmund počinje sa treninzima!\nGOL TADIĆA UVEO AJAKS U ELITU Ovo su svi učesnici grupne...\nRade Jokić - 28 avgusta, 2019 0


Razgovor sa medjunarodnim tužiocem za Kosovo Majklom Hartmanom - 2002-08-20\nM.H.: Mislim da ljudi ne shvataju da do hapšenja, poput ovih nedavnih, ne dolazi zato što je jednog dana neki policajac došao u moju ili kancelariju nekog drugog tužioca i rekao “hajde da hapsimo ljude, jer mi je to politièki naloženo”! U skladu sa postojeæim zakonom na Kosovu, prvi korak je policijska istraga, koju nadzire i usmerava tužilaštvo i koja èesto traje nekoliko meseci. Zatim tužilac, kada oceni da je prikupljeno dovoljno uverljivih dokaza, priprema takozvani “dokument optužbe” na osnovu kojeg sledi sudska istraga. Propisano je takoðe da se optuženiku mora obezbediti branilac, posle èega sledi izlazak pred istražnog sudiju pred kojim i tužilac i odbrana iznose svoje dokaze i argumentaciju. Istražni sudija odluèuje da li optuženik treba da bude u pritvoru za vreme trajanja suðenja. Zakonom su predviðene èetiri osnove za pritvor, kao i pravo optuženika na žalbu o èemu odluèuje -- kako je propisano -- troèlano sudsko veæe. I na tu odluku postoji moguænost žalbe, koja se podnosi troèlanom veæu Vrhovnog suda. I na kraju, u sluèaju da svih sedam sudija, tužilac i policajci koji su vršili prvobitnu istragu -- pogrešno odluèe, zakon predviða novèanu kompenzaciju za nezakoniti pritvor. Meðutim, postavlja se pitanje zbog èega izostaje poverenje javnosti kada su sedam sudija, tužilac i istražni policajci svi saglasni o potrebi pritvaranja optuženika.\nJ.J.: Da li bi trebalo sprovesti kampanju kako bi se javnost upoznala da se radi o zakonskom postupku koji je u skladu sa zapadnim standardima, a ne o praksi iz vremena prethodnog režima?\nM.H.: Slažem se sa Vama da ljudi treba da znaju da je Savet Evrope saraðivao na izradi novog kriviènog zakonika, da su u tome uèestvovali predstavnici kosovskih Albanaca i manjina na Kosovu. Takoðe su usvojeni predlozi nekih organizacija za ljudska prava. I najzad Ujedinjene nacija i Savet Evrope su odobrili nov zakonik... Dakle, ovo nije Miloševiæev zakon. To je kosovski zakon u kojem je sadržano mnogo više zaštitnih klauzula nego u zakonima nekih zapadnih zemalja. To ljudi treba da shvate, jer optuženik ima pravo na branioca i ima pravo na žalbu. Sadašnje sudije nisu iz vremena Miloševiæa. Takoðe nije ista policija. Sve su to razlozi zbog kojih stvari ne treba posmatrati kroz prizmu 80-tih i 90-tih.\nJ.J.: Takoðe postoji sluèaj Milana Ivanoviæa iz Kosovske Mitrovice koji kaže da ne zna zbog èega je optužen, dok KAFOR nije uspeo da ga uhapsi...\nM.H.: Pre svega zakonom je propisano da pritvorena osoba ima pravo da joj se saopšti optužba. Prema tome, ako gospodin Ivanoviæ želi da se preda policiji, ja mu lièno mogu garantovati da æe u skladu sa zakonom biti upoznat sa svim taèkama optužbe. On ima istovetna prava kao nedavno uhapšeni kosovski Albanci. Ni u jednoj zemlji, ukljuèujuæi Kosovo, optuženima se ne daju unapred informacije da æe sutra biti uhapšeni zbog tih i tih dela. To nije naèin na koji funkcioniše policija, jer bi to samo pomoglo da optuženici pobegnu.\nJ.J.: Srpska manjina je ispoljila odreðen interes da se ukljuèi u pravosudni sistem. Medjutim postoji odredjeni otpor tome na Kosovu.\nM.H.: Kada kažete postoji otpor, ja kao pravnik postavljam pitanje ko se tome opire. Mislim da nije reè o sudijama i tužiocima. Sasvim je prirodno da oni koji imaju odreðenu vlast prihvate druge. Recimo mojim kosovsko-albanskim kolegama je na poèetku smetalo moje prisustvo, jer su se pitali zbog èega ovaj amerièki tužilac, sa iskustvom steèenim u Bosni, sada hoæe da preuzme sluèajeve koje možemo sami da rešavamo. No, takoðe želim da kažem da su sudski organi u Kosovkoj Mitrovici bili veoma predusretljivi. Na primer, okružni tužilac Kabaši je prihvatio da novi zakoni na Kosovu nalažu prisustvo meðunarodnih tužioca i sudija. Mislim da æe lokalno kosovsko pravosuðe prihvatiti uspostavljanje integrisanog pravosudnog sistema. Poznato je da meðunarodna zajednica neæe veèno biti na Kosovu. A kada imate srpsku manjinu èiji pripadnici mogu biti žrtve kriviènih dela ili pak poèinioci istih, postaje oèigledna potreba uvoðenja integrisanog pravosudnog sistema. Mislim da æe to albanska strana èak i pozdraviti.


Linta: Hapšenje penzionisanog pukovnika Vojske Republike Srpske Dane Lukajića bezočna provokacija Hrvatske\npetak, 22. novembar 2019. | 13:14\nPredsjednik Saveza Srba iz regiona Miodrag Linta ocjenjuje kao bezočnu provokaciju odluku hrvatske policije da uhapsi penzionisanog pukovnika Vojske Republike Srpske i član Udruženja “Jadovno 1941” Danu Lukajića. On je uhapšen prije dva dana u Ličkom Petrovom Selu prilikom odlaska na obilježavanje Dana sjećanja na Jadovno i 77 godina od stradanja više od 40.000 ljudi u kompleksu ustaških logora smrti Gospić-Jadovno-Pag. Jasno je da Hrvatskoj sve više smeta obilježavanje stradanja Srba u genocidnoj Nezavisnoj državi Hrvatskoj i da je ovo jedan od načina da se zastraše svi oni dolaze da se poklone srpskim žrtvama. Posebno su u opasnosti da budu uhapšeni bivši pripadnici Vojske i policije Republike Srpske i Republike Srpske Krajine.\nLinta ističe da je, prema izjavi predsjednika Udruženja “Jadovno 1941” Dušana Bastašića, Lukajić od 2010. svake godine dolazio na Jadovno, a pored toga više puta je boravio u Hrvatskoj što najbolje pokazuje da nije počinio nikakvo kriivčno djelo. On je uhapšen zbog navodnog ratnog zločina u logoru Manjača tokom proteklog rata. Dobro je poznato da je Dane Lukajić više puta bio svjedok i tužilaštva i odbrane u Haškom tribunalu i Sudu BiH i niko ga do sada nije optuživao za zločine koje sada pokreće Hrvatska.\nLinta: Skandalozna ali očekivana i...\nLinta: Golman Hrvatske Danijel Sub...


Lokus A (Agouti) - Animalabs\nAlelna serija (mutacija) ay (2 točkaste mutacije) > aw (divlji tip) > at > a(točkasta mutacija)\nUzorak: Krv, bris usne sluznice\nHrvatska kuna (Kn) - HRK SKU: CT001 Kategorije: Nasljedne osobine psi, Psi\nLokus Agouti kodira za parakrinu signalnu molekulu koja uzrokuje sintezu crvenkasto-žutog pigmenta feomelanina u melanocitima folikula dlaka umjesto crnog/smeđeg eumelanina, takozvano prebacivanje pigmenta. Agouti signalni peptid (ASIP) ima nekoliko alela uključenih u regulaciju boje krzna u pasa.\nNa lokusu A prisutna su četiri alela koja određuju boju sa hijerarhijom dominantnosti: ay > aw > at > a.\nJedan od najčešćih alela u domaćih pasa je alel ay, koji se na ovom lokusu nasljeđuje dominantno. Psi koji nose alel ay su jednolično žuti (također se nazivaju žutosmeđi, „tan“ ili „sable“), iako dlake često imaju crne krajeve što doprinosi pješčanom izgledu. Alel ay je povezan sa dvije kodirajuće varijante peptida ASIP u 22 pasmine, što ukazuje na isto porijeklo ovog alela u svih pasa.\nAlel at u pasa daje karakterističan fenotip sa crnim leđima i žutim („tan“) mrljama na glavi, trbuhu i/ili nogama (crno-žuti).\nZa alel aw se smatra da je potekao od predaka (divlji tip), a djeluje tako da dlake imaju od baze do vrha pruge eumelanina i feomelanina. Te prugaste dlake se obično protežu duž dorzalne regije torza.\nRecesivno nasljeđivanje alela a je identificirano kao kodirajuća varijanta koja inaktivira protein. To je jedini uzrok crnog krzna kod Njemačkih ovčara i Shetlandskog ovčara.\nKerns, J.A., Newton, J., Berryere, T.G., Rubin, E.M., Cheng, J.-F., Schmutz, S.M., and Barsh, G.S. (2004). Characterization of the dog Agouti gene and a nonagoutimutation in German Shepherd Dogs. Mamm Genome 15, 798–808.\nSchmutz, S.M., and Berryere, T.G. (2007). Genes affecting coat colour and pattern in domestic dogs: a review. Anim. Genet. 38, 539–549.


