Džonson dozvolio Huaveju razvijanje 5G mreže, Tramp osuđuje potez - CdM\nDžonson dozvolio Huaveju razvijanje 5G mreže, Tramp osuđuje potez\nOdluka britanskog premijera Borisa Džonsona da dozvoli kineskom proizvođaču telekomunikacione opreme da razvije 5G mrežu mogla bi značiti “zeleno svjetlo” drugim zapadnim zemljama da koriste opremu kompanije Huavej, čemu se uporno suprotstavlja Bijela kuća koja tvrdi da je korištenje opreme te kineske kompanije prijetnja sigurnosti, pišu svjetski mediji ukazujući na mogući poremećaj ekonomskih i obavještajnih veza Velike Britanije i SAD-a.\nAdministracija američkog predsjednika Donalda Trampa osudila je odluku Džonsona da ugradi Huavejevu opremu u djelove britanskih mreža mobilne telefonije pete generacije, ali je prestala prijetiti direktnom odmazdom, ukazuje The Financial Times.\nOčekuje se da će Džonson, koji je u utorak o tome razgovarao s Trampom, u četvrtak u Londonu imati neugodan sastanak s američkim državnim sekretarom Majkom Pompeom, ističe list.\nOdluka Velike Britanije takođe bi mogla uticati na neka od ostalih glavnih evropskih tržišta Huaveja, poput Njemačke, koja tek treba da odabere hoće li kinesku kompaniju koristiti za 5G mreže. Australija je već podlegla pritisku SAD-a zabranom Huaveja iz njenih 5G mreža, ali Kanada i Novi Zeland tek moraju donijeti odluke. Smatra se da bi mogli slijediti primjer Britanije, piše FT.\nPremijer Džonson našao se pod velikim pritiskom iz Vašingtona ali i unutar svoje stranke u vezi s kineskim proizvođačem telekomunikacione opreme. Vašington je ranije upozoravao da bi korištenje opreme Huaveja u 5G mreži moglo ugroziti razmjenu obavještajnih podataka Sjedinjenih Država i Velike Britanije jer, prema kineskom zakonu, uprava Pekinga može naložiti kompaniji da učestvuje u špijuniranju.\nNeki stručnjaci kažu da dio svog uspjeha Huavej duguje povoljnim kreditima kineske države, što kompanija osporava.\nBritanija, koja će u petak napustiti Evropsku uniju, suočena je s teškim izborom hoće li koristiti proizvode kineske kompanije. Posljednjih godina privučena je investicijama iz Kine, ali ima vrlo prisan odnos sa Sjedinjenim Državama i nakon Bregzita najavljen je novi trgovinski sporazum s Vašingtonom. Dopuštanje Huaveja u britanske 5G mreže moglo bi otežati takav sporazum, ukazuje CNN dodajući kako je Trampova administracija rekla da je “razočarana” odlukom.\nBritansko odbijanje Trampove molbe da se Huavej isključi iz razvoja 5G mreže je najindikativniji znak da američka kampanja protiv telekomunikacione kompanije propada, ocjenjuje Njujork tajms, naglasivši da je Britanija kao ključni američki saveznik do sada najvažnija zemlja koja je odbacila upozorenja Bijele kuće da je Huavej instrument Pekinga.\nBritanska odluka bila je ključna u široj borbi za prevlast tehnologije između Sjedinjenih Država i Kine, naročito uzimajući u obzir članstvo Britanije u grupi za razmjenu obavještajnih podataka “Pet očiju”, koja također uključuje SAD, Australiju, Kanadu i Novi Zeland. Ranije su američki zvaničnici zaprijetili da će odbiti razmjenu obavještajnih podataka ako zemlje ne zabrane Huavej, dok su kineski predstavnici upozorili London na ekonomsku odmazdu ako to učine.\nOdluka Džonsona realni je pokušaj pronalaska kompromisa između legitimne zabrinutosti za nacionalnu sigurnost i potrebe za brzim i povoljnim uvođenjem 5G mreže u Velikoj Britaniji, ocjenjuje londonski Gardijan (The Guardian).\nHuavej već 15 godina opskrbljuje tehnologiju mobilnih telefona u Velikoj Britaniji i kompaniju već kontroliše posebna agencija, ističe list dodajući da britanske sigurnosne službe vjeruju da se rizici upotrebe Huaveja mogu ublažiti drugim mjerama koje su ministri naveli u izvještaju.\nČinjenica je da ministri moraju uravnotežiti dvije stvarnosti: da je oprema Huaveja jeftinija i naprednija, ali i rizik da će Kina iskoristiti kompaniju za globalni nadzor, te se postavlja pitanje kako odgovoriti na taj pokušaj, ukazuje list.\nHuavej, koji je u odluci imenovan kao dobavljač “visokog rizika” biće isključen iz procesa snabdijevanja svih ključnih elemenata državne infrastrukture. Također, naglašava Gardijan, pomaže i ograničenje od 35 odsto tržišnog udjela Huaveja koje je obimno jer se primjenjuje na sva četiri britanska mrežna operatera.\nIako je američka administracija neprijateljski raspoložena prema Huaveju, prema prvim reakcijama iz Vašingtona može se zaključiti da neće doći do većih ispada jer su ekonomski i sigurnosni odnosi Velike Britanije i SAD-a značajniji.\nTri republikanska senatora napisala su u utorak ujutro da će možda preispitati razmjenu obavještajnih podataka između Vašingtona i Londona, ali da bi to učinili, ukazuje Gardijan, vjerojatno će im trebati zakonodavstvo koje mora proći kroz Kongres, gdje njihova stranka nema potpunu kontrolu.\nRealnost je da SAD ima koristi od britanskih obavještajnih sposobnosti, naročito na Bliskom Istoku, a prema tvrdnjama britanskih zvaničnika, obavještajna mreža – koju Huavej ne smije snabdijevati – zaštićena je posebnom enkripcijom, napisao je Gardijan.\nVrsta kompromisa koju je britanska vlada najavila nakon odluke kojom se Huaveju daje dozvola da gradi 5G mrežu pod određenim ograničenjima kompanije je ista vrsta principa – i jare i pare – kojim je Džonson pokušao da riješi britanski izlazak iz Evropske unije, napisala je Tereza Rafael urednica Blumbergove rubrike “Mišljenja” ocjenjujući kako odluka s Huavejom nije ista kao s Bregzitom – jer je u pitanju sigurnost građana.\nHuavej postavlja đavolsko pitanje koje govori o limitima nove uloge Velike Britanije u svijetu i kompleksnosti izgradnje britanske ekonomske orijentacije poslije Bregzita, piše u svom komentaru Rafael zaključujući da je to je bio test premijerovih prioriteta i njegovog karaktera – te da su u sukobu s vrijednostima pobijedili ekonomski interesi.\nDžonson je takođe želio da izbjegne sugestije da povlađuje predsjedniku SAD. Ali ignorisanje britanskog najbližeg saveznika o ozbiljnom sigurnosnom pitanju može imati posljedice.\nTramp, ukazuje Blumbergova urednica, u trgovinskom sporazumu može zahtijevati klauzulu koja omogućava povlačenje SAD ako Velika Britanija uđe u neki sporazum o slobodnoj trgovini s “netržišnim zemljama” kao što je Kina. Takvu odredbu Tramp je ugradio u novi trgovinski dogovor s Kanadom i Meksikom.\nPremijer je na kraju morao da procijeni ocjene američkog bezbjednosnog establišmenta nasuprot sopstvenoj vjeri u mogućnost Velike Britanije da spriječi buduće prijetnje.\nDžonson se međutim opkladio da može imati oboje. Kao i Tramp on je fokusiran da zadovolji svoju biračku bazu dok održava investicije i stvara radna mjesta. No, naglašava Rafael, za razliku od Trampa, on iza sebe nema snažnu američku privredu.\nTags5 G mreža boris džonson Donald Tramp Huawei Sjedinjene Američke Države SAD Velika Britanija\nBeskućnici u teškom položaju zbog mjera protiv pandemije


