Ekologija: Trodnevna radionica | Zivinice.ba\nPočetna » Arhiva » Ekologija: Trodnevna radionica\tZivinice.ba09.05.2013 19:43\nEkologija: Trodnevna radionica\nRealizujući projekat “Arhus centri za informisanje i učešće javnosti u oblasti okoliša“, podržan od EU i Misije OSCE u BiH, Centar za ekologiju i energiju iz Tuzle i Centar za životnu sredinu iz Banjaluke od 10. do 12. maja, u pansionu “Kipovi“ u Tuzli, organizuju trening radionicu “Arhuska konvencija i strateški okvir Arhus centara u Bosni i Hercegovini“ za predstavnike lokalne vlasti i organizacija civilnog društva.\nTrening-radionica ima za cilj:\n·Da pojasni uloge organa javne uprave, građana i organizacija civilnog društva u implementaciji Arhuske konvencije;\n·Da obuči predstavnike lokalnih vlasti i organizacija civilnog društva o modelima saradnje kako bi zajednički mogli odgovoriti na zahtjeve odgovornog upravljanja okolišem i demokratskim procesima;\n·Da predstavnike lokalnih organizacija civilnog društva osposobi za rad sa vlastima i građanima, na kampanjama zagovaranja provođenja zakonodavstva na lokalnom nivou u vezi sa zaštitom okoliša i ljudskih prava u skladu sa principima Arhuske konvencije.\nRealizacija ove radionice je jedna od pripremnih aktivnosti za uspostavljanje dva regionalna Arhus centra u Banjaluci i Tuzli, pored već postojećeg Centra u Sarajevu. Arhus centri će olakšavati pristup informacijama građanima i institucijama, pružati pomoć građanima u ostvarivanju prava na učešće u donošenju odluka o okolišu, kao i podršku u pravnoj zaštiti ljudskih prava u oblasti okoliša./V.Rizvić/


Dogodine spomenik Arseniju III Čarnojeviću u Sremskim Karlovcima | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Dogodine spomenik Arseniju III Čarnojeviću u Sremskim Karlovcima\nIzgradnjom monumentalnog spomenika Sremski Karlovci, kako je saopšteno iz ove opštine, odužiće se patrijarhu Arseniju III Čarnojeviću, vođi Velike seobe Srba, zahvaljujući kojoj su očuvane srpska kultura i crkva.\nSpomenik će biti postavljen početkom 2020. godine, tačno 330 godina od početka seobe.\nPrema rečima predsednika ove opštine Nenada Milenkovića, Karlovci su nakon Seobe postali prvo duhovno, a zatim i političko, pa i kulturno središte celokupnog srpskog naroda, jer se Srbija u to vreme nalazila pod Turcima, te je njihova dužnost je da patrijarhu i svim učesnicima Seobe Srba odaju počast i priznanje koje zaslužuju zbog istorijskog podviga, pokrenutog 1690. godine, koji je izmenio istoriju Srbije i Balkana.\nUskoro će, kako je najavljeno, biti raspisan konkurs za izradu spomenika i oformljen odbor za njegovo podizanje u koji će biti uključene renomirane institucije, eminentni umetnici, arhitekte, istoričari i stručnjaci za odnose s javnošću kako bi bila odabrana adekvatna lokacija na kojoj će spomenik biti postavljen.\nPrethodni tekstPočinje sa radom nova grupa za odvikavanje od pušenja\nSledeći tekstPetrovčani slavili na svom 10. jubilarnom saboru


Razlika između izmjena na stranici "Dijalekt" - Wikipedia\nRazlika između izmjena na stranici "Dijalekt"\nVerzija na dan 16 februar 2015 u 04:10\nUklonjena 52 bajta , prije 6 godina\nVerzija na dan 12 mart 2013 u 02:12 (uredi)\nm (Bot: premještanje 93 međuwiki linkova koji su sada dostupni na stranici d:q33384 na Wikidati)\nVerzija na dan 16 februar 2015 u 04:10 (uredi) (poništi)\n'''Dijalekt''' se definiše kao nestandardni narodni [[govor]]. Obično ga govore ljudi određenog područja u okviru jedne [[jezik|jezičke]] [[teritorija|teritorije]] (na svim nivoima). <ref name = "coljldcoljle">[[Milorad Radovanović]], Sociolingvistika. Sarajevo, 1997.</ref>\nDijalekt se razlikuje od [[standardni jezik|standardnog govora]], a može ispoljavati i u usmenom i u pismenom obliku. Koliko će dijalekti biti slični zavisi prvenstveno od broja kontakata koje dvije dvije jezičke zajednice ostvaruju kroz historiju, tako da se dijalekti stapaju ili dalje udaljavaju. Dijalektske razlike mogu nastati ili se uvećati zahvaljujući fizičkim, državnim, ekonomskim, kulturnim, vjerskim, političkim, ideološkim, etničkim, nacionalnim i drugim razgraničenjima. Na njihovo smanjivanje, ili čak uklanjanje, djeluju nejezičke pojave i procesi poput razvijenosti saobraćaja, migracije, organizovanost školskog sistema, njegovanje standardnog jezika i sl. <ref name = "coljle">[[Milorad Radovanović]], Sociolingvistika. Sarajevo, 1997.</ref> Dijalket je vezan za grupu govornika koja može da bude defnisana na tri glavna načina: historijski (u vremenu), geografski (u fizičkom prostoru) i društveno (u socijalno prostoru)<ref name = "jawmqc">[[Ranko Bugarski]], Jezik u društvu. Beograd, 1996.</ref>. Dijalekti se mogu svrstati u ruralne i urbane, zavisno od teritorija na kome ih govore. Osim toga moguće ih je grupisati kao "periferne" oni koji čuvaju stare oblike riječi, i "progresivne" oni koji teže stvaranju jezičnih inovacija. Periferni se obično govore na granicama zemlje, tako da upravo oni lakše stupaju u međujezički kontakt i uticaj jednog jezika na drugi. ▼\n▲Dijalekt se razlikuje od [[standardni jezik|standardnog govora]], a može ispoljavati i u usmenom i u pismenom obliku. Koliko će dijalekti biti slični zavisi prvenstveno od broja kontakata koje dvije dvije jezičke zajednice ostvaruju kroz historiju, tako da se dijalekti stapaju ili dalje udaljavaju. Dijalektske razlike mogu nastati ili se uvećati zahvaljujući fizičkim, državnim, ekonomskim, kulturnim, vjerskim, političkim, ideološkim, etničkim, nacionalnim i drugim razgraničenjima. Na njihovo smanjivanje, ili čak uklanjanje, djeluju nejezičke pojave i procesi poput razvijenosti saobraćaja, migracije, organizovanost školskog sistema, njegovanje standardnog jezika i sl. <ref name = "coljle">[[Milorad Radovanović]], Sociolingvistika. Sarajevo, 1997.</ref> Dijalket je vezan za grupu govornika koja može da bude defnisana na tri glavna načina: historijski (u vremenu), geografski (u fizičkom prostoru) i društveno (u socijalno prostoru)<ref name = "jawmqc">[[Ranko Bugarski]], Jezik u društvu. Beograd, 1996.</ref>. Dijalekti se mogu svrstati u ruralne i urbane, zavisno od teritorija na kome ih govore. Osim toga moguće ih je grupisati kao "periferne" oni koji čuvaju stare oblike riječi, i "progresivne" oni koji teže stvaranju jezičnih inovacija. Periferni se obično govore na granicama zemlje, tako da upravo oni lakše stupaju u međujezički kontakt i uticaj jednog jezika na drugi.\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/wiki/Posebno:MobileDiff/2539840"


Stoltenberg o „odgovoru“ Rusima – Vesti online – Čivijaš Radio Šabac\nStoltenberg o „odgovoru“ Rusima – Vesti online\nGeneralni sekretar NATO Jens Stoltenberg rekao je da će Alijansa tokom ove nedelje uputiti pisani odgovor Rusiji u vezi sa zahtevima za garancije bezbednosti u koordinaciji sa Amerikom.\nTakođe, upozorio je da neće biti kompromisa sa Moskvom kada je reč o fundamentalnim principima saveza.\n– Završavamo rad na predlozima NATO, pisanom dokumentu koji ćemo uputi kasnije ove nedelje. Uradićemo to uporedo sa Amerikom – rekao je Stoltenberg u intervjuu za američku TV stanicu Si-En-En.\nOn je istakao da je Alijansa spremna da diskutuje o kontroli naoružanja, razoružanju, transparentnosti vojnih aktivnosti, mehanizmima snižavanja rizika i drugim pitanjima koja se tiču evropske bezbednosti.\n– Ali, nismo spremni za kompromis kada je reč o našim osnovnim principima – istakao je generalni sekretar NATO.\nPodsetimo, politika „otvorenih vrata“ jedan je od tih fundamentalnih principa Alijanse, a s druge strane dalje neširenje saveza na Istok ključni je zahtev Rusije.\nStoltenberg je rekao i da Alijansa neće razmeštati snage u Ukrajini.\n– Borbene jedinice NATO neće biti raspoređene u Ukrajini – rekao je on.\nU Briselu je 11. januara održan sastanak Saveta Rusija-NATO. Sastanak je usledio nakon razgovora o bezbednosnim garancijama između Rusije i Sjedinjenih Američkih Država, održanih 9-10. januara u Ženevi a pre konsultacija na bečkoj platformi Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju.