Nakon lovely jubbly MTS portala, Telekom je na Web izbacio portal Nadlanu.com kojem je prethodila žestoka kampanja i, kako to već i priliči, utrošak pozamašne sume na "marketing".\nKako se da videti, nakon samo par nedelja od završetka nagradnog konkursa za naziv domena dajmime.com, Telekom je opet bez javnog tendera posao izrade Web portala dodelio beogradskoj firmi "Trident media group", koja nema nikavih prethodnih referenci.\nIz registracije preduzeća se može videti da je firma nastala pre par meseci (u maju o.g.), a da je direktor Uroš Ignjačević (bivši PR menadžer sajta kudazavikend.com), te da je firma nastala ulaganjem i kapital sa Devičanskih ostrva (TRAVIS ASSETS LTD.). ‘Ajmo Jovo nanovo.\nTags mt:s, nadlanu.com, portal Author Goran Aničić\nPrevious Previous post: I “otac” Weba bloguje\nNext Next post: Blog u Hrvatskoj\nČuveni Zeldman pokrenuo je zanimljivu temu vezanu za previde dizajnera u pogledu osnovne (dizajn) postavke sajta, o...\nCategories HardwarePosted on 28. February 2010 28. February 2010\nKako produžiti operativno vreme rada notebooka?\nIdeaCentre B520 all-in-one PC


Novi program za predmet srpski kao nematernji jezik - YU ECO RTV\nNaslovna / Društvo / Novi program za predmet srpski kao nematernji jezik\nNovi program za predmet srpski kao nematernji jezik\nMiljana Crnogorac 28 септембра, 2018\tDruštvo 1 komentar 538 Pregledi\nPredstavnici OEBS-a i Zavoda za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja testirali su učenike prvog i petog razreda OŠ “Sečenji Ištvan” ,koji pohađaju predmet srpski kao nematernji jezik. Testiranje je sprovedeno sa ciljem praćenja efekata novog programa za učenje srpskog kao nematernjeg jezika, koji je implementiran u nastavu od ove školske godine.\nRezultati istraživanja od pre pet godina ukazali su na to da stari program za učenje srpskog kao nematernjeg jezika ne postiže ni jedan obrazovni cilj, a prošle godine formirana je radna grupa koja je izradila novi program za ovaj predmet, te je od ove školske godine u školama počela njegova primena. Iz Zavoda za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja objašnjavaju da je u toku uvodno testiranje učenika, te da će se pratiti njihovo napredovanje kroz vreme, a sve to u cilju praćenja efekata novog programa.\nIz OŠ “Sečenji Ištvan” potvrđuju da stari program za učenje srpskog kao nematernjeg nije davao zadovoljavajuće efekte, te da su deca po završetku osnovnog obrazovanja donekle razumela srpski jezik, ali najveći problem ticao se nemogućnosti funkcionalne upotrebe jezika. Iz škole veruju da će novi program dati znatno bolje rezultate.\nIz Zavoda za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja navode da je osnovna namera primene novog programa u školama da deca progovore funkcionalno srpski jezik.\nPrethodna Umerene i niske koncentracije ambrozije\nSledeća Prosvetari traže adekvatne platne grupe\nPingback: Интеркултуралност у пракси и стварности | Завод за унапређивање образовања и васпитања


Foto; TV Pink\nAleksandra blista u raskošnoj vjenčanici, a Filip je za ovu priliku odabrao elegantno crno odijelo.\nMaldenci su ispred crkve pozirali sa svojim kumovima, košarkašem Milošem Teodosićem i pjevačem Acom Pejovićem.\nVeliki broj kolega, prijatelja i rodbine došao je na crkveno vjenčanje, a međi njima su i: Nikola Rokvić, Dragan Brajović Braja..\nNakon crkvenog vjenčanja, biće upriličena glamurozna svadba za oko 1.000 zvanica. Kako prenose pojedini mediji, za dekoraciju čitavog prostora izdvojili su nešto manje 70.000 eura, u to je uključen veliki zeleni vrt, dijamantska dekoracija koja visi sa vrha hale, velelepni lusteri koji će biti u cijeloj hali, poseban oltar i mnoge druge stvari koje će oplemeniti prostor i dati mu dodatnu toplinu. Sve će biti gala. Mladenci su cvijeće poručili iz Holandije, a angažovali su i dekoratera.\nEvo je u kočiji kao "princeza". smjehotresno!


Bogovi sutrašnjice: Kako izgleda budućnost religije - BBC News na srpskom\nSumit Pol-Čuduri BBC\nNatpis na slici Verovanje u „Velike Bogove" omogućilo je formiranje društava sastavljenih od stranaca\nPre Muhameda, pre Isusa, pre Bude, bio je Zoroaster. Pre nekih 3.500 godina u Iranu, on je imao viziju jednog vrhovnog Boga.\nHiljadu godina kasnije, zoroastrizam, prva velika monoteistička religija na svetu, bila je zvanična vera moćnog Persijskog carstva, a njene vatrene hramove posećivali su milioni pristalica.\nHiljadu godina nakon toga, carstvo se raspalo, a sledbenici Zoroastera proganjani su i preobraćivani u novu veru njihovih osvajača, islam.\nJoš 1.500 godina kasnije - danas - zoroastrizam je vera na samrti, njenu svetu vatru čuva sve manje vernika.\nUzimamo zdravo za gotovo da se religije rađaju, rastu i umiru - ali smo i neobično slepi pred tom realnošću.\nKad neko pokuša da osnuje novu religiju, ona se često odbacuje kao kult.\nKad priznamo neku veru, ponašamo se prema njenom učenju i tradiciji kao da su bezvremenski i nedodirljivi.\nA kad neka religija umre, ona postaje mit, a njeno pravo na svetu istinu ističe. Priče o egipatskim, grčkim i nordijskim panteonima sada se smatraju legendama, a ne svetim pismom.\nMedia captionMeksiko: Kako je islam stigao do starosedelačkog naroda Maja\nČak su se i danas dominantne religije tokom istorije neprestano razvijale.\nRano hrišćanstvo, na primer, bila je istinski široka crkva: drevni dokumenti uključuju pripovesti o Isusovom porodičnom životu i svedočanstva o Judinoj plemenitosti.\nTrebalo je da prođu tri veka da se hrišćanska crkva usaglasi oko kanona Svetog pisma - a onda se 1054. godine rascepila na istočnu pravoslavnu i katoličku crkvu.\nOd tada je hrišćanstvo nastavilo istovremeno da raste i da se cepa na sve raznolikije grupe, od tihih kvekera do pentekostalaca što vitlaju zmijama.\nUkoliko verujete da je vaša religija dosegla vrhunsku istinu, možda naprosto nećete prihvatiti ideju da će se ona ikad uopšte menjati.\nAli ukoliko je istorija bilo kakav pokazatelj, bez obzira koliko su duboko ukorenjena naša verovanja danas, vrlo je verovatno da će se vremenom transformisati ili transferirati dok se bude prenosila na naše potomke - ili da će naprosto iščeznuti.\nUkoliko su se religije u prošlosti toliko dramatično menjale, kako bi one mogle da se promene u budućnosti?\nIma li nečega u tvrdnji da će verovanje u bogove i božanstva u potpunosti izumreti?\nNatpis na slici Plamen gori u zoroastrijskom hramu vatre, verovatno više od hiljadu godina\nDa bismo odgovorili na ova pitanja, dobra polazna tačka je zapitati se: zašto uopšte postoje religije?\nRazlog za veru\nJedan ozloglašeni odgovor potiče od Voltera, francuskog polimata iz 18. veka, koji je napisao: „Da Bog ne postoji, trebalo bi ga izmisliti." Kako je Volter bio oštar kritičar organizovane religije, ova dosetka često se navodi u ciničnom kontekstu.\nAli, zapravo, on je bio savršeno ozbiljan. Tvrdio je da je vera u Boga neophodna za funkcionisanje društva, čak i ako nije odobravao monopol koji je crkva držala na tu veru.\nMnogi savremeni učenjaci religije slažu se s tim. Opšta ideja da zajednička vera služi potrebama društva poznata je kao funkcionalističko viđenje religije.\nPostoje mnoge funkcionalističke hipoteze, od ideje da je religija „opijum za narod", koji koriste moćnici da bi kontrolisali siromašne, sve do teorije da vera podupire apstraktni intelektualizam neophodan za nauku i pravo.\nTema koja se stalno ponavlja jeste socijalna kohezija: religija spaja zajednicu, koja onda može da formira lovačku poteru, podigne hram ili podrži političku partiju.