Goran Nikolić - Sve nas je manje i sve smo stariji - Novi Standard\nSve nas je manje i sve smo stariji\nGoran Nikolić 28.09.2021. 13:48\nNegativan prirodni priraštaj je problem s kojim se suočavaju gotovo sve razvijene zemlje, kao i zemlje Istočne Evrope. Očekuje se da će srpska populacija u 2030. pasti na šest miliona\nSuprotno očekivanjima da bi karantin mogao da izazove bejbi-bum (jer bi parovi kod kuće mogli da se „posvete budućem potomstvu“), COVID-19 je negativno uticao na nivo nataliteta u velikom delu Evrope, SAD i Azije.\nNaime, produžen lokdaun otežao je samcima pronalaženje partnera, dok je psihološko-ekonomski pritisak na zaposlene roditelje bio ogroman, pa se povećala verovatnoća da će porodice napustiti ili odgoditi planove za novo dete. Dodatno, COVID-19 je pojačao negativne efekte postojećeg ekonomsko-kulturološkog sistema koji na izvestan način kažnjava žene (odnosno parove) sa decom. Pored toga, virus je delovao kao socijalno divizioni faktor, ne samo fizički razdvajajući ljude, već razotkrivajući i proširivajući velike ekonomske i političke razlike (ljudi žive u različitim pandemijama, a oni super-bogati van nje).\nPosledično, u Engleskoj i Velsu broj rođenih pao je za 3,9 odsto u 2020. i prvom kvartalu 2021; mesečna stopa fertiliteta u decembru 2020. i januaru 2021. pala je za čak 8,1 odsto, odnosno 10,2 odsto, na godišnjem nivou, sa rekordnim brojem abortusa.\nSlične porazne tendencije detektovane su u SAD tokom 2020. – pad živorođenih od četiri odsto, što je negativni rekord. Natalitet u Italiji pao je na najniži nivo od ujedinjenja 1861, što je zajedno sa velikim brojem smrtnih slučajeva uzrokovanih virusom COVID-19 dovelo do pada populacije ekvivalentnom veličini Firence. U isto vreme, u Francuskoj je broj rođenih pao na najniži nivo od Drugog svetskog rata, dok je rekordno nizak broj živorođenih zabeležen i u Japanu, Južnoj Koreji, Kini, kao i u mnogim drugim državama.\nInstitut „Brukings“ procenjuje da 300 hiljada beba nije rođeno u SAD kao rezultat ekonomske nesigurnosti povezane s pandemijom. Ovo je povezano sa faktorom da odluka o rođenju deteta zavisi od optimizma u pogledu budućnosti, koga je teško imati tokom globalne pandemije. Indikativno je da je Australija zabeležila prvi pad stanovništva od 1918. zbog strožih graničnih kontrola povezanih sa COVID-19, dok je iz istog razloga Kanada odobrila status stalnog boravka za duplo manje podnosilaca zahteva od targetiranog za 2020.\nIpak, ova porazna statistika samo predstavlja ubrzanje višedecenijskog trenda koji bi mogao da u potpunosti rekonfiguriše globalnu ekonomiju, međunarodnu ravnotežu snaga i naše intimne živote. Naime, faktori koji pokreću pad stanovništva postoje više decenija, a najvažniji od njih je urbanizacija.\nDok je 1960. jedna trećina čovečanstva živela u gradu, danas je to skoro 60 odsto. Preseljenje u urbanu sredinu menja ekonomske benefite i troškove vezane za stvaranje velikih porodica. Mnogo dece na farmi znači mnogo radnika za obavljanje posla, a u gradu mnogo usta za hranjenje, te je stoga ekonomski racionalno imati manje dece. Život žena u urbanoj sredini znatno je drugačiji od života njihovih majki ili baka koje su živele na selu. Naime, verovatnije da će one biti obrazovane i zaposlene, uz lako pristupačna kontraceptivna sredstva; uz to, prvorotkinje su danas starije, a tinejdžerska trudnoća je dramatično opala.\nGlobalni pad fertiliteta\nU 1950. žene su tokom svog života imale prosečno 4,7 dece. Globalna stopa fertiliteta se prepolovila do danas, sa projekcijom daljeg pada (na ispod 1,7) do 2100. Kao rezultat toga, broj ljudi na planeti dostići će vrhunac od 9,7 milijardi oko 2064, da bi do kraja veka pao na 8,8 milijardi. Opadanje stope plodnosti (što postaje zaista globalno pitanje jer će čak 183 zemlje imati stopu fertiliteta ispod tzv. „nivoa zamene“ od 2,1 – potreban broj dece po ženi da bi se u odsustvu migracija održao nepromenjen nivo stanovništva na srednji rok) nema nikakve veze sa brojem spermatozoida, već se radi o povećanoj emancipaciji žena (što dovodi do toga da se one odlučuju za manje dece).\nPad stope plodnosti znači da bi skoro svaka zemlja do kraja 21. veka mogla da zabeleži smanjenje broja stanovnika, dok će njih čak 23 prepoloviti populaciju. Države će takođe dramatično „ostariti“, te će praktično isti broj ljudi puniti 80 godina koliko će ih se i roditi.\nStope fertiliteta 2020. godine (izvor: Population Reference Bureau) (Foto: Wikimedia/Korakys, CC BY-SA 4.0)\nZašto je natalitet drastično pao na Zapadu delimično se može pravdati ekonomskim razlozima (zbog snažno povećanog finansijskog opterećenja poreskih obveznika u zemljama sa već mnogo penzionera). Delimično se pad može objasniti i sociološki: većina ljudi ima sličan broj dece kao i njihovi vršnjaci. Postoji još jedan faktor: ljudi u bogatim zemljama imaju manje dece nego što kažu da žele. To sugeriše da kada bi ljudi imali broj dece koji zaista žele, stopa fertiliteta bila bi oko stope zamene.\nOno što se dešava za sada je da imigracija iz zemalja sa nižim prihodima sa većim stopama plodnosti pomaže bogatim zemljama Zapada da uspostave populacionu ravnotežu, veoma važnu za funkcionisanje tržišta rada. Tako je u SAD natalitet 2020. opao šestu uzastopnu godinu (za čak 19 odsto od 2007), dok je stopa fertiliteta (prosečan broj dece po ženi) znatno ispod „stope zamene“ (tek na 1,6), ali se rast ukupne populacije nastavio. Isti pokazatelj znatno je nepovoljniji za Japan (1,3) i Južnu Koreju (1,2).\nIndikativno je da je stopa fertiliteta u Indiji pala na „famoznih“ 2,1. Četvrta najmnogoljudnija država sveta, Indonezija, već je nešto ispod tog magičnog broja (dva), kao i Bangladeš i Brazil (sa tek 1,7, odnosno 1,8). Još uvek postoje mnogoljudne zemlje sa visokim natalitetom, poput Pakistana (3,4) i Nigerije (5,1), ali i one su u velikom padu u odnosu na šest decenija ranije (kada je taj indikator bio 6,6, odnosno 6,4) sa fertilitetom koji konstantno opada. Peking je, u vezi s padom broja živorođenih od čak 15 odsto tokom 2020, već maja ove godine objavio da će roditeljima u Kini biti dozvoljeno da imaju troje (umesto dvoje) dece.\nSa istorijskog rekorda iz 1952, kada je u Vojvodini i Centralnoj Srbiji rođeno 152 hiljade beba, brzo smo pali na ispod sto hiljada krajem 1970-ih (ne računajući one rođene u emigraciji, koji se najčešće nisu vraćali kućama svojih predaka), da bi se negativan trend ubrzao u narednim decenijama, a prirodni priraštaj prešao je u negativnu zonu već početkom 1990-ih. U 2020. rođeno je nepunih 62 hiljade dece, sa natalitetom od oko devet promila.\nTendencije u našoj zemlji deo su šire stvarnosti praktično cele Istočne Evrope. Projekcije EUROSTAT-a ukazuju da će većina zemalja Centralne i Istočne Evrope članica EU do 2050. znatno smanjiti broj stanovnika: Rumunija i Bugarska za čak 2,6, odnosno 1,3 miliona ljudi, Hrvatska za 650 hiljada, Mađarska za 700 hiljada lica, Poljska za skoro tri miliona. Takođe, očekuje se da toliko ekonomski hvaljene baltičke države nastave snažan već trodecenijski pad populacije. I podaci UN pokazuju istu sumornu sliku.\nPored emigracije, problem ovih država, pa i Srbije, može se objasniti i sve manjom „zainteresovanošću“ žena za rađanje sa rastom standarda; naime, „real-socijalizam“ kreirao je slučajnu kombinaciju žena obrazovanih prema zapadnim uzusima, koje žive u relativno siromašnim ekonomijama.\nBebe u GAK Narodni front (Foto: Snimak ekrana/Jutjub/Narodni Front)\nSvakako, Srbija nije izuzetak jer je negativan prirodni priraštaj problem s kojim se suočavaju praktično sve razvijene zemlje (koje imigracijom nadoknađuju potrebu za uglavnom nisko kvalifikovanim radnicima, koji rade poslove koje domicilno stanovništvo neće), kao i Istočna Evropa.\nPo projekcijama Vladimira Nikitovića (2019), saradnika Instituta društvenih nauka, srpska populacija će u 2030. pasti na šest miliona. On navodi da će se negativan populacioni trend nakon 2030, kada bi Srbija trebalo da se priključi EU, blago usporiti usled tranzicije od neto emigracije ka neto imigraciji i blagog porasta stope rađanja. Po scenariju „optimistična budućnost“, koji usaglašava stopu ukupnog fertiliteta sa ciljevima definisanim u (oficijelnoj) Strategiji podsticanja rađanja, pad broja živorođenih u Srbiji do sredine 21. veka bio bi podnošljiv ako bi zaživele podsticajne mere (-15 odsto u odnosu na broj 2018).\nStopa ukupnog fertiliteta (prosečan broj dece po ženi u fertilnom periodu) u Srbiji je oko 1,5. COVID-19 prekinuo je pozitivni trend kod država nekadašnjeg real-socijalizma (koje su nakon 1990. imale izrazito nizak nivo ove stope – čak i ispod 1,3), gde je došlo do porasta ove stope (pojava za koju takođe postoje indicije da se dešavala u Srbiji). Inače, pad stope fertiliteta povezan je sa pojavom odlaganja rađanja, koja predstavlja racionalan odgovor na društveno-ekonomske impulse i nesigurnosti. Stoga, ne iznenađuje nalaz koji nesporan početak pojave odlaganja rađanja u Srbiji povezuje sa slomom socijalizma, što je slično procesima zapaženim u drugim post-socijalističkim društvima. Npr. prosečna starost majke pri rođenju deteta između 1991. i 2020. porasla je sa 25,9 na 30,1 godina, što je niže za pola godine nego u Sloveniji, Estoniji i Hrvatskoj, a skoro za godinu od proseka za EU.\nMere koje se sprovode\nGeneralno, bogatije zemlje imaju dve glavne opcije.\nMogu se ugledati na Japan, koji je pokušao i samo je delimično uspeo da ublaži pad nataliteta različitim merama uz zadržavanje strogih ograničenja u pogledu migracija (čak i kada nedostatak mladih ljudi usporava rast). U Japanu je natalitet porastao u nekim delovima zemlje gde su roditelji za svako dete dobijali novčane dotacije bez ikakvih obaveza (jedan grad u kojem je došlo do porasta nataliteta nudi novčane podsticaje koji počinju od otprilike 940 dolara za prvo dete, a idu do otprilike 9.400 dolara za četvrto). Međutim, Japan i dalje ima jedan od najbržih padova stanovništva na svetu. Dozvoljeno je više stranih radnika, ali gastarbajteri obično nemaju mogućnost da postanu stalni stanovnici Japana, ili čak da dovedu svoje porodice sa sobom.\nAlternativno, države mogu otvoriti svoje granice za migracije iz zemalja sa niskim prihodima i visokim fertilitetom (uvoz radno sposobnog stanovništva), što je većina od njih i radila. Švedska (koja je kombinovala obe politike) nastojala je da poveća natalitet uvođenjem boljeg roditeljskog odsustva, brige o deci koju pruža država i jačih prava na ponovno zapošljavanje, time ostvarivši ograničen pozitivan uticaj na fertilitet (povećavši ga sa 1,7 na 1,9).\nIzbegavajući da dozvole veći nivo imigracije, neke vlade pokušale su da subvencionišu tretmane za plodnost, nudeći besplatnu dnevnu negu i velikodušno roditeljsko odsustvo i plaćajući hiljade dolara novčanih grantova roditeljima. Međutim, ove politike bile su relativno slabo efikasne.\nGlobalna stopa fertiliteta\nNa primer, roditelji u Južnoj Koreji imaju pristup univerzalnoj besplatnoj brizi o deci, subvencionisanom stanovanju i mnoštvu novčanih bonusa koji uključuju mesečni dodatak od otprilike 90 dolara za svako dete mlađe od sedam godina (neki gradovi čak nude i besplatan parking). Južna Koreja je potrošila oko 120 milijardi dolara između 2005. i 2018. za podsticanje rađanja dece, ali je natalitet nastavio da opada.\nSingapur je 1987. nakon dramatičnog pada fertiliteta počeo da nudi subvencije za brigu o deci, izdašnije politike porodiljskog odsustva i stipendije za nove roditelje koje danas iznose 7.330 dolara po bebi. Ipak, to nije preokrenulo trend: Singapur trenutno ima treću najnižu stopu plodnosti u svetu (1,3).\nRuska vlada ohrabruje ljude da imaju velike porodice nudeći „materinski kapital“, jednokratnu uplatu od otprilike 6.200 dolara koja se može potrošiti na troškove poput obrazovanja ili stanovanja. Ranije je ta stipendija bila dostupna samo porodicama sa dvoje dece ili više, ali je 2020. najavljeno da će svi novi roditelji postati podobni, već su nešto ranije uvedene poreske olakšice za velike porodice, a državno zdravstveno osiguranje pokriva troškove vantelesne oplodnje za žene koje imaju problema da zatrudne. Broj porodica koje su odlučile da imaju dvoje dece je rastao, ali je od 2017. natalitet ponovo počeo da opada.\nTrend starenja brine i ekonomiste koji očekuju nestašice radne snage, poremećaje na tržištu nekretnina i pad stope štednje (stariji bi mogli početi da masovno prodaju svoju imovinu radi izdržavanja u poznoj dobi). Sve to bi moglo usporiti ekonomski rast, a pored manjka pojedinih profila radnika kao i raspoloživog kapitala, razlog je i dodatno fiskalno naprezanje usled rastućih troškova penzionog sistema i zdravstvene zaštite. Naime, bolesti povezane sa starošću su u porastu (rak, respiratorne bolesti, dijabetes, bolesti srca, Alchajmer) i veoma su skupe za lečenje.\nU svakom slučaju, biće potrebne fundamentalne društvene promene kako bi se svet prilagodio sve manjem broju poreski i ekonomski produktivnog stanovništva, kao i sve većem broju starijih ljudi kojima su potrebne penzije i socijalna zaštita. Naime, dok je 1960-ih na svakog penzionisanog bilo šest radno sposobnih, danas je odnos tri prema jedan, a do 2035. biće dva prema jedan. Kako će se u budućnosti finansirati zdravstvena nega i penziona davanja u sistemu koji funkcioniše poput protočnog bojlera, u praktično svakoj zemlji sveta nameće se kao logično pitanje. Naime, ne postoji penzioni ili zdravstveni fond koji može finansirati te izdatke faktički nigde u svetu; već samo nešto što se tako zove. U suštini, sve se svodi se na to da se iz tekućih budžetskih prihoda finansiraju ovih izdaci.\nI pre pandemije širom većeg dela globalnog severa stopa fertiliteta decenijama je bila ispod stope zamene; da nije imigrantkinja stanovništvo skoro svake bogate zemlje na svetu bi se odavno smanjivalo. Jasno je da se veći deo sveta, ne računajući Afriku, suočava sa demografskim izazovom koji će promeniti način na koji živimo. Čini se da će imigracija, odnosno raspodela radno sposobnog stanovništva postati još važnija političko-debatna tema, koja će u značajnoj meri opredeljivati potencijalni napredak mnogih država, pa i čovečanstva.\nPar starijih ljudi u razgovoru (Foto: Cristina Gottardi on Unsplash)\nNeki od eksperata upućenih u tematiku kažu da moramo naučiti da obuzdamo svoju opsesiju privrednim rastom, i posebno konzumerizmom. Autori sličnih pogleda potenciraju da nas kapitalizam ohrabruje da o sebi razmišljamo kao o indivuduama sa partikularnim interesima odvojenim od sudbine društva, te da je sama njegova ideološka trajektorija (npr. insistiranje na pojedinačnom, sebičnom interesu) povezana sa niskom plodnošću.\nPitanje povezano sa očekivanim padom populacije je i ekološka održivost. Pojedini analitičari nadaju se da će svet postati zeleniji, zdraviji i prosperitetniji, sa manje usta za ishranu i manje ljudi koji će trošiti naše ograničene prirodne resurse. Hipotetički, manji broj stanovnika smanjio bi emisiju ugljen-dioksida, kao i krčenje šuma za poljoprivredno zemljište, ali bi to bi bilo tačno samo za obrnutu starosnu strukturu. Naime, do 2100. broj ljudi starijih od 65 godina će premašiti broj mlađih od dvadeset godina za neverovatnih 670 miliona.\nNaslovna fotografija: Jimmy Conover on Unsplash\nDruštvoGoran Nikolićdemografijademografska krizapad natalitetapopulacione mereprirodni priraštajSrbija