Radnički neposluh u bužimskom komunalnom preduzeću - Antikorupcija\nRadnički neposluh u bužimskom komunalnom preduzeću\nEnesa Hrustanović, Federalna\n"Oni koji rade najgori posao, najprljaviji, a to su oni koji kupe smeće, imali su najniže plate."\nIako su godišnji prihodi komunalnog preduzeća KOMB iz Bužima oko milion maraka, radnicima duguju deset plaća i 17 toplih obroka. Razlog su sudske izvršne presude istih tih radnika koje blokiraju račun preduzeća. Ovaj problem postoji već 15 godina, ali je situacija eskalirala jer su radnici odlučili da, dok ne dobiju plaće, neće odvoziti smeće. Time je higijenska i epidemiološka situacija u Bužimu postala veliki problem.\nSituacija je pod kontrolom, jer su tokom vikenda smeće odvezli kamioni komunalnih poduzeća drugih općina, a pregovori u vezi s rješavanjem ove situacije su u toku. Radnici će nastaviti svoj posao ako im se, za početak, isplate tri plaće. Od pregovora s nadležnim su odustali, za organizaciju štrajka, kažu, nemaju vremena i odlučili su se, dodaju, za radnički neposluh.\n– Moja žena je prije tri-četiri dana morala na operaciju, morao sam pozajmiti hiljadu maraka jer nemam doprinose, moja djeca nemaju ništa – priča Remzija Bajrić, radnik JKP KOMB Bužim.\n– Svaki uposlenik bez ranijih presuda ima oko 15.000 KM. Od toga mi smo tražili od načelnika i direktora da nam uplate tri plate da mi idemo raditi, a da u međuvremenu da rješavaju naš problem – dodaje njegov kolega Ahmet Skenderović.\nAktualna lokalna vlast registrirala je sva vozila poduzeća i isplatila jednu plaću i tri topla obroka. Spremni su isplatiti još jednu plaću, a rebalansom općinskog budžeta osigurati 100.000 KM za struju i gorivo. Ali, kažu, radnici moraju početi raditi svoj posao.\n– S radnicima je dogovoreno da podijele račune koje građanima nisu podijelili tri mjeseca. Tu ima oko 200.000 KM da bismo ovu razliku plata stigli. Kad bi to uradili KOMB Bužim bi krenuo jednim normalnim tokom, plate bi išle redovno i ne bi bilo problema oko njene isplate – kaže Suvad Šahinović, predsjedavajući OV Bužim (SDP).\nUz to, načelnik Općine Bužim Mersudin Nanić traži usklađivanje koeficijenata i plaća s organom uprave.\n– Oni koji rade najgori posao, najprljaviji, a to su oni koji kupe smeće, imali su najniže plate, 700 KM, a Uprava je imala 2.000 KM. Neki su prelazili i to – naglašava Nanić.\nNa koncu, poduzeće će se zadužiti 300.000 maraka i u narednih godinu dana bit će isplaćene sve zaostale plaće i izmirena sva dugovanja, koja ovo poduzeće pritišću gotovo 15 godina.\nOznakeBužim Radnički neposluh


PKS: Rast prodaje traktora uprkos epidemiji - Poljoprivredne vesti | Agroklub.rs\nPKS: Rast prodaje traktora uprkos epidemiji\nZnačajan porast prodaje zabeležen je posebno kod traktora snage od 18 do 37KW - u periodu januar-jun 2020. godini prodato je 744 traktora u odnosu na 267 prodata primerka 2019. godine.\nIako su uslovi poslovanja otežani usled pandemije, prodaja traktora u Republici Srbiji zabeležila je blagi porast u prvoj polovini 2020. godine u odnosu na isti period prethodne godine. Prema podacima Privredne komore Srbije (PKS), u prvoj polovini 2020. godine ukupno je prodato 1.574 traktora, dok je u istom periodu u 2019. godini prodato 1.560 traktora.\nU Srbiji tek svaki peti traktor - nov?\n"Zahvaljujući Vladi Republike Srbije koja je uvela niske carinske stope na uvoz komponenti za industrijsku montažu traktora (do jedan odsto), podstaknuta je prodaja pet domaćih kompanija koje se bave sklapanjem i plasmanom ove vrste traktora: FPM Agromehanika doo Boljevac, Agrovojvodina mehanizacija doo Novi Sad, Agropanonka MTZ Finke doo Novi Sad, IMT doo Beograd i Mehanizacija Trgomen doo Kraljevo", navodi na sajtu PKS-a.\nTraženi traktori i preko 130 KW\nPodsetimo i na konkurs Ministarstva poljoprivrede za nabavku novog traktora koji je raspisan početkom januara, zatim zbog epidemije produžen rok trajanja sa 29. maja do 30. juna ove godine. Podsticaj se mogao ostvariti na osnovu prihvatljivih investicija za nabavku novog traktora snage motora do 60kW (80, 46 KS), a toj grupi pripadaju traktori marke IMT, TAFE, Foton, Solis, Belarus, Mahindra iYto.\nPodsticaji se utvrđuju u iznosu od 50 odsto od vrednosti realizovane prihvatljive investicije umanjena za iznos sredstava na ime poreza na dodatu vrednosti, odnosno povraćaj je 65 odsto za lica koja žive u području sa otežanim uslovima rada u poljoprivredi. Za jednu kalendarsku godinu korisnik je mogao da ostvari ukupan iznos podsticaja u vrednosti od 800.000 dinara.\nDodatno ohrabrenje predstavlja i činjenica da je zabeležen i porast prodaje traktora sa preko 130 KW: u prvoj polovini 2020. godine prodato je 58 traktora ove snage, prema prodatih 49 primeraka u isto vreme prošle godine.\nPKS Traktori Prodaja traktora Traktori do 37 KW Konkurs za nabavku traktora Niske carinske stope Traktori preko 130 KW\nVrednica mala :) Vrednica mala :)\nVrednica mala :)


Ema ima muža, četiri sina, ali i LJUBAVNIKA: Suprug nema ništa protiv, a evo gde spava kada su obojica tu – Dnevna doza\nPublished: 28 kolovoza, 202122:27\nEma Fedigen (37) i njen suprug Robert (39) iz Australije, oboje zaposleni u zdravstvu, upoznali su se još u tinejdžerskim danima.\nOna je, kaže, od početka veze otvoreno govorila o svojoj panseksualnosti, ali nikada nije dobila priliku da “istraži” svoje želje, jer je bila previše zauzeta podizanjem četvorice sinova.\nS Keli su se brzo zbližili, no Ema je, također, razvila posebnu vezu sa Sajmonom. Uglavnom, na kraju su se dogovorili da su svi bliski sa svima, u s*ksualnom smislu, osim dvojice muškaraca međusobno, pošto nemaju nikakvih homos*ksualnih sklonosti.\nEma ne planira da ima dete sa Sajmonom, no “ako ostane trudna, neće imati ništa protiv toga”, prenosi The Sun. (objektiv.rs)\nUŽASNO PORODIČNO NASILJE: KĆERKA PRETUKLA MAJKU, KOMŠIJE SVE GLEDALE SA TERASE / BEOGRAD\nPublished: 20 travnja, 202115:27


FK PARTIZAN Beograd » UEFA Liga Evrope, 4. kolo u frupi L: Athletic Bilbao – Partizan 5:1 (3:1)\nUEFA Liga Evrope, 4. kolo u frupi L: Athletic Bilbao – Partizan 5:1 (3:1)\n06/11/2015 u 00:25\nTakmičenje: UEFA LIGA EVROPE, grupa L, 4. kolo\nAthletic – Partizan 5:1 (3:1)\nMesto i datum: Bilbao, 5.11.2015.\nDelegat: Wolff Joël (LUX)\nSudijski posmatrač: Ross Michael Thomas (NIR)\nSudija: Michael Koukoulakis (GRE)\nPomoćnici: Alexandros Greveni, Chrysoula Kourompylia (GRE)\nČetvrti sudija: Christos Baltas (GRE)\nDodatne sudije: Charalampos Kalogeropoulos, Andreas Pappas (GRE)\nStrelci: Williams 16′, 19′, Benat Ečebaria 40′, Aduriz 71′, Elustondo 81′(Athletic), a Aboubakar 17′ (Partizan)\nŽuti kartoni: Ćirković, Šaponjić, Vulićević, Fabricio i Jevtović (Partizan)\nCrveni kartoni: Nije ih bilo.\nAthletic Bilbao: 13 Herrerin, 2 Boveda, 4 Laporte, 6 San Hose, 16 Etxeita, 24 Balenziaga, 7 Benat (od 73′ Elustondo) Ečebaria, 14 Susaeta, 15 Williams (od 63′ De Marcos), 20 Aduriz, 22 Raul Garcia (od 67′ Eraso).\nKlupa: 1 Iraizoz, 18 Gurpegi, 30 Lekue, 3 Elustondo, 5 Eraso, 10 De Marcos, 27 Merino.\nPartizan: 12 Kljajić, 4 Vulićević, 6 Balažic (od 26′ Ćirković), 44 Fabricio, 19 Subić, 21 Jevtović, 20 Lukić, 10 Babović, 14 Grbić, 91 Stevanović (od 74′ Ninković), 15 Oumarou Aboubakar (od 46′ Šaponjić).\nKlupa: 1 Živković Živko, 2 Bandalovski, 13 Ćirković, 92 Trujić, 86 Božinov, 11 Ninković, 33 Šaponjić.\nSuper liga Srbije, 8. kolo: Borac - Partizan 0:2 (0:2)\nSuper liga Srbije, 2. kolo: Napredak - Partizan 2:1 (1:0)\nLIGA ŠAMPIONA - 3. kolo kvalifikacija, prvi meč: AEL Limassol FC - Partizan 1:0 (1:0)\nJSL Srbije, 30. kolo: Borac - Partizan 3:3 (1:2)\nLiga Evrope, grupa l, 5. kolo: AZ - Partizan 1:2 (0:0)