\nTema koja se stalno ponavlja jeste socijalna kohezija: religija spaja zajednicu\nVere koje istrajavaju su „dugogodišnji produkti izuzetno složenih kulturoloških pritisaka, procesa selekcije i evolucije", piše Konor Vud iz Centra za um i kulturu iz Bostona, na sajtu religijske literature Pateos, gde bloguje o naučnom proučavanju religije.\nNovi religijski pokreti nastaju sve vreme, samo većina ne poživi dovoljno dugo. Moraju da se takmiče sa drugim verama u borbi za vernike i u potencijalno neprijateljski raspoloženim društvenim i političkim okruženjima.\nPrema ovom argumentu, svaka religija koja istraje mora da ponudi pristalicama nekakvu opipljivu korist.\nHrišćanstvo je, na primer, bilo samo jedan od mnogih religijskih pokreta koji su došli i prošli tokom vladavine Rimskog carstva.\nPrema Vudu, razlikovalo se od drugih po etosu brige za bolesnima - što znači da je više hrišćana preživljavalo epidemije bolesti od paganskih Rimljana.\nMedia captionCrkve su im uništene u talasu nasilja, pa hrišćani u Indoneziji slave Božić na otvorenom.\nIslam je takođe ispočetka privukao sledbenike ističući čast, poniznost i milosrđe - kvalitete koji nisu bili uobičajeni u turbulentnoj Arabiji sedmog veka.\nImajući ovo u vidu, mogli bismo da očekujemo da oblik koji neka religija poprimi sledi funkciju koju ona ima u nekom društvu - ili kako je to Volter mogao da kaže, da različita društva izmišljaju konkretne bogove koji su im potrebni.\nShodno tome, mogli bismo da očekujemo da slična društva imaju slične religije, čak i ako su se odvojeno razvijale.\nI ima nekih dokaza za to - mada kad je u pitanju religija, uvek postoje neki izuzeci koji potvrđuju pravilo.\nLovci-sakupljači, na primer, obično veruju da svi predmeti - bilo životinje, biljke ili minerali - imaju natprirodna svojstva (animizam) i da je svet protkan natprirodnim silama (animatizam). One moraju da se razumeju i poštuju; ljudski moral obično ne igra bitnu ulogu.\nOvaj pogled na svet ima smisla grupama koje su suviše male da bi im bio potreban apstraktni kodeks ponašanja, ali koje moraju dobro da poznaju svoje okruženje.\nIzuzetak je šinto, drevna animistička religija koja se i dalje se naširoko upražnjava u hiper-modernom Japanu.\nUzimamo zdravo za gotovo da se religije rađaju, rastu i umiru - ali smo i neobično slepi pred tom realnošću\nNa drugom kraju spektra, uskomešana zapadnjačka društva makar su nominalno verna religijama u kojima jedan budni, svemoćni bog izriče, a ponekad i nameće moralna načela: Jahve, Hrist i Alah.\nPsiholog Ara Norenzajan tvrdi da je upravo verovanje u ove „Velike Bogove" omogućilo formiranje društava sastavljenih od velikog broja stranaca.\nDa li to verovanje sačinjava uzrok ili posledicu nedavno je osporeno, ali suština je da deljenje vere omogućava ljudima da koegzistiraju u (relativnom) miru. Svest o tome da nas Veliki Bog posmatra stara se da se ponašamo pristojno.\nIli je makar nekad bilo tako.\nDanas su mnoga naša društva ogromna i multikulturalna: sledbenici mnogih vera koegzistiraju jedni sa drugima - i sa sve većim brojem ljudi koji tvrde da ne veruju ni u šta.\nMi sledimo zakone koje su napravili i sprovode vlade, a ne Bog. Sekularno društvo je u porastu, a nauka pruža alatke za razumevanje i oblikovanje sveta.\nImajući sve to u vidu, sve je veći konsenzus da budućnost religije uopšte nema budućnost.\nZamislite da ne postoji raj\nMoćne intelektualne i političke struje gurale su ovu teoriju još od početka 20. veka.\nSociolozi su tvrdili da je marš nauke doveo do „razuverenosti" društva: zavladao je osećaj da natprirodni odgovori na velika pitanja više nisu neophodni.\nKomunističke države poput sovjetske Rusije i Kine usvojile su ateizam kao državnu politiku i nisu gledale blagonaklono čak ni na privatnu versku ekspresiju.\nEminentni sociolog Piter Berger je 1968. godine rekao za Njujork tajms da je „vrlo verovatno da će se u 21. veku vernici pronalaziti samo u malim sektama, zbijeni zajedno kako bi pružili otpor svetski rasprostranjenoj svetovnoj kulturi."\nSad kad smo stvarno u 21. veku, Bergerov stav ostaje aksiom za mnoge sekulariste - iako se sam Berger ogradio od tog stava devedesetih.\nNjegovi naslednici bili su ohrabreni anketama koje pokazuju da u mnogim zemljama sve veći broj ljudi tvrdi da nisu vernici.\nTo najviše važi u bogatim, stabilnim zemljama kao što su Švedska i Japan, ali i na, verovatno iznenađujuće, mestima kao što su Latinska Amerika i u arapskom svetu.\nČak i u SAD, dugo vremena upadljivom izuzetku od aksioma da su bogatije zemlje sekularnije, broj „nereligioznih" sada je u naglom porastu.\nU Opštoj anketi američkih stavova iz 2018. godine, „bez religije" postala je najveća pojedinačna grupa, izguravši sa prvog mesta evangelističke hrišćane.\nUprkos ovome, religija ne nestaje na globalnom nivou - makar kad su u pitanju brojke.\nIstraživački centar Pju je 2015. godine izradio model budućnosti najvećih svetskih religija na osnovu demografije, migracija i preobraćanja.\nDaleko od strmoglavog pada u religioznosti, predvidela je skroman skok broja vernika, sa 84 odsto današnje svetske populacije na 87 odsto 2050. godine.\nBroj muslimana će rasti tako da će sustići hrišćane, dok će broj onih koji nemaju ništa ni sa jednom religijom neznatno opasti.\nNatpis na slici Savremena društva su multikulturalna gde sledbenici mnogih vera žive jedni uz druge\nObrazac koji je Pju predvideo bio je „sekularizacija Zapada i ubrzani rast ostalih".\nReligija će nastaviti da raste na ekonomski i socijalno nesigurnim mestima kao što je veći deo podsaharske Afrike - i da opada tamo gde su ona stabilna.\nTo se uklapa u ono što znamo o duboko usađenim psihološkim i neurološkim pokretačima verovanja.\nKad je život težak ili ga zadesi neka katastrofa, čini se da religija pruža bedem psihološke (i ponekad praktične) podrške.\nPrema jednoj studiji, ljudi direktno pogođeni zemljotresom iz 2011. godine u Krajstčerču, na Novom Zelandu, postali su u značajnoj meri religiozniji od drugih Novozelanđana, koji su postali marginalno manje religiozni.\nLjudi pogođeni zemljotresom iz 2011. godine u Krajstčerču, na Novom Zelandu, postali su u značajnoj meri religiozniji od drugih Novozelanđana\nMoramo takođe da budemo pažljivi kad tumačimo šta ljudi misle kad kažu „bez religije".\n„Nereligiozne" možda ne zanima organizovana religija, ali to ne znači da su militantni ateisti.\nSociološkinja Grejs Dejvis je 1994. godine klasifikovala ljude prema tome da li pripadaju nekoj verskoj grupi i/ili veruju u neki religijski stav.\nTradicionalno religiozni su pripadali i verovali; tvrdokorni ateisti nisu nijedno.\nI onda su tu oni koji pripadaju, ali ne veruju - roditelji odlaze u crkvu da bi, možda, obezbedili mesto za dete u nekoj verskoj školi.\nI, na kraju,tu su oni koji veruju u nešto, ali ne pripadaju nijednoj grupi.\nIstraživanje pokazuje da su poslednje dve grupe veoma značajne.\nProjekat „Razumevanje neverovanja" sa Univerziteta u Kentu u Velikoj Britaniji sprovodi trogodišnje istraživanje šest nacija o stavovima među ljudima koji kažu da ne veruju da Bog postoji („ateisti") i onima koji misle da nije moguće znati da li Bog postoji („agnostici").\nPrema dosadašnjim rezultatima objavljenim u maju 2019. godine, istraživači su otkrili da se malo nevernika identifikuje s ovim etiketama, dok se značajna manjina odlučuje za neki verski identitet.\nŠtaviše, oko tri četvrtine ateista i devet od deset agnostika otvoreni su za mogućnost postojanja nekog natprirodnog fenomena, uključujući sve, od astrologije do natprirodnih bića i života posle smrti.