Vukovar: Dječaci od 11 i 12 godina zapalili hrvatsku zastavu\nVukovarsko-srijemska policija saopćila je danas da je otkrila identitet pet dječaka starosti od 11 i 12 godina koji su krajem prošle godine zapalili zastavu Hrvatske koja se nalazila na zgradi Hrvatske pošte u Borovu.\nFollow @RSE_Balkan Izbor urednika Kongresmen za RSE Engel: Neće biti podele Kosova, ni daljih podela na Balkanu Beograd Dodik otvoreno poručio da će RS opstruisati Incka Srbija Veza srpskih i ruskih ultradesničara: Ko je Ilija Gorjačev? Reakcije na izvinjenje Đorđević zna gde su masovne grobnice u Srbiji Vokabular iz devedesetih Odjek govornika u mantijama: Svi srpski izdajnici NajčitanijeDodik u Beogradu otvoreno poručio da će RS opstruisati Incka (1910) Odjek govornika u mantijama: Svi srpski izdajnici (1516)Đorđević zna gde su masovne grobnice u Srbiji (1315)Engel za RSE: Neće biti podele Kosova, ni daljih podela na Balkanu (1220) Veza srpskih i ruskih ultradesničara: Ko je Ilija Gorjačev? (1096)Ispovijest Angeline Jolie: Odstranila sam obje dojke (965) Inzko u Vijeću sigurnosti UN: Iz RS se nastavlja retrogradna politika (899)Srbija: Prvo primena briselskog sporazuma, pa datum za EU (559) Radovi na Andrićgradu: Sporna vlasnička struktura i ulaganja (485)Mostar: Srbi između dvije posvađane obale Neretve (428)Najčešće poslanoČedomir Čedo Kisić: Život posvećen ljudskim vrijednostimaDodik u Beogradu otvoreno poručio da će RS opstruisati InckaOHR odbio intervenisati: Vlasti trebaju riješiti krizu u Federaciji BiH Odjek govornika u mantijama: Svi srpski izdajnici Pita je jedno čudnovato jeloIspovijest Angeline Jolie: Odstranila sam obje dojkeEngel za RSE: Neće biti podele Kosova, ni daljih podela na BalkanuNajviše komentaraDodik u Beogradu otvoreno poručio da će RS opstruisati Incka (72)Engel za RSE: Neće biti podele Kosova, ni daljih podela na Balkanu (71)Inzko u Vijeću sigurnosti UN: Iz RS se nastavlja retrogradna politika (31)Đorđević zna gde su masovne grobnice u Srbiji (18)Odjek govornika u mantijama: Svi srpski izdajnici (16)Srbija: Prvo primena briselskog sporazuma, pa datum za EU (15)Moon: Spreman prijedlog eksperata o reformi Federacije BiH (12)Radovi na Andrićgradu: Sporna vlasnička struktura i ulaganja (11)Veza srpskih i ruskih ultradesničara: Ko je Ilija Gorjačev? (11)Opasna bakterija u bolnicama, traže se krivci (9)Najgledanije Amerikanci oduševljeni pitom Stan' Neretvo Beograd: Čistač cipela Rijeka: Otvorena jedna od najljepših džamija u Europi Jedi organsko, spavaj spokojno Počeli Dani Sarajeva u Beogradu Oboren Ginisov rekord u maturantskom plesu Boja zvuka Zlatna groznica u Afganistanu Lenjinov mauzolej ponovo otvoren za posjetioce Produkti i uslugePodkastRSSPretplataMobilni telefon RSE


Razlika u godinama ljubav Archives - Pogledajte!\nTag Archives: Razlika u godinama ljubav\nANA I RASTA PONOVO ZAJEDNO: Bili su u braku samo godinu dana, razveli se pre tri meseca i sad…\nBivši supružnici Ana Nikolić i Stefan Đurić Rasta ponovo će zajedno nastupiti i deliti scenu na velikom koncertu u Makedoniji. Naime, kako saznajemo, Ana se nakon višemesečnog porodiljskog odsustva uželela kontakta sa publikom i odmah nakon novogodišnjeg nastupa u prestonici … read more


Humanost na delu: Velšani dali krv za ranjenog navijača Partizana - Sputnjik Srbija\nHumanost na delu: Velšani dali krv za ranjenog navijača Partizana\n14:24 11.06.2017 Preuzmite kraći link\nTrideset navijača Velsa je dalo krv za teško ranjenog navijača Partizana D. J. (19), koji se trenutno nalazi u KBC Zemun.\nOsim toga, od 15 sati u Kulturnom centru Grad Velšani prikupljaju pomoć za Centar za zaštitu odojčadi, dece i omladine u Zvečanskoj ulici.\nKako podseća B92, kada je 2003. godine zbog ubistva Zorana Đinđića otkazana utakmica između Srbije i Crne Gore i Velsa, Velšani su i pored toga došli u Beograd zato što su imali mnogo humanitarne pomoći koju je trebalo podeliti što pre.\nSrbija i Vels od 20 sati i 45 minuta na stadionu „Rajko Mitić“ igraju meč kvalifikacija za Svetsko prvenstvo u fudbalu koje će 2018. godine biti održano u Rusiji.\nvels, navijači, Srbija