ZZJZ – Veleprometnici nisu dostavili dokumentaciju za ugovore o nabavci vakcina – TVSA.BA\nČetvrtak, 30 Juna, 2022 12:51\nNaslovna/Vijesti/Bosna i Hercegovina/ZZJZ – Veleprometnici nisu dostavili dokumentaciju za ugovore o nabavci vakcina\nZZJZ – Veleprometnici nisu dostavili dokumentaciju za ugovore o nabavci vakcina\nSubota, 13 Marta 2021, 15:00\nPovodom medijskih napisa da Zavod za javno zdravstvo Federacije BiH, na čelu s Davorom Peharom, ne želi potpisati ugovore za nabavku vakcina za potrebe FBiH, kao i da je Zavod trebao odabrati veleprometnike koji će ih nabaviti, iz te institucije danas je saopćeno da nisu dobili potrebnu dokumentaciju od veleprometnika MGM Farm d.o.o Kakanj, kao ni potpunu dokumentaciju od Krajinagroup, čime još uvijek nisu stečeni uvjeti za potpisivanje ugovora.\nPodsjećaju da je 8. marta ove godine Vlada Federacije BiH formirala ad hoc grupu koja je obavila razgovore s veleprometnicima koji su izrazili zainteresiranost i spremnost da nabave vakcine protiv COVID-19.\nInformacije o rezultatima obavljenih razgovora ad hoc grupa dostavila je Vladi Federacije BiH koja je na sjednici održanoj u četvrtak, 11. marta, odabrala veleprometnike MGM Farm d.o.o Kakanj i Krajinagroup kao dobavljače, te zadužila Zavod za javno zdravstvo Federacije BiH da s njima potpiše ugovore.\nIz Zavoda ističu da su u petak, 12. marta, primili pismo namjere koje je potpisao premijer FBiH Fadil Novalić koje je odmah proslijeđeno veleprometnicima koje je Vlada FBiH odabrala.\n– Istog dana, Vlada FBiH dala je rok Zavodu za javno zdravstvo FBiH da do ponedjeljka, 15. marta, do 10 sati potpiše ugovore s odabranim veleprometnicima. Rok odabranim veleprometnicima za dostavu potrebne dokumentacije Zavodu bio je u subotu, 13. marta, do 11 sati – saopćeno je iz Zavoda.\nU Tunisu počela vakcinacija protiv COVID-19


ŽFK “Spartak” upisuje nove polaznice škole fudbala – Suboticadanas\nŽFK “Spartak” upisuje nove polaznice škole fudbala\nŽenski fudbalski klub “Spartak” upisuje nove generacije devojčica u školu fudbala.\n“Pozivamo roditelje da podrže svoje devojčice od 6 do 12 godina koje vole fudbalsku loptu i da ih upišu u našu školu fudbala. Dodjite da zajedno kreiramo pozitivno okruženje za učenje fudbalskih i životnih veština unutar timskog sporta”, navodi se u pozivu.\nZainteresovani sve informacije mogu dobiti putem telefona na broj +381 (64) 616 63 60.\nRelated tags : UPIS U SKOLU FUDBALAŽFK Spartaksubotica danas\nRadovi na el. mreži u utorak (12.04.)\nHey Buddy!, I found this information for you: "ŽFK “Spartak” upisuje nove polaznice škole fudbala". Here is the website link: https://www.suboticadanas.rs/sport/zfk-spartak-upisuje-nove-polaznice-skole-fudbala/. Thank you


Ministar financija BiH Vjekoslav Bevanda (arhiv)\nMinistarstvo financija i trezora Bosne i Hercegovine saopćilo je da završava izradu Dokumenta okvirnog budžeta za period 2022.-2024. i budžeta institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za 2022. godinu, te da će ih uputiti u dalju proceduru Generalnom sekretarijatu Vijeća ministara BiH.\n"Nakon preostalih tehničkih korekcija na tekstovima ova dva dokumenta i posljednjih kontrola sadržaja budžeta očekuje se da ovi dokumenti u ponedjeljak budu predani Generalnom sekretarijatu Vijeća ministara BiH", saopćilo je Ministarstvo u petak, 20. maja.\nMinistar financija i trezora BiH Vjekoslav Bevanda naveo je da Ministarstvo radi ovaj "zahtjevan posao najbrže što može i pored mnogobrojnih pritisaka s više strana", te je odbacio tvrdnje o postojanju opstrukcija u ovom procesu.\nIstiče se da je, temeljem Ustava BiH i zakona Ministarstvo financija i trezora BiH samo tehnički izvršilac u procesu donošenja budžeta.\nGlobalni okvir fiskalne bilanse i politika u BiH zadao je okvire za budžet institucija BiH za 2022. godinu koji će iznositi 1,07 milijardi maraka od čega izdvajanje prihoda od indirektnih poreza za nivo BiH iznose 865,50 miliona maraka, a ostatak su vlastiti prihodi, saopćeno je iz Ministarstva finansija i trezora BiH.\nCentralna izborna komisija (CIK) BiH raspisala je opće izbore u BiH za 2. oktobra 2022, a za njihovo održavanje potrebno je oko 12,52 miliona maraka (više od 6,40 miliona eura).\nNovac za održavanje izbora nije osiguran budući da nije usvojen budžet BiH za 2022. godinu. Vijeće ministara BiH nije dodijelilo CIK-u BiH ni sredstva iz budžetske rezerve ili sredstava akumuliranih prethodnih godina koje je zatražila izborna komisija.\nParlamentarna skupština BiH još uvijek nije usvojila budžet za prošlu, 2021. godinu, kao ni za tekuću 2022.\nCijelu prošlu kao i prvih šest mjeseci tekuće godine institucije BiH se financiraju na temelju odluka o privremenom financiranju, a u njima se ne mogu naći dodatna sredstva za održavanje izbora.


Srpska premijera „Trio de Žaneira” u Aleksincu -\nSrpska premijera „Trio de Žaneira” u Aleksincu\n11.04.2019. Jelena Radovanović Kultura Ostavi komentar\nTročlani kamerni sastav sačinjen od profesora i studenata Fakulteta u Nišu, zanimljivog naziva „Trio de Žaneiro”, večeras će se na svojoj srpskoj premijeri predstaviti publici u Aleksincu. Ovaj sastav, koji čine profesor Bratislav Zlatković i studenti Miloš Vuković i Pavle Žarkić, do sada je nastupio samo jednom i to izvan granica Republike Srbije, u susednoj Bugarskoj. Sastav „Trio de Žaneiro” nastupiće večeras u Galeriji 2 Doma kulture od 19:30.\nU Centru za kulturu i umetnost poručuju ljubiteljima klasične muzike da ne bi trebalo da propuste ovu ekskluzivnu priliku.\n‒ ‘Trio de Žaneiro’ se prvi put predstavlja koncertnom aktivnošću u Srbiji i program koji izvode takođe je premijeran. Bratislav Zlatković je vanredni profesor i šef katedre Fakulteta muzičkih umetnosti u Nišu, inače nama od ranije poznat iz grupe ‘Krešendo’ i jedno vreme kao član ‘Galije’. Miloš je student završne godine, a Pavle treće na ovom fakultetu i obojica su veoma poznata koncertnoj javnosti – kaže Ivan Matejević, stručni saradnik CKU.\nTrio će izvesti zanimljiv program, a pored dela poznatih autora, publika će moći da čuje i kompoziciju profesora Zlatkovića.\n‒ To je jedan zanimljiv program, klasičan program za gitaru i flautu, pošto profesor Zlatković svira flautu. Sviraće Ambrozijusa, Stingla, Pijacolu, Tesara, a sviraće i jednu poznatu kompoziciju Bate Zlatković Night in Palilula, koja je nagrađivana – dodaje Matejević.\nPrvi nastup „Trio de Žaneiro” imao je 5. aprila u Ćustendilu na 23. Međunarodnom festivalu gitare, gde je profesor Zlatković učestvovao i kao član žirija. Ovaj muzičar poznat je i kao direktor muzičkih festivala Nisomnija i Majska pesma, a jedan je od osnivača i umetnički direktor Naisus Gitar festivala.\nPrevious Post:Subotinčani izborili bod u Zaječaru\nNext Post:Poruka sa duhovne tribine: Vera je najveća blagovest u ovim kriznim vremenima


Hrvati traže reorganizaciju BiH | MONDOBA\nHrvati traze reorganizaciju BiH\nHrvati traže reorganizaciju BiH 1 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n28.02.2015. / 13:05 16:03\nAutor SRNA 28.02.2015. / 13:05 16:03\nHrvatski narodni sabor (HNS) usvojio je danas u Mostaru Deklaraciju kojom se traži reorganizacija BiH.\n"S obzirom da smo postojeći Ustav dobili na međunarodnoj konferenciji, kao dio mirovnog sporazuma i uz garancije Savjeta bezbjednosti UN, smatramo, ako unutrašnjeg konsenzusa nema, da je logično da BiH dobije novi ustav na novoj međunarodnoj konferenciji o BiH. Ustav koji će kreirati simetričnu federalnu državu u odnosu na tri konstitutivna naroda", navodi se u Deklaraciji.\nDeklaracijom se traže izmjene Izbornog zakona BiH u vezi sa izborom Predsjedništva BiH, delegata za Dom naroda Federacije BiH i Vijeće naroda Republike Srpske kako bi se omogućilo da se ispoštuje legitimitet sva tri naroda i da bi se onemogućile manipulacije i majorizacija.\nHNS predlaže i promjene zakona o vladama entiteta tako da bude neophodna podrška trećine predstavnika svakog od konstitutivnih naroda za donošenje odluka u vladama.\nPotrebno je odmah donijeti novi zakon o javnom RTV sistemu u kojem će se jasno prepoznati tri nacionalna entiteta i identiteta u BiH, te je potrebno reformisati poreski sistem radi pravednog prikupljanja i raspodjele javnih prihoda, navodi se u deklaraciji.\nPredsjednik HDZ-a BiH i član Predsjedništva BiH Dragan Čović ponovno je izabran za predsjednika HNS-a. Čović na Saboru nije imao protivkandidata.\nHNS je usvojio i izjavu o proteklom ratu.\nNa zasjedanju HNS-a u Mostaru učestvuje oko 500 delegata iz 12 stranaka.\n28.02.2015. / 15:53\nPa sto se zove FBIH ako nije federativna\nUpravo gledate Vakcina protiv korone: Izbor ili obaveza, ruska ili neka druga...? ANKETA 0 Video Pre 55 min Dok cijela planeta čeka vakcinu koja će nam donijeti i kraj pandemije, veliki broj ljudi se plaši, jer se i o samom...