\nNevernici „iskazuju značajan diverzitet" i u okviru grupe i među različitim zemljama.\nU skladu s tim, postoji vrlo mnogo načina da se bude nevernik", zaključuje izveštaj - uključujući, izraženo, kliše sa dejting sajtova „duhovan, ali ne i religiozan".\nKao i mnogi drugi klišei, njegovi koreni su u istini. Ali šta to zapravo znači?\nVraćaju se stari bogovi\nLinda Vudhed je 2005. godine napisala Duhovnu revoluciju, u kojoj je opisala intenzivnu studiju verovanja u britanskom gradiću Kendalu.\nVudhed i njeni koautori otkrili su da se ljudi rapidno okreću od organizovane religije, sa njenim naglaskom na uklapanje u ustanovljeni red stvari, ka praksama osmišljenim da naglase i neguju vlastiti osećaj pojedinca za identitet.\nUkoliko hrišćanske crkve u gradu ne budu prihvatile ovu promenu, zaključili su oni, poklonici će im se polako smanjivati sve dok ne postanu beznačajni a samo-vođene prakse postaće glavni tok u „duhovnoj revoluciji".\nDanas Vudhed kaže da se ta revolucija već desila - i to ne samo u Kendalu. Organizovana religija opada u Velikoj Britaniji, bez pravog kraja na vidiku.\n„Religije dobro prolaze, i uvek su dobro prolazile, kad su subjektivno uverljive - kad imate osećaj da Bog radi za vas", kaže Vudhed, sada profesorka sociologije religije na Univerzitetu u Lankasteru, u Velikoj Britaniji.\nNatpis na slici Američke megacrkve privlače hiljade vernika\nU siromašnijim društvima, možda ćete se moliti za sreću ili stabilan posao.\n„Jevanđelje prosperiteta" ključno je za nekoliko američkih megacrkava, čijom pastvom dominiraju često ekonomski nesigurni vernici.\nAli ako su vaše osnovne potrebe namirene, veća je verovatnoća da ćete tražiti ispunjenje i smisao.\nTradicionalna religija ne uspeva to da pruži, naročito tamo gde se doktrina sukobljava sa moralnim uverenjima koja proističu iz svetovnih društava - po pitanju rodne ravnopravnosti, na primer.\nKao reakcija na to, ljudi su počeli da smišljaju vlastite religije.\nKako izgledaju te samovođene religije?\nJedan pristup je sinkretizam tipa „biraj pa pomešaj", kombinovanje tradicija koje često nastaje na osnovu mešanja kultura.\nMnoge religije imaju sinkretističke elemente, mada se vremenom asimiliraju i postaju neosobene.\nPraznici kao što su Božić ili Uskrs, na primer, sadrže arhaične paganske elemente, dok svakodnevna praksa za mnoge ljude u Kini uključuje mešavinu mahahana budizma, taoizma i konfučijanstva.\nŠavove je lakše zapaziti u relativno mlađim religijama, kao što su vudun i rastafarijanizam.\nSinkretizam je „biraj pa pomešaj" pristup kombinovanja religioznih tradicija i praksi\nAlternativa je prosejavanje.\nNovi religijski pokreti često žele da očuvaju centralna načela neke starije religije dok je istovremeno ogoljavaju od obeležja koja su možda postala zagušujuća ili staromodna.\nNa Zapadu, jedan od pojavnih oblika ovoga je kad humanisti prerade religiozne motive: postojali su pokušaji da se ponovo napiše Biblija bez natprirodnih elemenata, pozivi za izgradnju „ateističkih hramova" posvećenih kontemplaciji.\nA „Nedeljni sabor" želi da rekonstruiše atmosferu živahne crkvene mise bez pominjanja Boga.\nAli bez dubokih korena tradicionalne religije, ovi mogu da imaju problema: Nedeljni sabor, nakon prvobitnog rapidnog porasta, danas se navodno muči da održi zamajac.\nAli Vudhed misli da će religije koje bi mogle da izniknu iz trenutnog haosa imati mnogo dublje korene.\nPrva generacija duhovnih revolucionara, koji su sazrevali šezdesetih i sedamdesetih, bili su optimističnih i univerzalističkih shvatanja, rado preuzimajući inspiraciju iz veroispovesti iz svih delova sveta.\nNjihovi unuci, međutim, odrastaju u svetu geopolitičkih pritisaka i društveno-ekonomske zebnje; oni su skloniji težnji da se vrate navodno prostijim vremenima.\n„Postoji tendencija odstupanja od globalne univerzalnosti ka lokalnim identitetima", kaže Vudhed.\n„Vrlo je važno da su to vaši bogovi, da nisu samo izmišljeni."\nMedia captionKineski kampovi za "menjanje pogleda na svet"\nU evropskom kontekstu, to priprema teren za povratak interesovanja za paganizam.\nPonovno otkrivanje napola zaboravljenih „domorodačkih" tradicija omogućava izražavanje savremenih preokupacija istovremeno zadržavši patinu starih vremena.\nPaganizam takođe često sadrži božanstva koja su više kao raširene sile nego kao antropomorfni bogovi; to ljudima omogućava da se skoncentrišu na probleme sa kojima saosećaju a da ne moraju da testiraju veru na natprirodnim božanstvima.\nNa Islandu, na primer, mala ali brzo rastuća vera asatru nema posebnu doktrinu sem donekle arhaičnog slavljenja staronordijskih običaja i mitologije, ali je aktivna u društvenim i ekološkim pitanjima.\nSlični pokreti postoje širom Evrope, kao što je druidizam u Velikoj Britaniji.\nNisu svi liberalno orijentisani.\nNeki su motivisani željom za povratak na ono što doživljavaju kao konzervativne „tradicionalne" vrednosti - dovodeći u nekim slučajevima do sukoba oko validnosti suprotstavljenih verovanja.\nOvo su u ovom trenutku uskostručne aktivnosti i ponekad su možda u suštini više poigravanje sa simbolizmom nego iskrena duhovna služba.\nAli vremenom mogu da se razviju u iskrenije i koherentnije sisteme verovanja.\nVudhed ističe nezgrapno usvajanje rodnoverja - često konzervativne i patrijarhalne paganske vere zasnovane na rekonstruisanom verovanju i tradicijama drevnih Slovena - u bivšem Sovjetskom Savezu, kao potencijalni pokazatelj onoga što bi moglo da se javi u budućnosti.\nNatpis na slici Žena pleše dok se na Stonhendžu okupljaju druidi, pagani i bahanalisti\nDakle, nereligiozni uglavnom ne predstavljaju ateiste, čak ni sekulariste, već mešavinu „apateista" - ljudi kojima prosto nije stalo do religije - i praktikanata nečeg što biste mogli da nazovete „dezorganizovanom religijom".\nI dok je verovatno da će svetske religije u doglednoj budućnosti nastaviti da istrajavaju i razvijaju se, u nastavku ovog veka mogli bismo da vidimo bujanje relativno malih religija željnih da se istaknu među ovim grupama.\nAli ako su Veliki bogovi i zajedničke vere ključni za socijalnu koheziju, šta se dešava kada njih nema?\nJedna nacija pod Mamonom\nJedan odgovor je, naravno, da naprosto nastavljamo sa životima.\nBogata ekonomija, sposobna vlada, dobro obrazovanje i efikasna vladavina zakona mogu da osiguraju da se dobro slažemo jedni s drugima bez ikakvog religijskog okvira.\nI zaista, neka od društava sa najvećim proporcijama nevernika nalaze se među najbezbednijim i najharmoničnijim na planeti Zemlji.\nOno što ostaje diskutabilno, međutim, jeste da li ona mogu da priušte sebi da budu nereligiozna zato što imaju jake svetovne institucije - ili im je to što su sekularna pomoglo da postignu društvenu stabilnost.\nReligionisti kažu da čak i svetovne institucije imaju verske korene: građanski pravni sistemi, na primer, kodifikuju ideje o pravdi na osnovu društvenih normi koje su postavile religije.\nGrupe kao što su Novi ateisti, međutim, tvrde da se religija svodi na jedva nešto više od običnog sujeverja i njeno napuštanje omogućiće društvima da napreduju mnogo efikasnije.\n„Nevidljiva ruka" tržišta gotovo deluje kao nekakav natprirodni entitet\nKonor Vud nije baš toliko siguran.\nOn tvrdi da je jako, stabilno društvo poput Švedske istovremeno izuzetno složeno i veoma skupo za održavanje u pogledu rada, novca i energije - a to možda nije održivo čak ni na kratke staze.\n„Mislim da je prilično jasno da ulazimo u period nelinearne promene u društvenim sistemima", kaže on.\n„Zapadnjački konsenzus o kombinaciji tržišnog kapitalizma i demokratije ne može da se uzima zdravo za gotovo."