Više o Amir Zukić - Avaz\nViše o Amir Zukić\nOdržan prijem povodom pet godina rada televizije N1\nNa današnji dan, prije pet godina, televizija i portal N1 počeli su rad u tri regionalna centra - Sarajevo, Beograd i Zagreb\nRukopis Safeta Bibića na papiru u kojem je pronađeno 12.700 eura\nRukopis na dokumentu u kojem je pronađeno 12.700 eura prilikom pretresa kancelarije koju je koristio Amir Zukić pripada optuženom Safetu Bibiću, rekao je vještak Ismet Katana na suđenju za zapošljavanja u javnim preduzećima\nBibić za zaposlenje tražio i do 25.000 KM\nNa suđenju za zloupotrebe pri zapošljavanju u javnim preduzećima svjedokinja Kantonalnog tužilaštva je rekla da optuženi Amir Zukić u kancelariji nije imao neki novac\nVlada FBiH finansira izgradnju poduzetničkih zona u pet općina i dva grada\nAmir Zukić, Federalni ministar razvoja, poduzetništva i obrta u utorak je u Mostaru potpisao ugovore sa sedam jedinica lokalne samouprave iz Federacije BiH, kojima je u okviru projekta izgradnje poduzetničkih zona dodijeljeno 1.515.364,22 maraka\nZapošljavanja u "Elektrodistribuciji" išla preko Safeta Bibića\nU nastavku suđenja u predmetu "Bosna", u kojem je prvooptuženi Amir Zukić, bivši generalni sekretar SDA, jutros su saslušani svjedoci optužbe Sanel Kladanjić i Elvir Džambegović.\nOrganizirali proslavu u Sarajevu, gdje je ekipa N1 iz BiH bila domaćin kolegama iz Srbije i Hrvatske\nAmer Softić: Amir Zukić je govorio da bi trebalo Esedu Džananoviću reći da ne potpisuje neki dokument\nSvjedok sarajevskog Kantonalnog tužilaštva je na suđenju za zloupotrebe pri zapošljavanju u javnim preduzećima rekao da je tokom razgovora s Amirom Zukićem dva puta spomenut Esed Džananović, koji se u tom periodu nalazio u pritvoru\nPaljevina kuće u Visokom novo zastrašivanje protivnika SDA?\nNapad ili pokušaj ubistva koji se preksinoć desio u Visokom kada je zapaljena kuća Dinke Omanović, šefice kabineta načelnice ove općine, uznemirio je i uzburkao bh. javnost, ali ono što je šokantnije u cijelom slučaju jeste to da je načelnica Amra Babić odmah identificirala rukopis počinioca ili počinilaca\nZa zaposlenje sina u EPBiH tražili su mi 16.000 KM i potvrdu o članstvu u SDA\nU nastavku suđenja u predmetu "Bosna", u kojem je prvooptuženi Amir Zukić, bivši generalni sekretar SDA, jutros je saslušan svjedok optužbe Sead Keserović, inače uposlenik "Elektrodistribucije Zenica".\nSaslušana nova tri svjedoka optužbe: Za zaposlenje sina u EPBiH zvao i savjetnika Izetbegovića\nŠkaljo je potvrdio da je tražio pomoć od stranačkih kolega Amira Zukića, Asima Sarajlića, Mirsada Kukića i Dževada Mahmutovića, savjetnika Bakira Izetbegovića.\nŠkaljo imao najbolje reference za zaposlenje\nU Općinskom sudu u Sarajevu jutros je nastavljeno suđenje u predmetu "Bosna", u kojem je prvooptuženi Amir Zukić, bivši generalni sekretar SDA. Osim Zukića, u ovom predmetu sudi se još šest osoba, među kojima je i Asim Sarajlić, potpredsjednik SDA.\nZukićeva kobila Odet izudarala samu sebe!?\nNeće biti provođenja istrage, jer očigledno da prijavljeno djelo nije krivično, navodi se u odgovoru tužiteljice Vesne Kaknjo, koja je zvanično odbila Žilićevu žalbu.\nU svojoj vjeri, u gensek fotelji...\nAmir Zukić podnio ostavku: Žrtva sam političkog progona\nAmir Zukić podnio je ostavku na mjesto generalnog sekretara u Stranci demokratske akcije (SDA)\nAmir Zukić, generalni sekretar SDA i zastupnik u Zastupničkom domu Parlamenta Federacije BiH, kako javljaju mediji, podnio je ostavku na mjesto generalnog sekretara SDA.\nSDA: Kukić izbačen iz stranke, upućen prijedlog za razrješenje Zukića\nPredsjedništvo Stranke demokratske akcije (SDA) na današnjoj sjednici donijelo je odluku o isključenju Mirsada Kukića iz stranke


Kamatica:Pre okončanja ostavinske rasprave nema naplate dugova – Balkanekspresrb.rs\nKamatica:Pre okončanja ostavinske rasprave nema naplate dugova\nKada banka može da pokrene naplatu duga pokojnika i koja su prava naslednika istražuje finansijski portal Kamatica.\n“Posle smrti oca u dve banke sam odneo umrlice. Jenda banka mu je vodila tekući račun, a u drugoj je imao kreditnu karticu” kaže S.T iz Jagodina i dodaje da je u obe banke postojalo dugovanje.\n– “Ono što me je iznenadilo je obaveštenje od strane banke u kojoj je moj otac imao kreditnu karticu, a u kome se navodi da je dug 39.000,00 dinara i da je potrebno uplatu izvršiti u roku od 8 dana. Kako je poslednji izvod banke stigao svega par dana nakon njegove smrti, a u istom se navodi da je ukupan dug 17.000,00 dinara ostao sam poprilično zbunjen”, kaže naš sagovornik S.T.\nFinansijski portal Kamatica istražuje koja su prava naslednika i da li banka ima pravo da pre okončanja ostavinske rasprave traži naplatu potraživanja? Kako potencijalni naslednici mogu da provere da li je pokojnik iza sebe ostavio dugove?\nBeogradski advokat Marko Stanković za Kamaticu objašnjava koja su prava naslednika, a šta obaveze banaka.\n“Naslednik ima pravo da od banke traži svu dokumentaciju vezano za postojanje i način obračuna dugovanja pokojnika. Najbolje je da se komunikacija sa bankom obavlja pisanim putem (preporučena pošta, email), kako biste imali dokaz o sadržini Vaših zahteva, a u slučaju da banka ne postupi po Vašem zahtevu možete joj uputiti prigovor, a nakon toga i pritužbu na rad Narodnoj banci Srbije”, kaže advokat Marko Stanković i dodaje da sa druge strane, banka ne može pokrenuti postupak naplate potraživanja sve do okončanja ostavinskog postupka i oglašenja naslednika.\nOno što je bitno za buduće naslednike je činjenica da ukoliko se ne prihvate nasledstva ne odgovaraju za dugove, a ukoliko se prihvatite nasleđa odgovaraćete samo do visine vrednosti nasleđene imovine, objašnjavaju sa finansijskog portala Kamatica.(Press Kamatica)♦


“Odroni duše” Boška Stamenkovića po treći put među čitaocima - juGmedia\nU izdanju Udruženja književnika Vranja svetlo dana ugledalo je treće dopunjeno izdanje romana “Odroni duše” profesora doktora Boška Stamenkovića iz Zlatokopa kod Vranja.\nOvaj lirski roman je autorov svojevrsni omaž voljenom zavičaju, trajni spomenik pretočen u reči\nPisac ove knjige, kako je to zapisao Dušan Tasić, diplomorani socijalni radnik iz Bujanovca, je čovek vedrog duha, humanista koji se raduje svemu što je lepo, uzvišeno i životno. Ishodište njegovog puta je uvek poznato, a to je rodno selo Zlatokop i Beograd, grad u kome je studirao. Bez obzira da li oživljavao prošlost, proživljavao sadašnjost ili vizuelizovao budućnost, autor sa lakoćom i veštinom približava vremena događaje i ljude. Neopterećen bogatstvom i slavom, autor koristeći snagu svog karaktera i čeličnu volju, doseže vanvremenske vrednosti kao što su sreća, ljubav, moralnost.\n“Iako autor traži od uspomena da ga vrate u prošlost, detinjstvo i mladalaštvo, on ne pokazuje žal za tim, već govori sa setom i dubokom čežnjom, sevdahom da se vrati u prošlost, na lepe trenutke koje je kao dete proveo u selu Zlatokopu, ali kao i mnogi drugi pisci, posebno Bora Stanković, ne može da pobegne od životnih tegoba dertova koji prate njegov život. On opisuje sve čari rodnog sela, oseća nostalgiju za seoskim zajedništvom, običajima i ritualima, harmoniju života. Priseća se rado svakodnevnih obaveza na selu: kosidbe, vršidbe, berbe… Seća se one male trošne kuće, mirisa dunja i jabuka. Veruje u moć uspomena, veruje u snagu volje, da ono što poželi i obeća, može i da ostvari.”, napisao je Tasić.\nIdeja da napiše ovaj roman, koji je zbog velikog interesovanja čitalaca doživeo i treće štampano izdanje, autoru se javila još u vreme studentskih dana kada je mislima stalno bio u svom zavičaju. Tu želju koja je dugo tinjala u njemu nepogrešivo je preneo na stranice ovog romana, koji je čitaocima ponudio i na fb-u.\n“Roman je izvanredno primljen kod čitalaca, a da je to tako govore brojni pozitivni komentari koji mi svakodnevno stižu sa društvenih mreža. To mi je dalo podstreka da počnem da radim na svom novom romanu koji ću najverovatnije da završim u nastupajućoj godini, kaže profesor doktor Boško Stamenković.\nroman odroni duše