I predsjednika Skupštine OČEKUJE KAZNA od 1.000 KM: Ilić tvrdi da je prijavio promjenu mjesta izolacije i da će pravdu potražiti na sudu (FOTO) - Srpskainfo\n– Oni se mogu pozivati na bilo kakve prekršajne naloge, mada bih volio da se imenom i prezimenom predstave oni koji predstavljaju nezvanične izvore na koje se mediji pozivaju. Rado ću platiti za sve što sam kriv ali u ovom slučaju bojim se da će tako nešto morati sud da dokaže. Neću prihvatiti takav prekršajni nalog, zato što nije u skladu sa zakonom. Jasno sam od HES zatražio dozvolu da promijenim prebivalište, oni su mi to dozvolili i zamolili me da idem ličnim automobilom na drugu adresu, te da ne koristim javni prevoz. Ispoštovao sam sve što je od mene traženo – naglasio je Ilić za Srpskainfo.\nPodsjetimo, u utorak je prekinuta sjednica Skupštine grada Banjaluka jer je utvrđeno da je šef Kluba odbornika SNSD Dragoslav Topić pozitivan na koronu. Nakon toga je urađeno testiranje svih prisutnih, a rezultati su pokazali da je još šest lica pozitivno, među njima i tri odbornika. Nakon toga je odlučeno da svi učesnici sjednice, iako su imali negativan test, trebaju biti u izolaciji, koja, u zavisnosti od slučaja, traje i do 10 dana.\nBanjaluka izolacijakomunalna policijaMladen IlićodborniciSkupština grada Banjaluka\n"Sjednicu razvlačili neargumentovanim diskusijama" Odbornica Moravac-Babić pita ko drži daljinski upravljač za Skupštinu grada Banjaluka\nSVE DIRAJTE, PLATU NE Skupština odbila Stanivukovićev prijedlog da smanji platu sebi i predsjedniku\nZasjedanje završeno za jedan dan: Odbornici podržali Nacrt budžeta grada za iduću godinu i EVO KOLIKI JE IZNOS\nGlavna tema ISPLATA JEDNOKRATNE POMOĆI zaposlenima: Odbornici većine razgovarali sa predstavnicima zdravstvenih ustanova\nOdjeljenje za prostorno uređenje o izgradnji fontane: Park „Mladen Stojanović“ nema status nacionalnog spomenika


U Srbiji je do sada kompletno sa dve doze vakcinisano oko milion ljudi\nSrbija prati istraživanja svih proizvođača vakcina u vezi sa eventualnom primenom treće doze protiv korona virusa i tek nakon toga doneće odluku za svoju zemlju, kaže za Radio Slobodna Evropa (RSE) državni sekretar u Ministarstvu zdravlja Mirsad Đerlek.\nOn je tako odgovorio na pitanje da li će Srbija, poput Ujedinjenih Arapskih Emirata (UAE), preporučiti nekim građanima da prime i takozvani drugi bust (boost) odnosno treću dozu kineske vakcine Sinofarm (Sinopharm) radi jačeg imunog odgovora.\nKineska kompanija Sinofarm (Sinopharm) najavila je 28. marta da će ispitati rezultate treće faze kliničkog ispitivanja u inostranstvu kako bi odlučila da li njihova vakcina treba da ima treću dozu.\n"Preliminarni rezultati su pokazali da dodatna revakcinacija može da poveća broj antitela i istovremeno poboljša sposobnost vakcine da se odbrani od mutacija, rekao je Zhang Yuntao, potpredsednik CNBG, filijale Sinofarma a prenela agencija Rojters (Reuters).\nTreću fazu testiranja kineska vlada sa svojom Sinofarm vakcinom sprovodi u nekoliko država kroz masovnu imunizaciju. Reč je Ujedinjenim Arapskim Emiratima, Egiptu, Bahreinu i Jordanu.\nPojedini strani mediji objavili su da se vakcina testira i u Srbiji. Međutim, tu informaciju demantovali su i premijerka Ana Brnabić i ministar zdravlja Zlatibor Lončar. Brnabić je u januaru ove godine rekla da je “Srbija jedina država na svetu koja je nabavila Sinofarm a da nije učestvovala u trećoj fazi kliničkih ispitivanja”.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić u intervjuu za Fajnenšel tajms (Financial Times) odbio je da odgovori na pitanje koliko je Srbija platila kineske vakcine, ali je rekao da je Beograd pristao da “informacije” prikupljene iz programa vakcinacije podeli sa Sinofarmom.\nSaopštenju kineske nacionalne farmaceutske kompanije o potencijalnoj trećoj dozi prethodila je najava nadležnih iz Ujedinjenih Arapskih Emirata da će pojedinim građanima preporučiti treću dozu kineskog cepiva. Radi se o slučajevima gde ni posle druge doze vakcinisani nisu stvorili dovoljnu količinu antitela.\nU Srbiji su trenutno odobrene četiri vakcine – Fajzer/Bajontek (Pfizer/BiNTech), Astra Zeneka (Zeneca), Sputnjik V (Sputnik V) i Sinofarm. Od, do sada nabavljenih 2.834.745 doza, dva miliona je kineski Sinofarm. I dok je u Srbiji Agencija za lekove odobrila kinesku vakcinu kao i ruski Sputnjik V, Svetska zdravstvena organizacija i Evropska agencija za lekove nisu ih verifikovali.\nMirsad Đerlek za RSE kaže da, pored istraživanja koje rade same farmaceutske kuće, Srbija istovremeno radi svoju analizu efikasnosti vakcina u državnom Institutu za primenu nuklearne energije (INEP), i to u posebnim starosnim kategorijama.\n„Posebno obraćamo pažnju kod pacijenata 70 (godina) plus i to muškog pola tako da ćemo konačnu odluku doneti posle opsežnog istraživanja - da li će to biti treća doza, da li će uopšte imati potrebe o trećoj dozi ili će to biti neka druga vakcina kod osoba koje nisu pokazale zavidan nivo antitela“, objašnjava Đerlek i zaključuje:\n„Čekamo odluku struke koja će na kraju izaći sa svojim mišljenjem šta raditi, ne samo za Sinofarm. U ovom trenutku mogu sa sigurnošću da kažem, od 1.412.000 ljudi koji su primili prvu dozu i milion revakcinisanih, da je ogroman broj odlično odreagovao i da ima ljudi koje smo mi ispitivali sa zadovoljavajućim brojem antitela.“\n'Imaš li antitela?'\nOd kada je u Srbiji počela imunizacija, dugi redovi su ispred laboratorija koje rade testove na antitela na takozvanom spajk (spike) ili S proteinu preko kojeg korona virus ulazi u čovekov organizam. Budući da se S-protein smatra i prvom linijom odbrane, testovi na antitela prevashodno su bazirani na analizi tog proteina.\nVeć dva meseca unazad među vakcinisanima se sve češće čuje pitanje: „Imaš li antitela?“ Paralelno s tim, na društvenim mrežama građani ponosno dele svoje laboratorijske nalaze koji potvrđuju da je njihov organizam stvorio antitela na virus SARS-CoV-2.\nRed za analizu antitela nakon vakcine ispred jedne od laboratorija INEP-a u Beogradu\nMeđu podeljenim analizama bilo je i onih u kojima su merne jedinice ostale na nuli, odnosno bez antitela i mesec i po dana nakon druge doze. Pojedini tvrde i da su se zarazili ali u ovom trenutku ne postoje zvanični podaci koliko je bilo takvih slučajeva zaražavanja, posle koje doze i vremena od vakcine. U primerima podeljenim na društvenim mrežama radilo se o Sinofarm vakcinama.\nRadio Slobodna Evropa obratio se i Institutu za javno zdravlje „Milan Jovanović Batut“. Međutim, ni posle dva upita iz ustanove koja se bavi javnim zdravljem, nisu odgovorili na pitanje da li od početka vakcinacije vode evidenciju o slučajevima zaražavanja nakon vakcinacije, da li prate koliko je bilo takvih slučajeva, nakon koje doze i vremena, vrste vakcine i u kom obliku je bolest zaraženih - težem ili lakšem.\nI Radiju Slobodna Evropa slušaoci su poslali svoje nalaze. U prvom dokumentu je potvrda o revakcinaciji. U drugom test koji pokazuje odsustvo antitela. Test je urađen 39 dana nakon druge doze vakcine.\nKo je imao slabiji odgovor na vakcinu?\nKroz laboratorije INEP-a svakodnevno prolazi stotine građana koji žele da urade test na antitela nakon vakcine. Ovaj Institut ima svoju bazu podataka mada ona nije dovoljna da bi se donosili bilo kakvi značajni zaključci o efikasnosti vakcina.\n„Sinofarm je vakcina kojoj treba malo više vremena da pokrene imuni odgovor i do šest, sedam nedelja nakon druge doze", kaže Marija Gnjatović, istraživačica INEP-a\nMarija Gnjatović istraživačica u INEP za RSE kaže da vakcine Fajzer, Astra Zeneka i Sputnjik V daju jako brz i dobar imuni odgovor. Po njenim rečima, i na vakcinu Sinofarm većina ljudi reaguje dobro samo je, dosadašnjim ranim analizama, uočeno da pojedine grupe slabo ili uopšte nisu odreagovale.\n„Sinofarm je vakcina kojoj treba malo više vremena da pokrene imuni odgovor i do šest, sedam nedelja nakon druge doze. Neki blaži problem se uočava kod starijih osoba preko 70. Takođe mnogo češće kod muškaraca nego kod žena ima izostanka antitelnog odgovora, i u starijoj i u mlađoj populaciji“, objašnjava Gnjatović.\nNacionalna studija za realnu procenu efikasnosti\nDoktor Radan Stojanović, profesor Medicinskog fakulteta i specijalista farmakologije za RSE kaže da bi za pravu procenu efikasnosti vakcina trebalo uraditi nacionalnu studiju.\n„Mi o efikasnosti i bezbednosti ovih vakcina koje se trenutno primenjuju saznajemo iz odgovarajućih kliničkih ispitivanja. Dakle u jednim kontrolisanim uslovima dobijamo podatke. Suština je da uzmemo dobro sve te anamnestičke podatke da vidimo koji uzrast vakcinisanih se razboleo, koju su vakcinu primili, da li su obe doze, da vidimo koje lekove su uzimali. Sigurno je da bi te zaražene odnosno obolele trebalo dalje pratiti jer podaci do kojih bismo mi došli bili bi dragoceni“, objašnjava Stojanović i zaključuje:\n„Mi bismo praktično imali podatke o pravoj efikasnosti, u realnom svetu, u svetu van kliničkih ispitivanja.“\n"Sigurno je da bi te zaražene odnosno obolele trebalo dalje pratiti jer podaci do kojih bismo mi došli bili bi dragoceni“, smatra profesor Medicinskog fakulteta u Beogradu Radan Stojanović\nMarija Gnjatović smatra da bi ovakva studija bila izuzetno važna i dodaje da je INEP spreman da je sprovede.\n„Ta nacionalna studija nije krenula još uvek. Nemamo informaciju ni kada će ali ideja je bila da se po matičnom broju ukrštaju podaci o vakcinisanima i podaci o oboljevanju, odnosno prijavi u COVID ambulanti ili bolnici. Potom će se ukrštati sa podacima o nivoima antitela da bi se izvuklo koliki nivo antitela nudi i koju vrstu zaštite i to će se ukrštati sa ćelijskim odgovorom za neke specifične slučajeve. Sad samo da krene što pre i samo da svi shvate da je to jako važno“, kaže Gnjatović.\nDržava želi da sprovede pomenutu nacionalnu studiju, tvrdi državni sekretar Mirsad Đerlek.\n„Ovo što sa INEP-om radimo su male studije i sigurno da planiramo ozbiljnije na većem broju građana koji su primili vakcinu jer želimo da zaštitimo zdravlje i živote građana Srbije tako da proverimo sve vakcine kakav efekat na proizvodnju antitela imaju“, kaže Đerlek, ali nije precizirao kada će se realizovati.\nNije sve u antitelima\n„Priča o antitelima je u stvari jedan primer o jednoj dobroj i jednoj lošoj vesti“, kaže za RSE Radan Stojanović i objašnjava:\n„Dobra vest je da ta neutrališuća antitela, taj čuveni i svima dobro poznati spajk protein, štiti od infekcije a loša vest je da mi ne znamo tačno koja je to vrednost antitela, nivo antitela koji možemo proglasiti protektivnim.“\nStojanović objašnjava da merenjem nivoa antitela nećemo steći potpuni uvid u našu reakciju na vakcinu, da je to jedna od komponenti imunog odgovora.\n„Onaj, da tako kažem, veliki, snažni drugi deo našeg imunološkog sistema je takozvani t-ćelijski ili celularni imunitet“, dodaje Stojanović.\nU INEP-u se samo u istraživačke svrhe radi jedan skroman broj analiza na t-ćelijama. Ta analiza i u svetu se sprovodi u malom obimu jer je skupa. Marija Gnjatović kaže da bi i u slučaju nacionalne studije, procenat tih analiza bio maksimalno deset odsto i radile bi se u specifičnim slučajevima kao što su oni kada je izostao antitelni odgovor vakcinisanih.\nEvropski standard efikasnosti\nEvropska agencija za lekove (EMA) nije definisala procenat efikasnosti vakcine potreban za njihovo odobrenje. Razlog je, navodi EMA, što se razmatra ukupna ravnoteža bezbednosti i efikasnosti svake vakcine.\nNa primer, objašnjava EMA, jedna vakcina može da ima niži procenat efikasnosti od druge ali prva može imati druge prednosti kao što su manje sporednih efekata, lakše skladištenje i isporuka ili bolje rezultate u određenim grupama populacije.\nUprkos tome, preporuka EMA je da tvorci vakcina treba da baziraju studije u kojima je efikasnost najmanje 50 procenata.\nO Sinofarm vakcini iz ugla proizvođača\nKina je Sinofarm vakcinu odobrila 31. decembra 2020. Kako je tada prenela agencija Rojters, Insitut u Pekingu efikasnost svoje vakcine procenio na 79,34 odsto. Ipak, ovaj Institut nije ponudio više detalja na osnovu kojih je data procena efikasnosti.\nJednu od malobrojnih javno dostupnih studija objavio je časopis Lanset (Lancet). U njoj kineski proizvođač tvrdi da se maksimalna koncentracija antitela na SARS-CoV dva virus dostiže 42 dana nakon druge doze.\nKako je u Kini?\nO vakcinaciji se u Kini ne govori toliko koliko u drugim državama sveta, kaže za RSE Maja Rogić koja u toj zemlji živi od 2014. godine. Rogić je profesorka matematike i radi u internacionalnoj školi u gradu Tianjin.\n„Kini jeste neki plan da vakcinišu veliki broj ljudi, negde oko 40 odsto populacije do juna ali ne vidim da vlada neko preveliko interesovanje iz jednostavnog razloga što život ovde već godinu dana sasvim normalno funkcioniše. Mi, recimo, u školi od aprila prošle godine imamo normalno nastavu“, kaže Rogić.\nOna dodaje da je i u Kini vakcinacija organizovana prema prioritetima. „Ovde je vakcinacija počela za one starije od 60 godina, za zdravstvene radnike i za one koji imaju ozbiljnije bolesti i zdravstveno stanje. Mlađi od 18 ne mogu da se vakcinišu.“\nRogić dodaje da su u njenoj školi zaposlene anketirali na početku vakcinacije.\n„Mogli smo da biramo da li hoćemo kinesku ili Fajzer koja bi trebalo u aprilu da se pojavi u Kini mada nema nikakvih zvaničnih informacija o tome. To je sad trenutno neka priča oko koje ne znamo šta će biti. Sinofarm je zastupljeniji mada ovde kada nas pitaju samo kažu 'Chinese vaccine' (kineska vakcina). Jednostavno ne dovodi se to nešto preterano u pitanje. Bilo je kineska vakcina ili hoćemo sa Fajzerom kojeg još uvek nema“ objašnjava sagovornica RSE.\nVakcinacija jedini put do normalnosti\nU Srbiji je do sada kompletno sa dve doze vakcinisano oko milion ljudi. Doktor Radan Stojanović kaže da je trenutno najvažnije motivisati što veći broj ljudi da se odazove vakcinaciji.\n„Najbolje bi bilo da korona virus svedemo na nivo virusa gripa. Godišnje se vakcinišemo, pokrijemo se i na taj neki način vratimo nekom normalnom životu. To bi bio najbolji scenario“, zaključuje Stojanović.\nU cilju promocije, Farmaceutski fakultet u Beogradu nedavno je objavio Brošuru o COVID-19 vakcinama u Srbiji u kojoj su detaljno predstavljene sve četiri trenutno dostupne vakcine u zemlji.\nPrema poslednjim podacima, u Srbiji je od početka pandemije umrlo 5.345 ljudi a zaraženo 605.406 osoba.