\nTo je problem, budući da je ta kombinacija radikalno transformisala društveno okruženje od onoga u kom su se razvile svetske religije - i do određene mere ih zamenila.\n„Bio bih veoma pažljiv prilikom nazivanja kapitalizma religijom, ali mnoge njegove institucije imaju verske elemente i to u svim sferama ljudskog institucionalnog života", kaže Vud.\n„'Nevidljiva ruka' tržišta gotovo deluje kao nekakav natprirodni entitet."\nFinansijske berze, na kojima se ljudi sastaju da bi vršili visoko ritualizovane trgovinske aktivnosti, deluju poprilično kao hramovi podignuti u čast boga Mamona.\nŠtaviše, religije, čak i izumrle, mogu da pruže neprijatno odgovarajuće metafore za mnoge od neukrotivijih svojstava savremenog života.\nNatpis na slici Rimokatolički sveštenik drži misu prvog dana rada Filipinske berze u Manili\nPseudo-religijski društveni poredak mogao bi da funkcioniše dobro kad su vremena dobra.\nAli kad društveni ugovor postane napet - preko politike identiteta, kulturoloških ratova ili ekonomske nestabilnosti - Vud sugeriše da je posledica ono što viđamo danas: porast autoritarizma u zemlji za zemljom.\nOn navodi istraživanje koje pokazuje da ljudi ignorišu autoritarni ton sve dok ne osete propadanje društvenih normi.\n„To se ljudska životinja osvrće oko sebe i primećuje da se ne slažemo oko toga kako bi trebalo da se ponašamo", kaže Vud.\n„I potreban nam je autoritet da nam to kaže."\nPrilično je indikativno to što politički moćnici idu tako dobro ruku pod ruku sa religioznim fundamentalistima: hinduistički nacionalisti u Indiji, na primer, ili hrišćanski evangelisti u SAD.\nTo je moćna kombinacija za vernike i uznemirujuća za sekulariste: može li nešto da premosti taj jaz među njima?\nVodite računa o jazu\nMožda će neka od velikih religija dovoljno promeniti oblik da pridobije nazad nevernike u velikim brojevima.\nPostoji presedan za ovo: 1700-ih se hrišćanstvo mučilo u SAD, postavši dosadno i formalno dok je u doba Prosvetiteljstva sekularni racionalizam bio u porastu.\nNovi soj putujućih, gromoglasnih, fatalističkih propovednika uspešno je obnovio veru, postavivši ton za čitave naredne vekove - što je bio događaj koji se naziva „Veliko buđenje".\nLako je povući paralele sa današnjim trenutkom, ali Vudhed je skeptična po pitanju toga da hrišćanstvo ili druge svetske religije mogu, gledano na duže staze, da nadoknade teritorije koje su izgubile.\nNekada osnivači biblioteka i univerziteta, one više nisu ključni pokrovitelji intelektualne misli.\nDruštvene promene podrivaju religije koje ih ne prihvate: početkom godine, papa Franja je upozorio da ukoliko katolička crkva ne prizna svoj istorijat muške dominacije i seksualnog zlostavljanja, rizikuje da postane „muzej".\nI njihova sklonost da tvrde kako se nalazimo na vrhu lestvice postanja podriva sve jače osećanje da ljudi nisu toliko značajni u široj postavci stvari.\nIstorijski gledano, ono što čini da se religije šire ili propadaju jeste politička podrška\nMožda će se pojaviti neka nova religija koja će popuniti prazninu?\nJoš jednom, Vudhed je skeptična.\n„Istorijski gledano, ono što čini da se religije šire ili propadaju jeste politička podrška, a sve religije su prolazne sve dok ne dobiju podršku vladara", kaže ona.\nZoroastrizam je imao korist od toga što ga je usvajala svaka naredna persijska dinastija; preokret za hrišćanstvo desio se kad ga je usvojilo Rimsko carstvo.\nNa sekularnom Zapadu, malo je verovatno da će se desiti jedna takva podrška, uz mogući izuzetak SAD-a.\nU Rusiji, za promenu, nacionalistički tonovi rodnoverja i pravoslavne crkve donose im prećutnu političku podršku.\nAli danas postoji još jedan mogući izvor podrške: internet.\nOnlajn pokreti stiču sledbenike brzinom koja je u prošlosti bila nezamisliva.\nMantra Silicijumske doline „kreći se brzo i ruši sve" postala je očigledna istina za mnoge tehnologe i plutokrate.\n#MeToo je krenuo kao hešteg koji je izražavao bes i solidarnost, ali sada predstavlja prave promene u dugogodišnjim društvenim normama.\nA „Pobuna protiv istrebljenja" je stremila, sa popriličnim uspehom, da izazove radikalnu promenu u stavovima prema krizi klimatskih promena i biodiverzitetu.\nNišta od toga nisu religije, naravno, ali dele neke paralele sa sistemima verovanja u povoju - posebno onaj ključni funkcionalistički cilj gajenja osećaja zajedništva i zajedničke svrhe.\nNeki čak imaju elementa ispovedanja i žrtvovanja.\nDakle, ukoliko se uračuna vreme i motivacija, može li nešto eksplicitnije religiozno da iznikne iz onlajn zajednice? Kakve nove oblike religije mogu ove onlajn „pastve" da smisle?\nVeć imamo neku predstavu o tome.\nPre nekoliko godina, članovi samoproklamovane „racionalističke" onlajn zajednice LessWrong počeli su da raspravljaju o misaonom eksperimentu o sveprisutnoj, super-inteligentnoj mašini - sa mnogo svojstava božanstva i pomalo osvetničke prirode starozavetnog Boga.\nZvala se Rokov Bazilisk.\nKompletna teorija je komplikovana logička zagonetka, ali grubo prepričano, kad se bude pojavila dobroćudna super-inteligencija, želeće da čini onoliko dobra koliko može - i što ranije nastane, više dobra će moći da učini.\nI zato, da bi podstakli svakoga da uradi sve što može kako bi pomogao da ona nastane, ona će večito i retroaktivno mučiti one koji to ne urade - uključujući svakoga ko čak i sazna za njeno potencijalno postojanje.\nUkoliko je ovo prvi put da ste čuli za nju: izvinjavam se!\nNatpis na slici Veštačka super-inteligencija mogla bi da poseduje neka svojstva božanstva\nIako možda zvuči suviše bizarno i egzotično, Rokov Bazilisk je izazvao popriličnu pometnju kad je prvi put iznet na LessWrong - dovoljno da diskusiju o njemu zabrani lično tvorac sajta.\nPredvidljivo, to je samo dovelo do toga da ideja eksplodira širom interneta - ili makar u njegovim štreberskim krugovima - sa referencama na Bazilisk koje su nicale svuda, od sajtova sa vestima do Doktora Hua, uprkos protestima nekih racionalista koji su tvrdili da niko to ne shvata ozbiljno.\nNjihovim argumentima nije pomagala činjenica da su mnogi racionalisti duboko posvećeni drugim zapanjujućim idejama o veštačkoj inteligenciji, od veštačkih inteligencija koje greškom uništavaju svet do ljudsko-mašinskih hibrida koji bi nadrasli sve ograničenja smrtnika.\nTakva ezoterična verovanja nicala su tokom čitave istorije, ali lakoća sa kojom možemo da izgradimo zajednicu oko njih danas nešto je sasvim novo.\n„Uvek smo imali nove oblike religioznosti, ali nismo uvek imali plodne prostore za njih", kaže Bet Singler, istraživačica koja proučava društvene, filozofske i verske implikacije veštačke inteligencije na Univerzitetu u Kembridžu.\n„Izlazak na srednjevekovni gradski trg i izvikivanje vaših neortodoksnih uverenja etiketiralo bi vas kao jeretika, a ne bi vam pridobilo preobraćenike za vašu stvar."\nMehanizam je možda nov, ali poruka nije. Argument sa Baziliskom po duhu je veoma sličan Paskalovoj opkladi.\nFrancuski matematičar iz 17. veka predložio je da nevernici ipak treba da se prave da su religiozni, čisto u slučaju da se ispostavi da osvetnički Bog zaista postoji.\nIdeja kažnjavanja kao imperativa za saradnju podseća na Norenzajanove „Velike Bogove".\nA argumenti oko načina da se izbegne Baziliskov pogled jednako su uvijeni kao srednjevekovni sholastički pokušaji da se pomire ljudska sloboda sa božanskom kontrolom.\nUključi se superkompjuter i pita: postoji li Bog? Sada postoji, stiže odgovor\nČak ni tehnološka obeležja nisu nova.