Kina privremeno zabranila ulazak u zemlju gotovo svim stranim državljanima\nsuspendovan i sav bezvizni tranzit kroz Kinu\nKina, gdje se korona virus pojavio krajem decembra, uspjela je da obuzda njegovo širenje, ali problem joj sada predstavljaju novi slučajevi, posledica nedavnih dolazaka zaraženih ljudi iz inostranstva\n2662 pregleda\t1 komentar(a)\nIlustracija, Foto: Ng Han Guan\nKina je danas objavila da je privremeno zabranila ulazak u zemlju gotovo svim stranim državljanima, dok pokušava da ograniči broj uvezenih slučajeva korona virusa.\nMinistarstvo spoljnih poslova saopštilo je večeras da će ulazak od subote biti zabranjen i stranim državljanima koji imaju dozvolu za boravak u Kini.\nPrivremeno će biti suspendovan i sav bezvizni tranzit kroz Kinu.\nZabrana se neće odnositi na diplomatsko osoblje, dok će vize i dalje moći da traže strani državljani koji u Kinu dolaze "radi neophodnih ekonomskih, trgovinskih, naučnih ili tehnoloških aktivnosti ili iz neodložnih humanitarnih potreba".\nKina, gdje se korona virus pojavio krajem decembra, uspjela je da obuzda njegovo širenje, ali problem joj sada predstavljaju novi slučajevi, posledica nedavnih dolazaka zaraženih ljudi iz inostranstva.\nVećina novooboljelih u prethodnih više od nedelju dana zaražena je upravo na taj način.\npronađena u zapadnom dijelu Kabula\nOsmoro siročadi umrlo od gladi u Avganistanu\nnanosio vjetrove brzine od oko 140 kilometara na sat\nUragan Rik se približio Meksiku\nJedna od povrijeđenih osoba životno ugrožena\nAutomobil izletio sa staze tokom trke u Teksasu, dva djeteta poginula\nALARMANTAN FENOMEN: NEKE DRŽAVE KORISTE GLOBALNU POLICIJSKU AGENCIJU ZA POLITIČKU DOBIT ILI OSVETU\nInterpol postao produžena ruka represivnih režima?\n24.10. 07:50 h\t20956\ntvrdi da su formirane paralelne strukture u mup-u\nBrnabić: Planiran atentat na Vučića tokom otkrivanja spomenika Stefanu Nemanji\n24.10. 11:54 h\t10583\nputevima drevne staze\n24.10. 16:35 h\t9980\nprevozi rudarske hemikalije\nZapalio se teretni brod prepun opasnih materija kod Britanske Kolumbije\n24.10. 17:01 h\t8083\nNejasnoće u američkoj strategiji prema Tajvanu\n24.10. 08:44 h\t6619\n24.10. 11:54 h\t32\n24.10. 08:44 h\t7\npjongjang prekršio više rezolucija Savjeta bezbjednosti\nSAD pozvale S.Koreju da obustavi raketne probe i vrati se pregovorima\n24.10. 09:33 h\t5\n24.10. 18:31 h\t5\n24.10. 07:50 h\t4


Stigao prvi 5G smartphone na svijetu: Prodaju ga u J. Koreji | 24sata\nStigao prvi 5G smartphone na svijetu: Prodaju ga u J. Koreji\nPetak, 5. 4. 2019 u 13:24, izmjena prije 6 mjeseci, 3 tjedna\nKomercijalizacijom 5G mreža, Južna Koreja ima priliku za razvoj oko te tehnologije koja je ključna za budućnost razvoja uređaja poput samovozećih vozila i interneta\nSamsungov rival LG svoj će 5G mobitel V50 ThinQ plasirati na tržište krajem travnja, dok u Americi Verizonova mreža funkcionira s Motorolinim telefonom Moto Z3 opremljenim posebnim dodacima.\nKineske kompanije posjeduju ukupno 3400 5G patenata, više od trećine ukupnih, prema podacima analitičke kompanije IPlytics, među kojima 1529 posjeduje Huawei.\nNa drugom je mjestu Južna Koreja čije kompanije posjeduju 2.051 patent, a Amerikanci zaostaju s 1368.\nKinezi su to. Bolje izbjegavati\n5. 4. 2019, 15:46


VANDALIZAM U SRBCU: Vandali oskrnavili seosko groblje, sa nadgorbnih spomenika poskidali pozlaćene okvire slika | Ekspres.net\nVANDALIZAM U SRBCU: Vandali oskrnavili seosko groblje, sa nadgorbnih spomenika poskidali pozlaćene okvire slika\nMesno groblje u srbačkom selu Bajinci, našlo se na meti nepoznatih kradljivaca, koji su sa osam spomenika poskidali i odneli pozlaćene okvire slika što je izazvalo veliku osudu meštana ovog levčanskog sela. Radi se o spomenicima umrlih članova porodica Đurdjević, Bosančić, Vujnić, Majstorović i Lepir.\nMeštani Bajinaca kažu da su u nedelju, između 16 i 18 časova primijećena dvojica ljudi kod groblja sa vozilom, ali to nije izazivalo bilo kakvu sumnju u nečesne radnje jer je uobičajeno da se groblje svakodnevno posećuje.\n„Nešto slično do sada nije zabeleženo u našem groblju. Oštećenja spomenika je bilo teško otkriti, a kako je urađeno vidljivo je da se radi o dobro organizovanim lopovima“, kaže meštanin Ilija Lepir, koji godinama brine o uređenju groblja u Bajincima.\nKrađa ukrasnih okvira sa spomenika je unosan posao, jer, po riječima proizvođača spomenika, svaki mesingovani okvir košta 50 maraka.\nPripadnici Policijske stanice Srbac obavili su uviđaj i preduzeli mere na otkrivanju izvršioca ovog krivičnog dela. Saznajemo da su se prošlog vikenda ista krivična dela dogodila u Novoj Topoli, Brestovčini i još nekim selima, ali ova informacija nije i zvanično potvrđena.\nTags krađapolicijaramoviseoske grobljeslikeSrbacvandalizam\nPRESELO IM DŽEPARENJE PO AUTOBUSU NA LINIJI 15: Tri Bugarke pokrale Zaječarku, ukrale joj novčanik sa 14.000 dinara UHAPŠENO DVOJE: Skidali gume sa automobila na Voždovcu MLADIĆ IZ INĐIJE OSUMNJIČEN ZA ZLOUPOTREBU: Iz kuće svoje rođake u Hrvatskoj ukrao platnu karticu i PIN i sa računa podigao 9.600 evra PLJAČKAO NOVOSAĐANKE PO GROBLJU: Krao torbice i novčanike


Svi Jogijevi skauti | RUBRIKE | DW | 21.06.2012\nSvi Jogijevi skauti\nStručnom štabu nemačke fudbalske reprezentacije i na ovom Evropskom prvenstvu pomoć stiže sa Visoke sportske škole u Kelnu. Prvi put, jedan od učesnika projekta iz Kelna nalazi se u okviru stručnog štaba na Prvenstvu...\nScene iz fudbalskih utakmica svetlucaju na monitorima laptop-računara. U maloj kancelariji Visoke sportske škole u Kelnu svi su veoma pažljivi. Studenti žustro kucaju brojeve i informacije sa dosadašnjih utakmica Evropskog prvenstva i sakupljaju najvažnije podatke. Najveći deo posla radi se kod kuće, objašnjava Kaj Kriger, koji je tu još od 2007. godine. Potpuna analiza utakmice traje preko osam sati, koje studenti-dobrovoljci moraju da usklade nastavom. Ipak, rade sa elanom.\nKlinsmanov poziv posle ponoći\nKaju Krigeru dobro će doći preporuka Joahima Leva\nTrenerski odsek Fudbalskog saveza Nemačke (DFB) sarađuje sa Visokom školom sporta od 2005. Tu se vrše pripreme za sve utakmice, od prijateljskih do finalnih. Profesor Jirgen Bušman sa osmehom se priseća ključnog poziva bivšeg selektora nemačke reprezentacije: „Telefon je zazvonio u jedan sat noću. Ispravio sam se u krevetu jer je na vezi bio gospodin Jirgen Klinsman.“\nOd tada se mnogo toga promenilo. Tokom svetskog šampionata 2006. u Nemačkoj, 16 studenata bilo je odgovorni za 31. ekipu. Danas ih ima 45 za 15 timova. Interesovanje je ogromno, ali analizu igre mogu da rade samo oni koji su dobri sa loptom.\nI ne samo to: izveštaj mora biti precizan. Zašto je došlo do određene situacije u igri, šta je tačno preokrenulo utakmicu? Za studente i ujedno igrače regionalnih liga, nije uvek jednostavno sve to prevesti u reči. Doduše, u ovom timu je i jedna igračica iz prvoligaša Bad Nojenara. „Održavamo pripremne sesije, tako da svi budu na ujednačenom nivou i pregledaju iste scene, i nauče dosta o objašnjenjima” kaže Kai.\nSpecijalni izveštaji za stručni štab\nStručni štab nemačke reprezentacije pred početak svakog turnira dobije čitavu knjigu sa informacijama o svim učesnicima. Pored toga, uoči svake utakmice, iz Kelna im bude dostavljen još jedan poseban izveštaj na 40 strana plus DVD na kojem su ilustrovani stilovi igre.\nProf. dr Jirgen Bušman: „Ispravio sam se u krevetu jer je na vezi bio gospodin Klinsman“\n„Ne želimo da se koncentrišemo na protivnika, ali važno je upoznati i njihove slabije i jače strane“, kaže selektor Joahim Lev. „Ne zanima me da li je neko visok 1,94 cm ili težak 85 kilograma. Želim da znam kakve su karakteristike igrača.“\nDa bi komunikacija sa studentima u Kelnu išla još bolje, u stručnom štabu reprezentacije nalazi se i Štefan Nop, saradnik Visoke sportske škole.\nCeritifikat za posao\nVredan rad za reprezentaciju ne ostaje bez nagrade. Od Saveza dobijaju pozive za međunarodne mečeve u regionu, dresove; članovi Saveza često ih posećuju. Ko-trener reprezentacije Hanzi Flik i glavni skaut DFB Urs Cigenhalter često su im u gostima.\n„Sa svakom utakmicom, sa svakim novim susretom, mi naučimo nešto o fudbalu“, kaže Kaj. Čak i kad trening nije otvoren za javnost, studenti mogu da prisustvuju i zatim razgovaraju sa selektorom. Na kraju, tu je i certifikat sa potpisom profesora Bušmana, selektora Leva i menadžera reprezentacije Olivera Birofa.\n„To dobro izgleda u prijavi za posao“, smeje se Kaj. „To se ne može platiti“. Naravno, najveća nagrada bila bi titula evropskih šampiona. Jer ako nemačka jedanaestorka uspe da 1. jula osvoji titulu, za to će, makar donekle, biti zaslužni i studenti iz Kelna.\nAutori: Olivija Fric / Darko Janjević\nKljučne reči jaoahim lev, nemačka, fudbal, prvenstvo\nTrajni link https://p.dw.com/p/15IvB