GRADSKI OCI NAM SPREMAJU KATASTROFU OD 200 MILIONA: Ovo je skuplje i nepotrebnije čak i od muzičke fontane!\nOVO JE SONJA IZ LONDONA KOJA TVRDI DA JE DAČIĆEVA ĆERKA Poslala mu i ove 6 119\t211\nDAČIĆU, JA SAM SONJA, TVOJA ĆERKA! PRIZNAJ ME: Šok uživo na TV, iz Londona 35\t347\nJAGODINCI O OPTUŽBAMA NA RAČUN PALME! PODELJENA MIŠLJENJA: Jedni veruju 37\t487\nISTRAGA: Palma saslušan zbog optužbi za podvođenje devojčica i žena! Tražio 86\t297\ntrećina prestonice nema kanalizaciju a oni prave jarbol\nAndrej Zorec\t 26.06.2017. 20:21h 20:43h\nOdozdo - spolja je gladac, unutra jadac, zaključuju sagovornici, jer trećina prestonice još nema ni kanalizaciju.\njarbolBeogradzastavaBeograd na vodi\nOVO JE SONJA IZ LONDONA KOJA TVRDI DA JE DAČIĆEVA ĆERKA Poslala mu i ove slike pa zatražila alimentaciju?! Evo šta mu piše u pismu 6 119\t211