\nFredrik Braun je 1954. godine napisao (veoma) kratku priču pod naslovom „Odgovor", u kojoj ljudi uključuju kompjuter nadležan za čitavu galaksiju i pitaju ga: postoji li Bog?\nSada postoji, stiže odgovor.\nA neki ljudi, kao preduzetnik za veštačku inteligenciju Entoni Levandovski, misle da je njihov sveti cilj da izgrade super-mašinu koja će jednog dana dati odgovor baš kao što je to učinila Braunova fiktivna mašina.\nLevandovski, koji se obogatio praveći automobile s automatizovanim vozačem, završio je u vestima 2017. godine kad je postalo javno poznato da je osnovao crkvu, „Put budućnosti", posvećenu postizanju mirne tranzicije do sveta koji uglavnom vode super-inteligentne mašine.\nIako njegova vizija zvuči dobroćudnije od Rokovog Baziliska, kredo crkve i dalje sadrži neke zlokobne rečenice:\n„Mi verujemo da je mašinama važno da utvrde ko je prijateljski nastrojen prema njihovoj stvari, a ko nije. Mi planiramo to da uradimo tako što ćemo voditi evidenciju ko je radio šta (i koliko dugo) da bi pomogao u mirnoj i dostojanstvenoj tranziciji."\n„Ima mnogo načina na koji ljudi doživljavaju Boga i hiljadu ukusa hrišćanstva, judaizma, islama", rekao je Levandovski za Vajerd.\n„Ali svi oni uvek traže nešto što je nemerljivo ili ne možete da vidite ili kontrolišete. Ovaj put je drugačije. Ovaj put ćete moći da pričate sa Bogom, bukvalno, i sa sigurnošću da znate da vas on sluša."\nLevandovski nije u tome usamljen.\nU bestseler knjizi Homo Deus, Juval Noa Harari tvrdi da temelji moderne civilizacije erodiraju pred licem nove religije koju zove „dataizam", a ona glasi: predajući se protocima informacija, možemo da nadrastemo naše ovozemaljske brige i veze.\nDrugi transhumanistički religiozni pokreti u povoju usredsređuju se na besmrtnost - novi obrt u obećanju večnog života. Neki drugi se, pak, udružuju sa starijim verama, posebno mormonizmom.\nNatpis na slici Crkvena služba u Berlinu koristi Ratove zvezda da mobiliše poklonike\nJesu li ovi pokreti pravi?\nNeke grupe izvode ili „hakuju" religiju kako bi pridobile podršku za transhumanističke ideje, kaže Singler.\n„Nereligije" žele da odbace navodno nepopularne strogosti ili iracionalne doktrine konvencionalne religije, da bi se tako potencijalno dopale nereligioznima.\nTjuringova crkva, osnovana 2011. godine, ima širok raspon kosmičkih načela - „Otići ćemo među zvezde i pronaći Bogove, izgraditi Bogove, postati Bogovi i vaskrsnuti mrtve".\nNo, nema nikakvu hijerarhiju, rituale ili propisane aktivnosti i samo jednu etičku maksimu: „Pokušajte da se ophodite prema drugim razumnim bićima sa ljubavlju i saosećanjem."\nAli kao što dobro znaju misionarske religije, ono što počinje kao puki flert ili dokona radoznalost - možda podgrejana nekom zvučnom izjavom ili privlačnom ceremonijom - može da se završi iskrenom potragom za istinom.\nPopis stanovništva iz 2001. godine u Velikoj Britaniji pokazao je da je džedajizam, fiktivna vera dobrih momaka u Ratovima zvezda, bila četvrta najveća religija: skoro 400.000 ljudi bilo je inspirisano da je prisvoji, prvobitno preko ironične onlajn kampanje.\nDeset godina kasnije, pala je na sedmo mesto, što je dovelo do toga da je mnogi odbace kao sprdnju.\nAli Singler ističe da je to i dalje veoma mnogo ljudi - i mnogo duže traju nego što izdrži većina viralnih kampanja.\nNeki ogranci džedajizma ostaju šaljivi, ali drugi sebe shvataju ozbiljnije: Hram reda džedaja tvrdi da su njegovi članovi „stvarni ljudi koji žive ili su živeli živote prema načelima džedajizma" - inspirisani fikcijom, ali zasnovani na filozofijama iz stvarnog života koji ga čine.\nSa takvim brojkama, džedajizam je trebalo u Velikoj Britaniji da bude priznat kao zvanična religija.\nAli zvaničnici koji su očigledno pretpostavili da to nije iskren odgovor na popisu, nisu ga zabeležili kao takvog.\n„Mnogo toga se meri u odnosu na zapadnjačku anglofonu tradiciju religije", kaže Singler.\nSajentologiji mnogo godina nije dozvoljeno da bude priznata kao religija u Velikoj Britaniji zato što nije imala Vrhovno biće - što se može reći i za budizam.\nTakođe, priznavanje je složeno pitanje širom sveta, naročito zato što ne postoji široko prihvaćena definicija religije čak ni u akademskim krugovima.\nKomunistički Vijetnam, na primer, zvanično je ateistički i često se navodi kao jedna od najnereligioznijih zemalja sveta - ali skeptici kažu da je to zapravo samo zato što zvanične ankete ne obuhvataju ogromne brojeve populacije koji praktikuju folklornu religiju.\nS druge strane, zvanično priznavanje asatrua, islandske paganske religije, značilo je da je ona dobila pravo na udeo u „porezu na veru"; kao posledica, gradi prvi paganski hram u zemlji posle skoro 1.000 godina.\nSkepticizam u vezi sa motivima praktikanata sprečava mnoge nove pokrete da budu priznati kao istinske religije, bilo od zvaničnika ili široke javnosti.\nAli ultimativno pitanje iskrenosti navodi na krivi trag, kaže Singler: „Kad god vam neko saopšti svoj svetonazor, morate da ga prihvatite zdravo za gotovo".\nKonačni test, jednako validan za neopagane kao i za transhumaniste, jeste da li ljudi unose značajne promene u svoje živote u skladu sa njihovom deklarisanom verom.\nA takve promene zapravo su ono što osnivači nekih novih verskih pokreta i žele.\nZvanični status nije bitan ukoliko možete da pridobijete hiljade ili čak milione sledbenika za svoju stvar.\nNatpis na slici Ruska crkva na Antarktiku, gde se odigravaju klimatske promene\nUzmite za primer „Svedoke klimatologije", „religiju" u povoju izmišljenu da dovede do veće posvećenosti delanju povodom klimatskih promena.\nPosle decenije provedene u radu na osmišljavanju rešenja za klimatske promene, njena osnivačica Olja Irzak došla je do zaključka da pravi problem nije toliko u pronalaženju tehničkih rešenja, koliko u pridobijanju društvene podrške za njih.\n„Koji višegeneracijski društveni konstrukt organizuje ljude oko zajedničkih moralnih stavova?", pita ona. „Uvek najviše ljudi privuče religija."\nI tako je pre tri godine Irzak sa nekim prijateljima rešila da osnuje jednu.\nNisu videli nikakvu potrebu da uvode Boga u čitavu priču - ali jesu počeli da drže redovne „službe", uključujući uvodna slova, propovedi koje hvale veličanstvo prirode i edukaciju o aspektima environmentalizma.\nPovremeno bi uključili rituale, naročito za tradicionalne praznike.\nZa Obrnuti Božić, Svedoci bi posadili jelku umesto da je poseku; za Dan sećanja na glečere, gledali bi blokove leda kako se tope na kalifornijskom suncu.\nKao što ovi primeri sugerišu, Svedoci klimatologije odaju parodijski utisak - šaljivost pomaže novajlijama da pređu preko potencijalne prvobitne nelagode - ali namera Izrakove iza svega prilično je ozbiljna.\n„Nadamo se da ljudi izvlače nešto vredno iz ovoga i da su podstaknuti da rade na borbi protiv klimatskih promena", kaže ona, umesto da očajava zbog stanja sveta.\nBroj poklonika je svega nekoliko stotina, ali je Izrak, kao dobra inženjerka, posvećena testiranju načina da se taj broj poveća.\nIzmeđu ostalog, razmišlja o veronauci koja bi učila decu razmišljanju o tome kako funkcionišu složeni sistemi.\nNedavno su Svedoci počeli da obraćaju pažnju na širu sliku, uključujući ceremoniju koja se sprovodi širom Bliskog istoka i centralne Azije neposredno pred prolećnu ravnodnevicu: pročišćenje ubacivanjem nečeg neželjenog u vatru - zapisane želje ili pravog predmeta - a potom njegovo preskakanje.\nPreoblikovano kao pokušaj da se oslobodimo ekoloških nedaća, to se pokazalo kao popularan dodatak postojećoj liturgiji.\nTo je možda i moglo da se očekuje, zato što se primenjuje hiljadama godina u sklopu Novruza, iranske Nove godine - koja poreklo delom vuče iz zoroastrizma.\nTranshumanizam, džedajizam, Svedoci klimatologije i mnoštvo drugih novih religijskih pokreta možda nikad neće postati ništa veliko.\nAli možda je isto moglo da se kaže za malu grupu vernika koja se okupila oko svete vatre u drevnom Iranu, pre tri milenijuma, i čija je vera u povoju izrasla u jednu od najvećih, najmoćnijih i najtrajnijih religija koje je svet do sada video - a koja i dan-danas inspiriše ljude.\nMožda religije nikad zapravo ne umiru. Možda su religije koje postoje danas širom sveta manje istrajne nego što mislimo.\nA možda je sledeća velika vera u ovom trenutku tek u nastajanju.\nSumit Pol-Čuduri je novinar i bivši glavni i odgovorni urednik Nju sajentista. Možete ga pratiti na @sumit.\nVideo Božić u šatoru: Hrišćani u Indoneziji slave praznik na otvorenom\nVideo Meksiko: Kako je islam stigao do starosedelačkog naroda Maja\nVideo Kineski kampovi za „menjanje pogleda na svet" muslimana