Miodrag Živanović: “Mi živimo u plemenima, kao prije više stotina godina” – Haber.ba\nMiodrag Živanović: “Mi živimo u plemenima, kao prije više stotina godina”\nMiodrag Živanović - Buka.com\nProfesora Miodraga Živanovića zatekli smo na okruglom stolu o pravima i pravnoj državi koji se u organizaciji “Oštre nule” organizovao sinoć u Banjaluci.\nOn kaže za “Buku“da je riječ o temi koja se sastoji iz dva dijela, dakle, ljudska prava i pravna država, od kojih nijedan ne postoji u BiH, i utoliko je teško o tome govoriti, a posebno kad je riječ o BiH, koja gotovo u svim svojim segmentima ne funkcioniše. Tako ne funkcionišu, prema njegovom mišljenju, ni niže institucije, organizacije, kao što su entiteti, kantoni, sve skoro do mjesne zajednice. Zašto je to tako?\n“Ja mislim da je to zbog toga što je cijeli naš život ovdje organizovan kao sivi život, i mi živimo na taj sivi način, tako nam je siva ekonomija, sivo obrazovanje, siva kultura itd. Dokle god se ne riješi to pitanje odsustva države iz naših života, mi nećemo moći napraviti korak naprijed, moći ćemo samo u ovoj sivoj zoni, ali u stvarnom životu, u realnom životu, ne”, kaže profesor Živanović.\n“Dakle, to je jedno plemensko uređenje, koje je anahrono i pripada vremenima od prije više stotina godina, a svi mi smo taoci ove etničke matice. Ne možemo ići ni u kakve integracije”, tvrdi profesor.\n“Pored toga, mi smo protektorat koji ima plemensko uređenje, sa centrima moći u politici, ne kod poglavica, već kod vračeva. Sa tim iracionalnim centrima moći, ne možemo biti savremena država. Bez tih prethodnih promjena, nije moguće ići ni u integracije kao što je Evropska unija. Po meni je jako loš taj prijedlog ili inicijativa da se BiH primi u Uniju pod tzv. specijalnim uslovima, sa posebnim statusom”, kaže Živanović.\n“Tako da je to licemjerno od strane međunarodne zajednice, prije svega of Brisela da tako nešto čini. Pred nama je dug put profilisanja države i državnog ustrojstva, a ne put integracija prema Evropi. To je ono što ja često nazivam futur 2.”, ističe Živanović.\n“Tu se vidi nedostatak te uloge i funkcije države, i dok se to ne riješi, uključujući pravosuđe, mi nećemo imati normalan život, osim ovog sivog. Nije moguće da neki pravosudni organ, sud na bilo kom nivou, osudi nekoga na zatvorsku kaznu od 30 godina za počinjeno krivično djelo, a nakon mjesec dana ga oslobodi i kaže da on nije kriv ni za šta. Ja bih razumio da kažu ‘smanjujemo malo kaznu’, ali odjednom on nije kriv ni za šta”, kaže sagovornik.\nTeme:Banja Luka, intervju, Miodrag Živanović


Suplementacija kolagenom - da ili ne? - Modro & Zeleno\nDanašnji stil života, koji uglavnom podrazumijeva manjak vremena, gradsku gužvu, zagađen vazduh, te vrlo često brzu i prerađenu hranu, utiče kako na zdravlje pojedinca, tako i na ljepotu i zdrav izgled. Zato se često postavlja pitanje, da li je potrebno u našu svakodnevnu rutinu uvesti dodatke prehrani? Odgovor je definitivno DA. U ovom članku ćemo reći nešto više o funkciji kolagena i njegovoj upotrebi u održavanju zdravlja i smanjenju znakova starenja\nKolagen je procentualno najzastupjeniji protein u ljudskom organizmu i pripada grupi strukturnih bjelančevina. Glavna je proteinska komponenta kože, kostiju i vezivnog tkiva. Poznato je 19 različitih vrsta kolagena, a naš organizam ima sposobnost njegove konstantne sinteze. Neophodan je za rast, zamjenu istrošenih i obnovu oštećenih tkiva. Nažalost, vremenom se smanjuje kapacitet obnove kolagena, zbog starenja ili nekih drugih procesa kao što su fizičko opterećenje ili autoimune bolesti. Većina dodataka prehrani sa kolagenom, koje nalazimo u obliku napitaka, praha, kapsula ili tableta, sadrže hidrolizovani kolagen razgrađen na peptide, čime je njegova apsorpcija olakšana.\nNajvažnija uloga kolagena je njegova uloga u održavanju elastičnosti kože, izgradnji vezivnog tkiva, povezivanju kostiju i zglobova, te izgradnji ovojnica oko organa i mišića.\nKolagen koži daje elastičnost, hidriranost i zdrav izgled. Stvara se u sloju kože koji nazivamo dermis; njegov nedostatak, odnosno, gubitak i smanjena sinteza, dovode do prvih znakova starenja i pojave bora.\nŠta nam studije kažu?\nU jednoj studiji objavljenoj u Journal of Medical Nutrition and Nutraceuticals, grupa žena je koristila mješavinu koja je sadržavala vitamine, minerale, hidrolizirani kolagen i hijaluronsku kiselinu u toku određenog vremenskog perioda. Studija je pokazala da su žene koje su pile ovu mješavinu u poređenju s onima iz kontrolne grupe značajno smanjile dubinu svojih bora. Hidratacija i elastičnost kože učesnika takođe su se značajno poboljšale. Još jedna slična studija u časopisu Skin Pharmacology and Physiology proučavala je efekte dodataka kolagena na žensku kožu. U ovom istraživanju žene su uzimale dodatak kolagena ili placebo tokom 8 sedmica. Nakon tih 8 sedmica, grupa koja je su uzimala dodatak sa kolagenom imala je veću elastičnost i povećanu vlažnost kože.\nDok smo mladi, gubitak kolagena se lako nadoknadi, jer ga naše tijelo stalno obnavlja aktivnom sintezom. Međutim, starenjem se sinteza kolagena usporava i njegova količina u organizmu se smanjuje. Gubitak kolagena može da dovede do poremećaja zdravlja zglobova, zajedničkog naziva artritis, koji generalno dovodi do ograničenih pokreta zglobova. Jedan pregled istraživanja suplementacije kolagena pokazao je da upotreba hidrolizovanih dodataka kolagena pomaže u promociji zdravlja zglobova i potencijalno obnavljanju koštane gustine kod ljudi koji imaju osteoporozu i osteoartritis. Takođe, studija je pokazala da se i bol u zglobovima smanjila. Na primjer, u jednoj maloj studiji žene su uzimale kalcijum ili dodatke kalcijuma i kolagena tokom 1 godine. Istraživači su otkrili da žene koje uzimaju kalcijum i kolagen imaju niži nivo proteina odgovornog za razgradnju kostiju. Takođe, kolagen čini značajni dio strukture kostiju i odgovoran je za jačinu kostiju.\nStudije kažu da uzimanje dodataka prehrani koji sadrže kolagena može pomoći u podršci zdravom kardiovaskularnom sistemu, zahvaljujući povećanju elastičnosti krvnih sudova.\nUpotreba preparata kolagena, odnosno suplementacija kolagenom, može pomoći u dugoročnom održavanju zdravlja kostiju, zglobova i srca. Danas se u apotekama i specijalizovanim prodavnicama preparati kolagena mogu naći u raznim oblicima, pa tako svako može naći nešto što odgovara njegovim specifičnim prehrambenim potrebama.\nLiane B, Gerrit S, Joachim G (2019): A Collagen Suplements improve skin hydration, results of randomized study\nFranchesca D, Calvin T, Margit L (2019): Oral Collagen Suplementation\nGarcia- Conorado JM, Martinez- OLivera L, Elizondo- Omana NE (2018): Effect of collagen suplementation on osteoarthritis symptoms\nJOŠ IZ RUBRIKE Da li ste znali? Kozmetika


eKapija | Atlantic i PharmaS potpisali kupoprodaju Fidifarma\nIzvor: eKapija | Četvrtak, 31.10.2019.| 08:17\nAtlantic i PharmaS potpisali kupoprodaju Fidifarma\nAtlantic Grupa i PharmaS Grupa potpisale su ugovor o kupoprodaji kompanije Fidifarm, u čijem je vlasništvu vodeći hrvatski brend dodataka ishrani dietpharm. Pharmas će, osim cjelokupnog portfolija i zaposlenih Fidifarma, preuzeti i multivitu, regionalni brend dodataka u ishrani u vlasništvu Atlantic Grupe, čiji je proizvod multivita vitamin C lider u segmentu vitamina C u šumećoj formi na ruskom tržištu.\nFidifarm je u 2018. godini ostvario prihod od prodaje u visini od 9,4 mil EUR, dok je multivita u istom periodu prihodovala oko 4 mil EUR. Zaključenje transakcije očekuje se krajem godine.\n- Atlantic Grupa prodajom Fidifarma nastavlja sa strategijom dezinvestiranja non-core segmenata poslovanja. Riječ je o uspješnoj kompaniji sa kvalitetnim brendovima, koji sa dodatnim fokusom imaju još veći potencijal rasta. U Pharmasu smo našli partnera koji prepoznaje vrijednost brenda dietpharm, ali i ljudi koji iza njega stoje, kao i prostor za dodatni razvoj poslovanja, što nas čini izuzetno zadovoljnim ovom transakcijom. Atlantic Grupa nastavlja sa fokusom na razvoj svojih ključnih kategorija, s potrošačem u središtu svih poslovnih aktivnosti - istakla je potpredsjednica Atlantic Grupe za Poslovni razvoj i strategiju Lada Tedeschi Fiorio, a navodi se u saopštenju.\n- Izuzetno nam je drago što će se uspješnoj priči razvoja PharmaS-a pridružiti i brendovi Dietpharm i Multivita. Vrijednost brenda Dietpharm decenijama je poznata u Hrvatskoj i regionu i predstavlja fokus našeg budućeg razvoja. Vjerujemo da ćemo predanim radom sa timom iz Fidifarma još više ojačati snagu ovog portfolija. Ovom akvizicijom jača se položaj PharmaSa na tržištu regiona u okviru Consumer Health Care poslovanja, čime pokazujemo usmjerenost kompanije prema oba naša programa, receptnom i bezreceptnom. PharmaS će se i dalje voditi strategijom koja će se fokusirati na inovativne formule u razvoju svojih proizvoda - komentarisao je predsjednik Uprave PharmaS Grupe Jerko Jakšić.\nAtlantic Grupa od početka prošle godine sprovodi strategiju fokusa na svoje ključne kategorije i brendove, kako bi zadržala i unaprijedila njihovu relevantnost kod potrošača. U tom kontekstu usmjerava se i dalji razvoj internacionalizacije poslovanja, sa fokusom na brendove koji su dokazali međunarodni potencijal i čije su pozicije potrošači verifikovali.\nPharmaS Grupa je danas druga po veličini generička kompanija u hrvatskom bolničkom poslovanju, prošle je godine ojačala svoj receptni portfolio akvizicijom hrvatske podružnice Ciple, a ove godine zaokružuje 10 godina poslovanja.\nU bezreceptnom segmentu 2018. godinu je obilježilo otvaranje ruskog tržišta i prodaja od preko dva miliona pakovanja proizvoda iz sopstvenog razvoja (ProBalans i ProBalans baby).\nOve godine PharmaS je zaključio globalni ugovor s američkom kompanijom Abbott za izvoz portfolija u preko 60 zemalja svijeta, a novom akvizicijom kompanija nastavlja sa fokusom na širenje poslovanja u Consumer Health Care segmentu u regionu i na internacionalnim tržištima, jačajući svoj tim vrhunskim stručnjacima i proizvodima.\nMultivita vitamin C\nConsumer Health Care poslovanje