Rama-Prozor.Info • Formiran predmet nakon govora mržnje iz Bakirovog ureda\nFormiran predmet nakon govora mržnje iz Bakirovog ureda\n07.12.2017 09:05 Objavio:Uredništvo Komentari:0\nInstitucija ombudsmana za ljudska prava BiH formirala je predmet u vezi sa govorom mržnje i šovinističkim ispadima Dženana Selimbegovića, zamjenika tajnika Predsjedništva BiH, prema novinarkama Saneli Prašović-Gadžo i Arijani Saračević-Helać. Ovo je potvrđeno u samoj instituciji, iz koje su za Nezavisne naveli da je predmet otvoren po službenoj dužnosti "kako bi pratili događanja u vezi s ovim događajem".\nPodsjećamo, veliku buru u javnosti, ali i među kolegama i javnim osobama izazvao je Selimbegovićev Facebook status, u kojem je novinarke nazvao "polovnjačama" i "izblajhanim novinarkama sa loše njegovanom kosom". Izuzev Mladena Ivanića, srpskog člana Predsjedništva BiH, koji se ogradio od ovog šovinističkog istupa, nitko drugi iz Predsjedništva ili od bh. dužnosnika do danas se nije oglasio, uključujući i Bakira Izetbegovića, Selimbegovićevog stranačkog šefa i nominalno prvonadređenog ovom državnom službeniku, koji je u Predsjedništvu i zaposlen preko SDA. Ombudsmani u priopćenje ukazuju da verbalni napadi korištenjem govora mržnje predstavljaju napad na ljudsko dostojanstvo.\n"Prema standardima Vjeća Europe najteži oblik govora mržnje predstavlja onaj počinjen od strane državnih službenika, jer ima daleko širi domet, potencijalni utjecaj i može se vezati za službenu politiku jedne države. Ombudsmani podsjećaju na obavezu adekvatnog sankcioniranja ovakvih napada, čime se šalje jasna poruka o neprihvatljivosti bilo kojeg oblika omalovažavanja jedne osobe na osnovu njegovih ili njenih ličnih karakteristika, širenja stereotipa i stigmatizacije u javnom prostoru", navode, između ostalog, iz ove institucije. Sama Sanela Prašović-Gadžo za "Nezavisne" je izjavila kako nema puno toga više da kaže nego što je rekla u obraćanju kolektivnom šefu države.\n"Arijana i ja smo šokirane izjavama ovog državnog službenika. Takvo šovinističko ponašanje je nedopustivo, pogotovo jer je riječ o uposleniku Predsjedništva BiH", kaže Prašović-Gadžo. Naglašava kako se ovo više nije odnosilo na njih dvije, već na sve žene u BiH. "Prije nas su na radaru ovog čovjeka bili i drugi ljudi, poznate osobnosti, a sada su svi ti postovi izbrisani sa njegovog FB profila. Nadam se da će Predsjedništvo BiH pokrenuti postupak protiv te osobe i da jedna takva osoba više neće raditi u Predsjedništvu", zaključuje Prašović-Gadžo. Prema Pravilniku o disciplinskoj odgovornosti državnih službenika u kolektivnom šefu države, određeno je da državni službenici za neprimjereno ponašanje prema građanima (među koje spada i vrijeđanje) mogu biti kažnjeni pismenom opomenom, ukorom, smanjenjem plaće, degradiranjem na niže radno mjesto, te naposljetku i otkazom s posla.\n0.5577 | 3.39MB


Posluživanje svih vrsta pića u caffe baru ZVONIMIR, Zag\nPosluživanje svih vrsta pića u caffe baru ZVONIMIR djelatnost je kojom se bavi tvrtka STOLARIJA LACKOVIĆ j.d.o.o. koja posluje od 2013. godine sa sjedištem u Sesvetama, u Zagrebu. Stolarija obavlja kvalitetno radove iz djelatnosti: stolarije, umjetničke stolarije, restauracije i stilskog namještaja te izradu interijera u drvu i izradu namještaja po mjeri.


"Menjanje granica na Balkanu bi bilo katastrofalno" - B92\nBriselski dijalog je u stanju hibernacije odkako su, pre nekoliko meseci, počeli unutrašnji problemi u Prištini. Izvor: Tanjug sreda, 31.05.2017. | 23:55. Podeli. Thinkstock. To je izjavio istraživač slovačkog Instituta za politiku GLOBSEC Jan Cingel ...и још »


Postporođajna depresija je ozbiljan problem | Mondo Portal\nPostporodjajna depresija je ozbiljan problem\nPostporođajna depresija je ozbiljan problem 16 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nPorodica i roditeljstvo 23.05.2012. / 16:21 16:24\n23.05.2012. / 16:21 16:24\n26.05.2012. / 23:05\nI ja sam majka cetvoro dece.zapadala sam u depresiju posto sam dosta vremena provodila u kuci jer je razlika izmedu 2 i 3 deteta godinu i po dana ali nisam pomislila da uradim nesto deci.jer sam ja njih trazila a ne oni mene.\n24.05.2012. / 13:52\nZalosno je ubiti malo nevino detence . Dozivotna robija za majku .\n24.05.2012. / 08:21\novaj slucaj NEMA VEZE sa postporodjajnom depresijom. depresija sama po sebi je AUTODESTRUKTIVNA bolest. depresivna osoba NEMA volju za zivotom, ne oseca bilo kakvu pripadnost i po pravilu povredjuje SEBE a NE drugog. izbosti bebu 15 puta zbog depresije, molim vas. GLUPOST!! ne pricajte kojesta. ja imam troje dece i moja mama ima troje dece bake i prabake su imale po osmoro devetoro i u okolini imam mnogo majki sa decom i NIKO nije prolazio kroz takve situacije. CISTA IZMISLJOTINA! izmisljanje takvih budalastina zenama DAJU ALIBI unapred da nezeljenu decu povrede. to su psihopate


Srbiji prete energetske sankcije EU - Sputnjik Srbija\n08:02 19 Jun 2021\n18:26 22.03.2016 Preuzmite kraći link\nPrema njenim rečima, prvi zahtev je oročen do 1. jula, a traži se da „Srbija gas“ završi restrukturiranje.\n„Cilj je da se zapravo izdvoje transporter i distributer gasa i da to ne bude, kako oni kažu, samo na papiru. Zameraju ’Srbija gasu‘ što nije taj proces završio do kraja, ali i pokazuju skepsu da će to preduzeće ispuniti nalog Energetske zajednice“, kaže Putnikovićeva.\nSrbiji se zamera i to što „Elektromreža Srbije“ nije ušla u jednu vrstu asocijacije koju su napravile elektro-mreže ostalih zemalja na Balkanu — Crne Gore, BiH, Makedonije, Grčke, kao i to što nije do kraja završeno razdvajanje „Elektromreža Srbije“ i „Elektromreža Kosova“.\n„Doduše, predstavnici Energetske zajednice su priznali da se kod ovog trećeg zahteva krivica ne može prebaciti na Srbiju, jer ni predstavnici Prištine ne ispunjavaju svoj deo dogovora i iznova iznalaze razloge zašto nisu uradili nešto što je prethodno dogovoreno na pregovorima u Briselu“, objašnjava urednica „Balkan magazina“.\nČetvrti zahtev upućen Srbiji odnosi se na zaštitu životne sredine, gde se insistira na tome da se Pančevačka rafinerija što pre oslobodi proizvodnje mazuta sa sadašnjim sadržajem sumpora.\nEnergetska zajednica je, objašnjava Jelica Putniković, organizacija EU koja zemljama koje žele da budu članovi Unije propisuje šta sve treba da urade u energetskom sektoru kako bi bolje funkcionisale.\nOna ukazuje da je Srbija još 2005. godine potpisala da će poštovati sve principe Energetske zajednice, a u svoj Zakon o energetici naša zemlja ugradila je i „Treći energetski paket“ EU, koji propisuje kako kojim sektorom treba upravljati, pre svega kada je reč o električnoj energiji i gasu.\n„Ove opomene Srbiji su jedna vrsta packi iz Brisela i opomena da moramo da ispunimo mnoge zahteve. Ipak, treba imati u vidu da je Srbija mnogo naprednija kada je u pitanju implementiranje ovih pravila EU od Bugarske, koja je već nekoliko godina članica EU“, navodi Putnikovićeva.\nKako kaže, sama Energetska zajednica nema neke velike mogućnosti finansijskog kažnjavanja „neposlušnih“ zemalja, ali može da uskrati neka finansijska sredstva za funkcionisanje srpske Agencije za energetiku ili za članove pregovaračkih timova koji rade na usklađivanju propisa. Takođe može i da tuži Srbiju.\n„Ipak, treba imati u vidu da je Energetska zajednica ta koja daje preporuke za otvaranje pregovaračkih poglavlja koja se tiču energetike. Problem se može javiti kada se budu otvarala ta poglavlja, jer neke zemlje-članice mogu da ne prihvate njihovo otvaranje, s obzirom na to da Srbija nije ispunila neke od zahteva Energetske zajednice“, kaže Putnikovićeva.\notvaranje poglavlja, sankcije, evrointegracije, energetika, Elektromreže Srbije, Srbijagas, EU, Jelica Putniković, Kosovo i Metohija, Srbija