Prikazan dokumentarni film učenika OŠ Ivo Andrić iz Banjluke | Banjalučanke.com\nPrikazan dokumentarni film učenika OŠ Ivo Andrić iz Banjluke\nDokumentarni film pod nazivom “Svako ima svoju priču” koji su učenici devetog razreda Osnovne škole “Ivo Andrić” iz Banjaluke snimili projektovan je večeras u Muzeju Republike Srpske.\nKroz film su prikazane istorijske činjenice iz kojih se jasno vidi život za vrijeme vladavine NDH. A cilj fima je da se prošlost ne prepusti zaboravu i da moramo njegovati kulturu sjećanja.\nSlađana Popović, profesorica istorije u OŠ “Ivo Andric” rekla je da je film nastao jer je ona nadahnuta seminarima na kojima je prisustvoval, a na kojima se pričalo o stradanjima našeg naroda i genocidima u Nezavisnoj državi Hrvatskoj (NDH). Shvatajući koliko je važna i bitna kultura sjećanja, rodila se ideja o filmu.\n“Ovaj dokumentarni film je zaista djelo učenika i dokaz da mlade generacije mogu mnogo toga uz podršku nas starijih. Cilj nam je da pružimo podršku da se ne zaboravi prošlost jer bez prošlosti nema ni budućnosti a ove mlade generacije zaista to mogu“, rekla je ona.\nDodala je da dosta toga ne bi mogli ostvariti bez podrške škole i direktorice.\nStefan Kapuranović, učenik koji je učestvovao u izradi ovog filma, rekao je da su film počeli raditi prije osam mjeseci.\n“Željeli smo da napravimo nesto ozbiljnije kao što je film, a u filmu je učestvovalo nas 11 i ovo je bilo jedno divno iskustvo“, naglasio je on.\nŽeljka Opačić, direktor škole, istakla je da ovom prvom projekcijom dokumentarnog filma i oglednim časom koji su organizovali u Jevrejskom kulturnom centru daju skroman doprinos gradu.\n“Ovo je skroman doprinos u razvijanju kulture sjecanja u našem gradu. Zaista sam zadovoljna i ponosna na svoje učenike”, naglasila je ona.


Podaci /Istinomjer.ba: Budžet Dodikovog kabineta veći od budžeta Narodne skupštine RS-a / Radio Sarajevo\nPodaci / Istinomjer.ba: Budžet Dodikovog kabineta veći od budžeta Narodne skupštine RS-a\n17. 03. 2017. u 15:02:00 Radiosarajevo.ba\nDragan Čavić je ispravno ocijenio rastrošnost kabineta Milorada Dodika u poređenju sa sopstvenim predsjedničkim mandatom, no razlike među njima su čak i veće od onih koje je istaknuo Čavić.\nNaime, Dragan Čavić je nedavno komentirao enormne troškove Dodikovog kabineta, uključujući 23.000 KM za “cvjetne aranžmane”, plaće za 19 savjetnika, itd. U svom komentaru naveo je da je on “kao predsjednik Republike Srpske imao budžet od oko dva miliona maraka, što je pet puta manje nego što je danas budžet predsjednika Milorada Dodika”.\nIstinomjer.ba provjerio je da li je Čavićeva procjena tačna.\nU svom predsjedničkom mandatu (2002-2006), Dragan Čavić je za svoj kabinet trošio prosječno oko 2.116.000 KM godišnje. Ovogodišnji budžet kabineta Milorada Dodika iznosi 10.703.600 KM, što je 5,1 puta više od iznosa koji je Čavić godišnje trošio kao predsjednik RS-a. No, tu se razlike u njihovom odnosu prema javnom novcu ne iscrpljuju.\nNasuprot Čavićevog mandata, Dodik je u prve četiri godine kao predsjednik RS-a ukupno potrošio skoro 38 miliona KM - 4,5 puta više od Čavića. Zaključno s prethodnom godinom, ako je suditi prema iznosu koji je planiran u budžetu (izvršenja budžeta još nisu dostupna), ovi troškovi se penju do 57 miliona KM, a na kraju 2017. godine mogli bi dostići čak 68 miliona KM.\nOsim toga, Dragan Čavić je, u prvoj godini mandata, smanjio budžet koji je zatekao 2002. godine za pola miliona KM i nikada ga nije vratio na zateknuti iznos, iako u mandatu jeste dolazilo do povećavanja sredstava. Nasuprot tome, Milorad Dodik je 2010. godine zatekao budžet u iznosu od 5.919.000 i već naredne godine ga povećao za pet miliona KM, na rekordnih 10.919.000 KM. Ovogodišnji budžet vrlo je blizu tom iznosu, a podudaraju se u još jednoj dimenziji - kao i 2011. godine, i ovog puta je budžet Dodikovog kabineta veći od ukupnog budžeta cijele Narodne skupštine RS-a.\nPoređenje visine troškova predsjedničkog kabineta i entitetskog parlamenta tokom Čavićevog i Dodikovih mandata također ne ide u prilog Miloradu Dodiku. Visina sredstava izdvojenih za Čavićev kabinet nikada nije dostigla ni trećinu sredstava koja se izdvajaju za NSRS. Nasuprot tome, Dodik je svake godine trošio skoro isti iznos novca kao i NSRS (oko 90 posto), uključujući i dvije pomenute godine kada je potrošnja njegovog kabineta čak i premašila potrošnju cjelokupnog entitetskog parlamenta.\nTagovi: Milorad Dodik budžet\nO Samitu i posjetama / Mektić: Sastanak s Dodikom je Vučićev akt sažaljenja\nIS / Dodik nakon sastanka s Vučićem: BiH nema premijera, ovo nije bio Samit premijera\nS grimasom na licu / Kako je Vučić sinoć odbio Dodikov poziv: "Ne, ne..."


Inicijativa promovisana u Tuzli | Građanke za ustavne promjene\nInicijativa promovisana u Tuzli\nGradjankeZaUstavnePromjene / Maj 16, 2018\nAktivistkinje Udurženja HO Horizonti i članice Inicijative Građanke za ustavne promjene su u ponedjeljak, 14. aprila 2018. u Tuzli organizovale uličnu akciju čiji je cilj bio promocija Inicijative i prioriteta za koje se Inicijativa zalaže\nPodjelom promotivnog materijala i razgovorima sa građanima i građankama Tuzle o prisutnoj diskriminaciji u Ustavu BiH i rješenjima koje Inicijativa predlaže, dobili smo podršku velikog broja stanovnika i stanovnica ovog grada.\nUlična akcija je bila odlično medijski popraćena. Sve televizijske kuće koje se nalaze na području Tuzle objavile su vijest o aktivnosti (RTV 7, RTVTK, RTV Slon, FTV), kao i portali (Radio Kameleon, Tuzlarije).\nMaj 16, 2018 in Vijesti.\n← Javni forum „Pravni okvir BiH i Srbije u oblasti zaštite majčinstva, roditeljstva i očinstva“\nШта значи бити грађанин/ка у БиХ? →


Kemoluminiscencija – Wikipedija\nBijeli fosfor (P4) izložen vlažnom zraku svijetli u mraku.\nLuminol and hemoglobin kao primjeri kemoluminiscencije.\nKemoluminiscencija u Erlenmeyerovoj tikvici.\nKemoluminiscencija, kemijska luminiscencija ili kemiluminiscencija je vrsta luminiscencije koja nastaje u vezi s kemijskim promjenama u nekim kemijskim tvarima (na primjer oksidacijom fosfora). Pri kemijskoj luminescenciji emitira se energija oslobođena pri nekim egzotermnim kemijskim reakcijama. Te su kemijske reakcije obično oksidacije, pa se tako kemijska luminescencija događa na isti način kao i luminescencija anorganskog kemijskog elementa fosfora kada se on promatra na vlažnom zraku. Prvi put je to primijećeno 1699.\nLuminiscencija[uredi | uredi kôd]\nDobavljeno iz "https://hr.wikipedia.org/w/index.php?title=Kemoluminiscencija&oldid=6236782"\nOva stranica posljednji je put uređivana 1. siječnja 2022. u 02:00.