Putovanja širom sveta. No 28.\nLepote Tajlanda, kako da proputujete Tajland, plaže koje nestaju, večni Prag... Odlučili ste se da negde otputujete, ali još niste rešili koja je turistička destinacija najatraktivnija za vas.\nBoravak u Tajlandu, tvrde poznavaoci, stvara neponovljiv osećaj da ste u ovozemaljskom raju. Zemlja raznovrsnih prirodnih lepota, neponovljivih kulturno-istorijskih spomenika, toplog mora, prelepih plaža, izvrsne kuhinje i najatraktivnijeg noćnog života.\nSve to je Tajland, tropska zemlja jugoistočne Azije koja je već decenijama poznata kao vodeća svetska turistička sila.\nMožda je najbolje da, sasvim suprotno od uobičajenih turističkih tura, upoznavanje ovog grada započnete noćnim krstarenjem brodom po reci Čao Praja. Doživljaj Bangkoka noću je sasvim drugačiji, možda čak i impresivniji od onog dnevnog. Krstarenje uz večeru i tihu muziku treba da započnete u predvečerje, a okončate kasno u noć, uživajući tih nekoliko sati u svetlima obojenoj panorami Bangkoka.\nVENECIJA ISTOKA - Bangkok je prestonica Tajlanda od 1782. Zbog brojnih kanala na reci Čao Praja koja protiče kroz grad, godinama je nosio naziv 'Venecija Istoka'. Iako je danas jedna od najmodernijih metropola regiona, Bangkok 'čuva' istorijske građevine jedinstvene lepote. Jedna od takvih je Velika kraljevska palata u čijem kompleksu se nalazi Hram Smaragdnog Bude.\nPalata je izgrađena u toku vladavine kralja Rame, a njeno otvaranje 1785. simbolično je označilo kraj invazije Burme nad Tajlandom. Ona obuhvata kompleks manjih zgrada, među kojima su najistaknutije Vat Mahatat (hram palate) i Vat Phra Keow (kraljevska kapela).\nIz Kraljevske Palate se zaputite u Hram Vat Po koji se nalazi u njenoj neposrednoj blizini. To je najstariji i najveći hram u Bangkoku, poznat kao sedište Oslonjenog Bude. U pitanju je jedna od najspektakularnijih znamenitosti Tajlanda, statua dugačka 48 i visoka 15 metara, sa zlatnom ilustracijom Majke Bisera, umetnutom u podnožju njegovih stopala. U 19. veku, kralj Rama je Vat Pro imenovao za obrazovni centar, pa posetioci na ovom mestu još mogu da čuju lekciju o antičkoj umetnosti tajlandske medicine. Pored ovog, svakako treba obići i hramove Vat Trimitr, sa zlatnom statuom Bude teške 5,5 tona i elegantni Vat Bančamabopit ili tzv. Mermerni hram.\nZa turiste koji smatraju da se jedan grad najbolje može upoznati ako se ode na njegovu pijacu, u Bangkoku se nudi jedinstvena prilika za uzbudljivu 'pijačnu avanturu'. U pitanju je Damnoen Saduak, sajam na kome posetioci robu pazare iz čamaca. Kupci sedaju u čamce i pristaju uz svaku tajlandsku kućicu čiji domaćini nude ono što im se dopada. S obzirom na to da oživljava vekovima stari način života, ova jedinstvena 'ploveća pijaca' nudi mogućnost da na njoj detaljnije upoznate tradiciju i običaje koji su se očuvali u Bangkoku. Ulaz je slobodan za sve posetioce, dok se iznajmljivanje čamaca plaća, s tim da turisti u njima mogu nastaviti plovidbu do nekog od brojnih tajlandskih sela koja se nižu uz reku. Međutim, ukoliko ne želite da propustite ovu jedinstvenu 'pijačnu avanturu', potrebno je da poranite, jer se sajam otvara u šest ujutru, a zatvara već u 11.\nSLASNI TAI SPECIJALITETI - Boravak u Tajlandu nesumnjivo će upotpuniti nacionalna kuhinja, budući da su 'tai' specijaliteti nadaleko čuveni u svetu. Zato, ne propustite priliku da odete na večeru u lokalni restoran, gde ćete, uz klasične 'tai' igre, probati možda najslasnije morske škampe koje ste ikada probali.\nKao najlepši kraj južnoazijske avanture nameće se odlazak u bajkovitu Pataju. Smeštena u zalivu koji se nalazi na 150 km južno od Bangkoka, Pataja je jedno od najpoznatijih letovališta u ovom regionu. Do pre tri decenije malo ribarsko selo obraslo bujnim tropskim rastinjem danas je nadaleko poznati turistički centar sa luksuznim hotelima izgrađenim na peščanim plažama. Ovde ćete biti očarani lepotom prirode, a ljupki domaćini kojima je zadovoljstvo svakog gosta najvažnije, pobrinuće se da se u gungulu svakodnevice vratite preporođeni.\nPLAŽE KOJE NESTAJU\nZamislite da vam omiljenu plažu do idućeg leta unište erozija, beton ili ekološka katastrofa. Iako se to najverovatnije neće desiti, sve je više plaža koje će uskoro nestati s lica zemlje\nOdroni, zagađenje, podizanje nivoa mora, prekomerna izgradnja i iskorišćavanje peska samo su neki od razloga uništenja najlepših svetskih plaža. Izabrali smo nekoliko mesta koja bi mogla da ostanu samo u sećanju.\nMALDIVI - Jedinstven niz koralnih grebena, na kojima su neki od najluksuznijih svetskih hotela, uskoro bi mogao da ode ispod nivoa mora, ako se ne zaustavi podizanje nivao okeana izazvano globalnim zagrevanjem. S prosečnom nadmorskom visinom od oko jednog metra, Maldivi bi, prema procenama stručnjaka, mogli da završe pod morem do kraja ovog veka.\nNeki obalski geolozi, međutim, predviđaju da će se ostrva sastavljena od korala regenerisati brže od rasta nivoa mora. Ali podizanje temperature okeana, što je još jedna posledica globalnog otopljavanja, sprečava razvoj korala. Predsednik Muhamed Našid je zato najavio da će Maldivi do 2020. postati prva ugljenično neutralna nacija izgradnjom vetrenjača, kilometara solarnih panela i donošenjem ostalih ekoloških mera.\nGOA - Iako ima oko 7000 kilometara obale, Indija ne privlači posetioce svojim predivnim plažama koliko hramovima i palatama. Razlog je možda i u tome što joj je obala toliko zanemarena. Čak 25 odsto obale bori se s erozijom izazvanom podizanjem nivoa mora, odvoženjem peska i izgradnjom stotina novih luka. U popularnoj Goi, bivšoj portugalskoj koloniji, koja se proslavila kao enklava hipija i mondensko turističko odredište, taj problem možda najviše dolazi do izražaja. Gotovo cela obala je erodirala, a na nekim plažama nestalo je i po 20 metara tla. Lokalna vlast se za pomoć obratila državi, a aktivisti ukazuju da je uzrok tome izgradnja velikih luka i uništavanje vegetacije uz obalu te da se ekološka pitanja podređuju ekonomskim interesima.\nPHU QUOC, VIJETNAM - Mirno tropsko ostrvo uz severozapadnu obalu Vijetnama oaza je gotovo praznih belih pješčanih plaža, neasfaltiranih puteva i jednostavnih bungalova, bez masovnog turizma. Iako ga posetioci opisuju kao potpunu suprotnost razvikanom Puketu, vijetnamska vlada tu planira da napravi upravo 'novi Puket'. Poslovni plan, koji je predstavio vijetnamski premijer, na Phu Quocu predviđa turistički centar, međunarodni aerodrom, luke, kockarnice i sedam miliona turista do 2030. To je značajna promena u odnosu na 162.000 gostiju, koliko je ostrvo primilo u prvih osam meseci prošle godine. Vlada navodno ne odustaje od očuvanja prirode, ali su šanse da Phu Quoc ostane netaknut vrlo male.\nSAUGATUCK DUNES, MIČIGEN - Saugatuck je samo 140 kilometara udaljen od Čikaga, ali poseta tom turističkom mestu lako može da se doživi kao putovanje kroz vreme. Uz mnoge čari, tu su i retke peščane dine koje je talasima stvorilo jezero Mičigen. Predsednik udruženja za zaštitu dina Dejvid Svon, međutim, tvrdi da su se slične dine pre dvestotinak godina mogle videti i na evropskim obalama. Strah od uništenja tog jedinstvenog prirodnog fenomena dodatno je pojačala namera da se nedaleko od 'parka dina' izgradi 30-ak kuća, golf-teren, marina i mali hotel, koji bi zauvek promenili okolinu. Da bi zaštitile prirodu, lokalne vlasti pokušale su da spreče investitore, ali oni su ih zasuli nizom tužbi. Na isti način investitori su izrazili nezadovoljstvo i kada su dine uvršćene na popis ugroženih mesta.\nMAROKO - Pomislili bismo da pustinjska zemlja poput Maroka ima dovoljno peska za sve, ali krađa peska uobičajena je na marokanskoj atlantskoj obali.\nMašine kopaju rupe u peščanom tlu da bi ga iskoristili za izradu cementa, ostavljajući iza sebe kratere poput onih na Mesecu. Veće krađe peska zabeležene su u tridesetak zemalja, među kojima su Kambodža, Jamajka i Australija, ali stručnjaci upozoravaju da je najkritičnije u Maroku, gde se pesak naveliko vadi već godinama. Pored malih morskih gradova Laračea i Kenitre, na primer, dine su potpuno uništene. Osim što uništava obalu i podmorje, posebno kornjače i ptice koje se gnezde kraj mora, vađenje peska čini ta područja neprikladnim i za turizam.\nMULLINS BAY, BARBADOS - Većina karipskih ostrva u određenom stepenu je zahvaćena erozijom. Kao zemlja koja zavisi od turizma, Barbados je svestan da mora da zaštiti svoju obalu, ali neki pokušaji su samo pogoršali stvar. Lokalni čuvari prirode smatraju da je eroziju pojačao sastav morskih zidova i brana podignutih uz zapadnu obalu s mnoštvom luksuznih vila i skupih hotela. Ali, vladina agencija za kontrolu erozije podržava svoj projekat i za sve krivi globalno otopljavanje. Porast nivoa mora i oluje sigurno igraju ulogu u tome, ali ako želi da zaštiti svoje obale, Barbados bi takođe trebalo da uravnoteži zahteve razvoja s očuvanjem prirode.\nIako nudi sjajne mogućnosti za uživanje u boemskim kafanama i kupovini, većina turista će se u Prag zaputiti zbog građevina koje pričaju istoriju i ulica zbog kojih je dobio nadimak 'prestonica Evrope'\nViše od dve decenije od 'plišane revolucije', koja je označila pad komunizma, popularnost Praga kao jedne od najvažnijih turističkih destinacija u Evropi i dalje raste. Iako su se izgubili nekadašnji slatki običaji poput cenkanja prilikom kupovine, mešavina uzbudljive istorije i veličanstvenih arhitektonskih dostignuća u ovom gradu ostala je neodoljiva do danas.\nIstina, čari Praga povremeno su 'zaklonjene' prekomernim brojem turista i komercijalizmom koji je preplavio vodeće turističke tačke. Zato, ako u Prag stignete 'u paketu' sa hiljadama posetilaca koji kao sumanuti pokušavaju da ga obiđu u roku od tri dana, okupirani velikom verovatnoćom da će ih neko odžepariti, moguće je da pomislite da je 'zlatni grad', kako glasi njegovo drugo ime, precenjen. Međutim, ovakav utisak nećete imati ako se u Prag zaputite u svojoj ličnoj režiji, zaobiđete turističke vodiče i mesta koja vam u njima preporučuju i izdvojite makar nedelju dana za njegovo upoznavanje. Za početak, naručite u lokalnoj kafani jedno veliko točeno pivo i dok kušate prvi ukus Praga, napravite svoju maršrutu.\nPRAŠKI DUET - Iako je centar grada kolaž fantastične arhitekture sačinjen od elemenata gotike, renesanse i baroka do secesije i kubizma, iznad najprometnije srednjovekovne trase starog grada 'živi' jedan sasvim drugi, kosmopolitski grad. Da biste zavirili u taj skriveni deo Praga iskoristite odličan gradski prevoz (najbolje tramvaj), koji u Pragu nije skup, a funkcioniše besprekorno. Predgrađa u razvoju poput Žižkova, Smičova, Vinohradija i naselja Holešovice garantuju jeftinije ugostiteljske usluge, a odišu istinskim praškim šarmom koji je u ovdašnjim barovima, pivnicama i galerijama opipljiviji nego igde drugde.\nMeđutim, ova mesta bi trebalo da budu samo obavezna dopuna ključnim tačkama standardne turističke trase, jer naprosto nije moguće vratiti se iz Praga, a da niste prošetali jednom od najpoznatijih građevina na Vltavi - Karlovim mostom (na naslovnoj). Još od njegovog idejnog oca Karla IV, koji ga je započeo u 14. veku, graditelji mosta su imali ideju da povežu stari i novi grad ili, kako neki to vole da kažu, puteve Istoka i Zapada. Dug 516 metara, graciozni most počiva na 16 lukova, a krasi ga 30 impresivnih statua svetaca raspoređenih duž njegovih ograda.\nDanas su to verne kopije nekadašnjih pozlaćenih skulptura, budući da su originali izloženi u lapidarijumu Nacionalnog muzeja. Najpoznatija među njima je svakako bronzana statua svetog mučenika Jana Nepomuka pred kojom svakodnevno stoje reke posetilaca, čekajući da je dodirnu, što će im, po verovanju, doneti sreću. Još jedna zanimljivost odnosi se na materijale koji su navodno korišćeni kako bi se dovršila gradnja mosta, pa legenda kaže da su bohemijske sedimentne stene od kojih je sastavljen spajane vezivnom smesom od više stotina jaja. Karlov most je i centar boemije, jer ulični umetnici preko dana na njemu slikaju, sviraju, prave suvenire i trguju.\nBaš tu, na mostu, možete zaplesati svoj praški duet, na taktove muzike slavnih Čeha Bedžiha Smetane i Antonjina Dvoržaka, čije kompozicije često izvode ulični svirači.\nISTORIJA I ATRAKCIJA - Pored Karlovog mosta, trebalo bi posetiti i Hradčani, deo grada u kome je smešten Praški dvorac, najveći stari dvorac na svetu. Kao i grad, i ovaj dvorac datira iz devetog veka kada je knez Borivoj sagradio tvrđavu sa bedemom od zemlje oko koje su onda dolazeći vladari gradili svoje dvorove. Danas je to 570 m duga rezidencija predsednika Češke sa platoom sa kojeg se pruža nezaboravan pogled na panoramu Praga, a u prošlosti su tu stanovali češki kraljevi, kraljevi Rimskog carstva i biskupi. Ono što se u dvorcu može videti je prava istorijska avantura. Tu su Katedrala svetog Vida, sa jedinstvenim vitražima, mrežastim svodovima i kapelom svetog Vaclava, optočenom dragim kamenjem, Nerudina ulica koja oduševljava ljubitelje književnosti i Zlatna ulica u kojoj su u srednjem veku živeli kraljevi zlatari i alhemičari, među kojima je najpoznatiji bio književnik Franc Kafka.\nU atrakcije Praga spada i Astronomski sat na katedrali Lund u Starom mestu na Starogradskom trgu. Njegova jedinstvenost dolazi iz legende koja kaže da je tvorac sata, nakon što ga je izradio 1410. godine, oslepljen kako ne bi bio u mogućnosti da eventualno napravi isti. Osim dana, sata i minuta, sat pokazuje i izlazak i zalazak Sunca i Meseca, kao i raspored planeta. Katedrala na kojoj se nalazi, jedna je od 500 velelepnih tornjeva Praga čiji vrhovi 'dodiruju nebo'. Zbog svoje lepote krovovi tornjeva bili su inspiracija Voltu Dizniju za izgled dvoraca u njegovim bajkama. Oni koji vole da gradove dožive kroz muzeje ovde će, verovatno kao nigde u Evropi, imati dilemu za koji kupiti kartu - pored muzeja tramvaja, voštanih figura, čokolade, krovova i dimnjaka i nezaobilaznog Muzeja komunizma, mame i oni koji su posvećeni znamenitim Pražanima od Kafke do slikara Alfonsa Muhe. Naposletku, o praškom šarmu najbolje govori ono što vas prvo dočeka kada kročite na njegovo tle. Naime, većinu ulica prekriva kaldrma za koju su praški vladari dovlačili staro kamenje iz celog sveta, što u gradu čuva duh prošlih vremena.