MOSTAR, SA DŽOKEROM KOD BOŠNJAKA? — Bosnjaci.Net\nMOSTAR, SA DŽOKEROM KOD BOŠNJAKA?\nObjavljeno: 04. July 2016. 19:07:18\nMR. MILAN JOVIČIĆ: Kako i kažeš u gornjem naslovu: „Bošnjaci su i najodgovorniji za državu BiH“, u svakom slučaju bez dileme, slažem se, ova ti je na mjestu i istinski izrečena. U ovoj državi Bošnjaci su i najbrojniji, najviše su podnijeli i žrtve u dvostrukoj agresiji sa istoka i zapada, oni su je ponajviše i branili i odbranili koliko su mogli, te ukoliko i njima bude dobro u ovoj državi, što to ne bi bilo dobro i ostalim narodima koji u njoj žive.\nNaš Mostaru, bašto šarena, nekada se pjevušilo, a danas se i dodaje tugo naša pregolema! Kada je Mostar u pitanju, zašto bi se osjećao tako tužno naš Fahro Radončiću, kada si saznao za velike razlike u razmišljanjima i željama, HDZ-a i SDA, za njegovu sudbinu, da naprave atar i torove sa svojim stadom, u „fildžan“ okruženju ili „stolnom gradu“. Razlike su nebitne, koliko je suština nametnutog problema statusa i sudbine grada, konačno i prostrta na stol po prvi put otvoreno, poput špila igrajućih karata najvećih kockara i naše sudbine, ali bez postojećeg stida i srama.\nVelika igru ove hazardne igre, na stolu i „sonu“ sa razno-raznim kartama i njihovim vrijednostima, u toj igri, Fahrudine Radončiću, građani ovog napaćenog, opsjednutog i osiromašenog grada, očekuju od tebe, da budeš „Džoker“ u ovoj igri. Ovi upućeniji u takve hazardne igre, odlično znaju ulogu i značaj i vrijednost takve karte među ostalim, najmoćnija je i može da zamjeni svaku drugu i sve ostale, a ona je jedna i jedina i poželjna.\nZato tebi i tvojima u starnci SBB, na čijem si čelu, nikako ne dolikuje pozicija, samo medijatora, vi trebate pokupiti sav plijen sa „sona“ i da zaista ostanete i postanete prave hadžije, optimistički nastrojene, trajno cijenjene i poštovane od ostalih građana ovog grada. Dakle, naš Fahro, ti bi trebao biti taj igrač dobitnik, a ne gubitnik ili nemoćni medijator, kakvog te predstavlja i svojim upitom novinarka koja te intervjuiše.\nZa takvu igru, Fahrudine Radončiću, postoji i ona narodna: „Karala majka sina, ne što se kockao, već što se vadio“ a to bi u našem žargonu značilo, da mi tebe i tvoju stranku ne želimo „karati“, mlađani ste, niste učestvovali u ranijim kockarskim varijantama u Mostaru i oko Mostara, ali se ne smijete sada osjećati ni pesimista, niti nemoćan učiniti prave stvari, a ponajmanje apriori prihvatiti bilo kakvu krivicu na sebe, jer to građani veoma dobro znaju u kom grmu leži zec, pa kada je on i konačno izletio po prvi puta iz svoje jazbine, nužno ga je hitno uloviti i kožu mu oderati, jer je podivljao.\nKako i kažeš u gornjem naslovu: „Bošnjaci su i najodgovorniji za državu BiH“, u svakom slučaju bez dileme, slažem se, ova ti je na mjestu i istinski izrečena. U ovoj državi Bošnjaci su i najbrojniji, najviše su podnijeli i žrtve u dvostrukoj agresiji sa istoka i zapada, oni su je ponajviše i branili i odbranili koliko su mogli, te ukoliko i njima bude dobro u ovoj državi, što to ne bi bilo dobro i ostalim narodima koji u njoj žive.\nU vašem bošnjačkom korpusu i njenom jedinstvu je ogromna snaga, koja nam garantuje i naš put u bolju zajedničku budućnost, te sam svojevremeno naslutio i prorekao tu nadolazeću zajedničku, koalicionu saradnju, što se veoma brzo i obistinilo potpisivanjem sporazuma, vaše dvije najjače stranke u Bošnjaka, SDA i SBB-a. Imajući ovo u vidu, lično i nisam bio opterećen vašim stranačkim savezom, koliko me je radovalo to jedinstvo i postojeća snaga u Bošnjaka, da zajednički krenete u naš sveukupni državnički i društveni napredak i boljitak svih njenih građana, u svakom pogledu.\nNe upuštajući se u suštinu visoke politike, te razno – raznih društvenih kretanja u našoj balkanskoj regiji, mene isključivo interesuje staus i pitanje našeg grada Mostara, njegova sudbina i rješenje po mjeri i željama svih njegovih građana.Upravo, u ovome je i veliki zahtjev i tvoje neposredne mogućnosti, Fahrudine Radončiću, kako ne bi bio nijemi posmatrač ili neutralni pesimistički medijator u susretima i razgovorima, Bakira i Dragana, već da istinski koristiš upravo i svoje „džokere“ u zajedničkoj igri.\nBudi siguran, da to građani od tebe očekuju, vjerovati će ti, kada ugledaju i prve rezultate takve tvoje igre, a budi siguran da će te i birači sutra nagraditi svojim glasovima.\nDakle, Fahrudine Radončiću, budi optimista, sa „džokerima“ se možeš smjelo i hrabro upustiti u ovu hazardnu igru, a rezultati moraju doći na vidjelo veoma brzo, poput i onog „zeca“ kjoji je iskočio iz jazbine, samo mi nemamo namjeru tebe i tvoju stranku niti kritikovati, niti bilo koga derati, a rezultati će se brzo pokazati na dobrobit svih nas.