Stevoviću dve medalje u target-sprintu na „Memorijalu Ištvan Poljanac“ | Kragujevački sport\nStevoviću dve medalje u target-sprintu na „Memorijalu Ištvan Poljanac“\n15. aprila 2019. | Kategorija: Streljaštvo\nStrelac kragujevačkog „Čika Mate“ Nikola Stevović osvojio je dve medalje u novoj streljačkoj disciplini target-sprint, na petom memorijalnom turniru „Ištvan Poljanac“ u Beogradu.\nTarget-sprint je streljačka disciplina koja kombinuje trčanje i streljaštvo, po uzoru na norveški biatlon. Takmičari su u obavezi da trče na deonici dugoj 1 200 metara, pri čemu kada pređu 400 i 800 metara izlaze na vaternu liniju i gađaju vazdušnom puškom pet meta sa udaljenosti od 10 metara. Tek kada pogode svih pet meta, takmičari mogu da nastave trku.\nU konkurenciji takmičara iz Srbije i Mađarske, Nikola Stevović se okitio sa dve medalje, zlatnom u miksu i srebrnom u pojedinačnoj konkurenciji.\nStevović je u miksu nastupio zajedno sa Nedom Obradović iz SK „Crvena zvezda“ i osvojio prvo mesto ispred još jednog srpskog para Vranešević/Ajeti.\nU pojedinačnoj konkurenciji, Stevović je zauzeo drugo mesto iza osamnaestogodišnjeg Mađara Gerga Bače.\nNikola Stevović bio je ujedno i jedini predstavnik „Čika Mate“ na ovom turniru, koji se petu godinu zaredom održava u znak sećanja na potpukovnika Ištvana Poljanca (1967 – 2013), dugogodišnjeg trenera i predsednika Akademca, kluba koji je pre dve godine obeležio 60 godina od osnivanja.\nTri medalje za kragujevačke tekvondiste na „Omega kupu“


KVALIFIKACIJE ZA EP U21 Statistike, zanimljivosti, predlozi, asistencije… - MaxBet Sport\n15.11.2019. Ažurirana vest: 15.11.2019. u 12:10\nKIPAR U21 – NORVEŠKA U21\nVeoma bitna utakmica za obe reprezentacije. Jedni i drugi u grupi 7 imaju po četiri boda i da bi ostali u trci za Evropsko prvenstvo moraju da pobede. Čak ni remi im ništa ne znači. Ove dve reprezentacije su se sastale u junu u Norveškoj kada je domaćin pobedio sa 2:1. Kiprani su jedinu pobedu ostvarili kod kuće i to protiv Gibraltara. Tri puta su se ove reprezentacije sastajale do sada. Norveška ima dve pobede, a Kipar jednu. Ovde treba očekivati tvrdu utakmicu sa malo golova, a ne bi bilo iznenađenje ako krajnji ishod bude GG. I ne pomišljajte na remi.\nMAXBET ASISTENCIJA KIPAR U21 – NORVEŠKA U21 2-2Vx-2\nRUSIJA U21 – LETONIJA U21\nUtakmica koju ćemo sa pažnjom da posmatramo jer su u pitanju rivali Srbije iz grupe 5. Uz Poljsku, Rusija je jedina neporažena ekipa u grupi. Domaći su apsolutni favoriti jer Letonci posle četiri kola imaju samo dva boda. Rusima bi pobeda širom otvorila vrata barem plasmana u baraž. Četiri puta su se sastajali do sada i skor je tri pobede Rusa i jedan remi uz gol-razliku 11:2. Poslednji put su Letonci slavili u takmičarskoj utakmici još 2016. godine kada su kao gosti pobedili Belgiju. Ne smeju da se potcene jer su osvojili bod protiv Srbije u Novom Sadu.\nMAXBET ASISTENCIJA RUSIJA U21 – LETONIJA U21 1&3+\nBUGARSKA U21 – POLJSKA U21\nJoš jedna utakmica iz grupe 5 u kojoj je Srbija. Poljaci imaju skor od tri pobede i remi, te su zaseli na prvo mesto na tabeli. Bugari nisu pobedili prethodna dva meča kod kuće (protiv Rusije 0:0, poraz od Srbije 1:0). Domaćima je ovo poslednja prilika da ostanu u trci za plasman u Sloveniju i Mađarsku. Ukoliko ne pobede, svešće šanse na minimum. Dva puta su se sastajali do sada i oba meča su završena remijem uz gol-razliku 5:5. I ovo je jedna od utakmica gde može da se očekuje GG. Ipak, Poljaci su veliki favoriti jer odlično igraju kvalifikacije.\nMAXBET ASISTENCIJA BUGARSKA U21 – POLJSKA U21 x2&0-2\nUKRAJINA U21 – DANSKA U21\nDanska je prva u grupi 8 sa sve tri pobede, dok Ukrajinci posle tri kola imaju samo tri osvojena boda. Veoma bitna utakmica za Uktrajinu koja je u osvim kvalifikacijama već pretrpela jedan poraz kod kuće (od Finske 2:0). Tri puta su se sastajali do sada. Danska ima dve pobede, a Ukrajina jednu. Danska je dobila poslednjih pet takmičarskih utakmica, a Ukrajinci nis remizirali već šest mečeva. Pošto domaći moraju da napadnu onda su sve opcije u igri, pa čak i da bude dosta golova. Ipak, ovde treba biti oprezan, jer gosti umeju da se brane.\nMAXBET ASISTENCIJA UKRAJINA U21 – DANSKA U21 1P0-1&2P0-2\nAUSTRIJA U21 – tzv. KOSOVO U21\nPosle četiri meča Austrija je druga na tabeli grupe tri sa devet, dok tzv. Kosovo ima šest bodova. Austrija je letos igrala solidno na Evropskom prvenstvu u Italiji. Zbog toga je favorit i sve sem pobede bi bilo iznenađenje. Ove reprezentacije se nikada ranije nisu sastajale. Posle ovog kola Austrija i Engleska mogu da odmaknu ostalim reprezentacijama i naprave veliki korak ka Evropskom prvenstvu. Austrija je prava legija stranaca, a nekoliko fudbalera ima korene sa ovih prostora. Ipak, to joj ne smeta da ima odličnu reprezentaciju.\nMAXBET ASISTENCIJA AUSTRIJA U21 – tzv. KOSOVO U21 1&3+\nALBANIJA U21 – ENGLESKA U21\nEngleska je odigrala dva meča manje od Albanije, ali ima četiri boda više. Tri pobede uz gol-razliku 10:3 svrstavaju Engleze kao favorite ne samo u ovoj utakmici već i za prvo mesto u grupi. Albanci igraju loše ove kvalifikacije, odigrali su pet utakmica i imaju samo jednu pobedili. Četiri puta su se sastajali do sada i “Gordi Albion” je ostvario sve pobede sa gol-razlikom 10:1. Gosti već pet utakmica ne znaju za poraz (tri pobede i dva remija), dok poslednjih pet mečeva Albanije nije okončano remijem. Sve sem pobede Engleske bilo bi iznenađenje.\nMAXBET ASISTENCIJA ALBANIJA U21 – ENGLESKA U21 2-2&2+\nŠKOTSKA U21 – GRČKA U21\nOvo su dve prvoplasirane reprezentacije u grupi 4 i obe su neporažene. Škoti su prvi sa osam, a Grci imaju sedam bodova. Pobednik bi gotovo širom otvorio vrata Evropskog prvenstva. Naravno, još je rano za prognoze jer je u toj grupi Hrvatska odigrala samo dve utakmice. Prethodne dve utakmice Škotske su završene identičnim rezultatom 0:0. Na poslednja četiri meča Grka nije postignuto više od dva pogotka. Dva puta su se sastajale ove reprezentacije i oba puta su slavili Škoti uz gol-razliku 5:1. I sada treba očekivati tvrdu utakmicu.\nMAXBET ASISTENCIJA ŠKOTSKA U21 – GRČKA U21 UG 0-2\nFRANCUSKA U21 – GRUZIJA U21\nObe reprezentacije imaju po šest bodova u grupi 2, s tim što su Francuzi odigrali dva, a Gruzijci tri meča. “Trikolori” su šuterski veoma raspoloženi jer su u dve utakmice postigli deset golova. I Gruzijci igraju napadački i do sada su osam puta zatresli mrežu. Ipak, treba iočekivati da će sada da igraju malo povučenije. Nikada se ove reprezentacije nisu sastajale do sada. Ukoliko gosti izgube u Nansiju imaće veliki zaostatak za vodećom Švajcarskom i Francuskom. Dakle, i bod bi im značio mnogo jer treba da se sastanu i u Gruziji.\nMAXBET ASISTENCIJA FRANCUSKA U21 – GRUZIJA U21 1-1&3+