Novac | tajna.rs - Part 10\nJedna od važnih tajni postizanja uspeha je da shvatimo da svega za šta mislimo da nam treba, ima dovoljno. Ako se mi obogatimo, niko ne mora da osiromaši zbog toga. Nećemo uzeti ničiji novac. Ako ja postignem poslovni uspeh, neće nužno moja konkurencija propasti zbog toga. Nije sramota i nije štetno želeti uspeh i mnogo novca. Loše je previše se plašiti konkurencije i stidljivo štititi ono što smo stekli, plašeći se da ne dođe neko drugi i oduzme nam to. Nećete se potrošiti ako svu svoju ljubav usmerite ka svom partneru. Kada se rodi dete, nećete zbog toga manje voleti svog partnera jer imate samo ograničenu količinu ljubavi. Naprotiv, lako ćete naći dodatnu količinu ljubavi koju ćete usmeriti ka detetu. Isto je kada se rodi i drugo dete. Nećete zbog toga manje voleti prvo. Tajna je u izobilju! Svega što nam treba ima dovoljno, samo je potrebno da ga nađemo.\nRanije sam se mnogo plašio konkurencije. Mislim na konkurenciju bilo kakve vrste. Kada sam se bavio plivanjem i kada odem na takmičenje, više sam razmišljao o tome kako će da se pokažu moji konkurenti, nego što sam razmišljao o svom rezultatu. Mislio sam da je mnogo bolje da budem bolji od njih, makar po cenu da svi otplivamo jako loše. Naravno, sada vidim da svako treba da se bavi isključivo sobom i svojim dostignućima. Ako sami postignemo maksimum u datom trenutku, rezultati će se pokazati. Možda ćemo biti bolji od drugih, možda i nećemo, ali što je najbitnije, bićemo zadovoljni samim sobom. Tada nam neće biti krivo čak iako smo izgubili zato što znamo da je u tom trenutku neko bio spremniji od nas, možda je više želeo pobedu. Znamo da će biti još prilike da se suočimo, a koristeći TAJNU, uspećemo da dođemo do svog cilja. Read more\nObjavljeno 07.01.2010. . Autor: Tajna\tPosted in Novac | 54 Comments\nIdeja mi je da u ovom članku pišem o tome kakav bi stav prema novcu trebalo da imamo da bismo privlačili novac u svoj život. Read more