SVI IZLETI PO SRBIJI NA JEDNOM MESTU - Serbian Adventures\nSvi izleti po Srbiji na jednom mestu!\nSerbian Adventures je sajt gde ćete naći izlete i razgledanja po Srbiji. Izaberite mesto polaska i destinaciju ili izaberite izlet po vašim interesovanjima i krenite. Srbija, predivna zemlja vas čeka. Više informacija o nama pogledajte na ovom linku.\nSerbian Adventures nije agencija vec samo servis koji omogućava da se ponuda svih izleta po Srbiji nađe na jednom mestu. Ako rezervišete izlet do roka koji je odredio organizator, dobićete momentalnu potvrdu rezervacije. Organizator putovanja će vas zatim kontaktirati i preuzeti svu dalju odgovornost oko vašeg putovanja. Srećno u otkrivanju Srbije!\nuto - 23.01.2018.\nCena: 2400 RSD rezerviši\nTura oslobodilaca - Niš\nIstorijska tura Nišom sa prevozom. Poseta memorijalnim mestima koja nam govore priču o borbi za slobodu kroz istoriju grada.\nPutevima Nikole Tesle - industrijsko nasleđe okoline Niša - jednodnevna tura\nIdemo na turu putevima istorije elektrifikacije i tehnološkog napretka inspirisanog dostignućima slavnog srpskog naučnika.\nCena: 4900 RSD rezerviši\n(Mesto polaska: Vrnjačka banja)\nNakon obilaska Manastira Žiča, pauza na obližnjem ribnjaku, gde se gosti mogu opustiti i uživati u pogledu na dva jezera.\nCena: 600 RSD rezerviši\nObilaze se oba manastira. Fakultativno, poseta etno restoranu.\nCena: 1200 RSD rezerviši\nDoživite Kosovo i Metohiju\n(Mesto polaska: Kopaonik)\nPosetite Kosovo i Metohiju, kulturno najrazličitiji deo Srbije. Obidjite manastire Banjsku, Pećku patrijaršiju, Visoke Dečane i Gračanicu. Doživite Prizren, carski grad. Oduševite se lepotama prirode Šar planine i degustirajte metohijske specijali\nCena: 18000 RSD rezerviši\nDoživite nezaboravno iskustvo u Room Escape Novi Sad. Nova zanimljiva logička igra, napravljena za timove od 2 do 5 ljudi prema dizajnu članova Mense Srbije koje sadrže originalne zagonetke, mistiku kao i priče koje su posebne za svaku sobu.\nCena: 1000 RSD rezerviši\nManastiri Ljubostinja i Sv. Petka\nObilaze se oba manastira. Trajanje oko 3h.\nCena: 500 RSD rezerviši\nGoč i Mitrovo Polje\nObilazi se cela vrnjačka strana planine Goč. Obilazi se: Centar dečijih letovališta, naselje Mitrovo Polje, ski staze, Gočko jezero. Trajanje oko 4h30min\nTura podzemljem Beograda\nCena: 900 RSD rezerviši\nRavanica - Manasija - Vodopad Lisine - Resavska pećina - privatna tura\nPrelepa tura posete kulturnih i spomenika prirode, bogatog duhovnog i umetničkog nasleđa srednjovekovne srpske kulture uz relaksaciju uz vodopad Lisine i nezaboravne doživljaje iz najlepše srpske pećine - Resavske pećine.\nCena: 7000 RSD rezerviši\nĐavolja varoš - Privatna tura\nSrpsko svetsko čudo Đavolja varoš, lekovita voda i izvrsna hrana vas čekaju!\nCena: 3500 RSD rezerviši\nVračar Tura Beograd\nSnaga svakog grada nalazi se u njegovim ljudima! Grad ćete najbolje upoznati kroz otkrivanje sudbina ljudi koji su ga obeležili. Upoznajte grad Nikole Tesle!\nFeliks Romulijana i Rajačke pimnice - privatna tura iz Niša\nU jednom danu ćemo obići lokalitet "Feliks Romulijana", Rimsku carsku palatu iz okoline Zaječara, Narodni muzej u Zaječaru s izvanrednom arheološkom zbirkom, čuvene Rajačke pimnice u kojima ćete osetiti čari ambijenta romantike i tradicije.\nCena: 4350 RSD rezerviši\nPodrum Malča je najbolji primer spoja vinogradarske lokalne tradicije i kvalitetne i kompletne turističko-ugostiteljske ponude s istorisjkim rekonstrukcijama raznih epoha prošlosti ovog regiona, od rimskih vremena do danas.\nCena: 1550 RSD rezerviši\nPešačka tura razgleda Niša\nPovešćemo Vas na turu razgleda grada Niša, otkrićemo Vam bogatu i burnu istoriju Niša, pokazaćemo Vam najlepše niške znamenitosti, ispričaćemo Vam priče i legende o gradu i Nišlijama, a vi ćete shvatiti šta je to južnjački mentalitet!\nTrajanje ture: 1,5 h\nCena: 999 RSD rezerviši\nPutevima Tesle - industrijsko nasleđe okoline Niša - trodnevna privatna tura\nCena: 19700 RSD rezerviši\nKratka pešačka tura centrom Novog Sada\nSvaki dan osim ponedeljka i utorka organizujemo kratku pešačku turu kroz centar grada. Posle ove kratke ture možete nam se pridružiti na našim redovnim celodnevnim izletima van grada.\nsre - 24.01.2018.\nCena: 350 RSD 500 RSD rezerviši\nObiđimo podzemne odaje i dobro čuvane vojne tajne nekada najveće tvrđave u Evropi, Beogradske. Posetićemo Rimski bunar, čija je mističnost zagolicala maštu čak i velikog Alfreda Hičkoka. Vojni bunker, do skora nepoznat javnosti, svedok je Ti\nsub - 27.01.2018.\nCena: 850 RSD 1450 RSD\nDeca: 650 RSD rezerviši\nOva tura je koncipirana tako da će čak i Novosađani otkriti mnog nove stvari koje ranije nisu znali. Obići ćemo najzanimljivije građevine drevnog podgrađa, njegove dve crkve a potom i tvrđavu, nad i pod zemljom.\nned - 28.01.2018.\nCena: 650 RSD 790 RSD\nDeca: 500 RSD rezerviši\nPetrovaradinska tvrđava pešačka tura\nPostoji jedna stvar na koju se posebno treba fokusirati kada je u pitanju Novi Sad bila bi to Petrovaradinska tvrđava. Bogata istorijom, podzemnim galerijama, muzejom i samim svojim izgledom nešto je što čini ovaj grad prepoznatljivim.\nCena: 800 RSD rezerviši\nOtkrijte bisere Fruške gore - polazak iz Novog Sada\nZapadna strana čudesne planine Fruške gore krije brojne neotkrivene bisere. Tokom ove ture otkrivamo tri manastira, dve vinarije i još neke druge zaniljive atrakcije.\nCena: 2660 RSD 3290 RSD\nDeca: 2550 RSD rezerviši\nOvaj izlet vas vodi u srce Srbije gde prvi dan obilazimo najznačajnije srpske crvke i manastire a drugi dan uživamo u fenomenalnoj prirodi i etno ambijentima zapadne Srbije. Izlet Uvac, Žiča, Studenica, Oplenac.\nsub - 03.02.2018.\nCena: 5990 RSD 7500 RSD rezerviši\nCena: 1450 RSD rezerviši\nBogatstvo različitosti - jednodnevni izlet - Belo Blato\nBogatstvo razliičitosti jednodnevni izleti obuhvataju prevoz, licenciranog vodiča, ručak i bogat program u selu koji nam spremaju domaćini. Bićete u prilici da se upoznate sa kulturnim nasleđem, običajima, tradicijom, starim zanatima...\nCena: 1290 RSD 1500 RSD rezerviši\nPočetkom 15. veka osniva se Viteški red zmaja sa zadatkom da "brani krst od neprijatelja". Iako je "zvanično" despot Stefan Lazarević prvi poneo titulu viteškog reda zmaja legende kazuju da su i njegov otac Knez Lazar i drugi kosovski junaci takođe\nCena: 1220 RSD 1550 RSD rezerviši\nCena: 1820 RSD\nDeca: 1620 RSD rezerviši\nRomantični sever - vino, salaši i lipicaneri 2 dana/1 noć\n(Mesto polaska: Beograd/Belgrade,Novi Sad)\nCena: 7320 RSD 8300 RSD rezerviši\n(Mesto polaska: Novi Sad,Zrenjanin)\nTemišvar - šoping izlet iz Novog Sada. Iznenadićete se šarmom i austrougarskim šmekom koji će vas podsetiti na stari deo Beča. Izlet u Temišvar možete iskoristiti i za dobar i jeftin šoping ako planirati kupivnu brendiranih stvari.\nCena: 1400 RSD 1700 RSD rezerviši\nSlovačko kulturno nasleđe i Mihajlo Pupin - Kovačica, Idvor, Padina\nned - 04.02.2018.\nCena: 1350 RSD 1590 RSD rezerviši\nVojvođanska etno multikulti tura, polazak iz Novog Sada\nZanimljiva tura kroz koju se oslikava deo bogatstva različitosti Vojvodine. Dvorac, muzej pa upoznavanje sa tradicijom, istorijom i savremenim životom Slovaka u Vojvodini, i na kraju autentični salaš 137.\nCena: 1350 RSD 1550 RSD rezerviši\nCena: 2660 RSD 4280 RSD rezerviši\nsub - 10.02.2018.\nCena: 5790 RSD rezerviši\nPalić, Morahalom i Segedin\nVikend na romantičnom severu! Obilazak Subotice uz šetnju po šarmantnom jezeru Palić i mogućnost odlaska u banju Morahalom i šoping u Segedinu.\npet - 16.02.2018.\nCena: 4750 RSD 6950 RSD rezerviši\nVodimo Vas na poznatu manifestaciju u Turiji koja već godinama okuplja veliki broj mesara i ljubitelja kobasica iz zemlje i okruženja.\nned - 18.02.2018.\nCena: 1450 RSD 2100 RSD rezerviši\nOtkrijte čarobne lepote Zapadne Srbije: Ovčarsko kablarska klisura (vožnja katamaranom), Zlatibor, Sirogojno, vožnja Uvac, pećina, Zlatar, Ivanjica, Guča\npet - 02.03.2018.\nCena: 13176 RSD 15200 RSD rezerviši\nCena: 10980 RSD 12980 RSD rezerviši\nWinterfestov Vinski pasoš omogućava učešće na jednoj od najzanimljivijih vinksih događaja u Srbiji. Vino, skijanje, provod i edukacija, glasilo bi u najkraćem ono što vas očekuje na ovom događaju.\nCena: 4340 RSD rezerviši\nMakedonska sunčana vinska tura - 3 dana, 2 noći\nMakedonija - zemlja večnog sunca i fantastičnih vina. Put posle koga će vam ukus vina ostati neizbrisiva uspomena. Trodnevna vinska avantura na kojoj ćete se ponovo zaljubiti u ovaj božanski nektar.\nCena: 19000 RSD rezerviši\nJednodnevna tura do Cera i Drine nas upoznaje sa prvim bitkama i prvim pobedama u Prvom Svetskom ratu ali i otkriva neke manje poznate delove Srbije.\nsub - 03.03.2018.\nCena: 1890 RSD 2200 RSD rezerviši\nIskoristite dan i obiđite dva arheološka lokaliteta na Dunavu, uživajte na obali Srebrnog jezera, prođite nekadašnjom prestonicom Srbije i ugrejte se uz vino.\nCena: 1550 RSD 1990 RSD\nDeca: 1190 RSD rezerviši\nJednodnevni izlet Topola, Oplenac i etno sela Šumadije\nPosetite crkvu-mauzolej na Oplencu koja oduzima dah svojim čarobnim mozaicima, kopijama najlepših srpskih fresaka! Ništa manje zanimljivi nisu ni Karađorđev grad sa muzejom i i kraljevski vinski podrum.\nned - 04.03.2018.\nCena: 2900 RSD 3200 RSD\nDeca: 2350 RSD rezerviši\nIskoristite dan i obiđite dve tvrđave na Dunavu, otkrijte kako je izgledao rimski grad Viminacijum , uživajte na obali Srebrnog jezera...\nCena: 2290 RSD 2590 RSD\nDeca: 1950 RSD rezerviši\nCena: 2950 RSD 3300 RSD\nDeca: 2450 RSD rezerviši\nPridružite nam se u panoramskom razgledanju Beograda turističkim autobusom sa otvorenim krovom. Razgledanje nekih od najpoznatijih delova Beograda u autobusu koji je predviđen za ovu vrstu obilaska.\nsub - 10.03.2018.\nDeca: 400 RSD rezerviši\npet - 16.03.2018.\nCena: 1000 RSD 1200 RSD rezerviši\nDvodnevni program. Posetite Andrić grad i Mećavnik, dva graditeljska dela našeg čuvenog filmskog režisera, provozajte se Šarganskom osmicom, otkrijte Potpećku pećinu, uživajte u mini krstarenju Drinom...\nsub - 17.03.2018.\nCena: 5990 RSD 6290 RSD\nDeca: 5290 RSD rezerviši\nsub - 31.03.2018.\nCena: 4990 RSD 5910 RSD\nOni koji su ga posetili i doživeli za Sombor su rekli da je pravi mitski grad u kojem će Vas pokriti senke bogate i raskošne prošlosti. Grad je riznica arhitekture različitih stilova, nesvakidašnjeg zelenila, grad umetnika poput Konjovića, Veljka P\nsub - 07.04.2018.\nCena: 5960 RSD 6990 RSD rezerviši\nsub - 14.04.2018.\nDeca: 990 RSD rezerviši\nPutovanje do istoka Srbije sa obilaskom manastira Manasija. Posle divnih stvari sačinjenih ljudskom rukom, obilazimo i dva čuda prirode - Resavsku pećinu i vodopad Veliki buk\nned - 22.04.2018.\nCena: 1290 RSD 1650 RSD\nDeca: 1150 RSD rezerviši\nCentralnu morfološku celinu rezervata predstavlja kanjonska dolina reke Uvac sa dolinama njenih pritoka. Posebna vrednost kanjonskih delova doline su uklješteni meandri. Rtovi meandara imaju relativnu visinu i do 100 m.Okolina je sastavljena od kraških\nsub - 28.04.2018.\nCena: 4690 RSD 7200 RSD\nDeca: 4190 RSD rezerviši\n(Mesto polaska: Užice,Zlatibor)\nuto - 01.05.2018.\nDeca: 1700 RSD rezerviši\nPosetite srpsko čudo prirode - Đavolju varoš i nacionalni park Kopaonik, uz obilazak Kuršumlije, degustaciju vina u Aleksandrovačkoj župi i šetnju u romantičnoj Vrnjačkoj banji\nCena: 4690 RSD 7250 RSD\nStanišići i kupanje u Banji Dvorovi\nObilazak predivnog etno sela Stanišići u Semberiji (Republika Srpska), sa posetom nesvakidašnjoj crkvi na dva nivoa i centru grada Bijeljine. Uz sve to - i kupanje u bazenima banje Dvorovi!\nned - 13.05.2018.\nCena: 1190 RSD 2000 RSD\nDeca: 1050 RSD rezerviši\nDa li ste znali da je reč „vampir“ srpskog porekla? To ćemo vam pokazati u vodenici u kakvoj je svoju žeđ gasio prvi svetski poznati vampir.\nned - 20.05.2018.\nCena: 1190 RSD 1900 RSD rezerviši


Sve lekcije>\tModel punog pogotka i odnos PR-a prema s ...>\nModel punog pogotka i odnos PR-a prema savremenon poslovnom okruženju\nUkoliko želite da na pravi način plasirate proizvod ili uslugu na Intenret i „pogodite“ vaše ciljno tržište, potrebno je da odgovorite na sledeće setove pitanja i odgovore rangirate na sledeći način.\nUkoliko proizvod ili usluga ne odgovara zahtevima određenog kriterijuma, dobiće nula poena, i suprotno, u slučaju da zadovoljava sve zahteve, dodeljuje joj se 10 poena.\nPonudi koja se nalazi između ovih ekstremnih vrednosti kriterijuma dodeljuje se od 2 do 9 poena, u zavisnosti od stepena ispunjenja zahteva. Što više poena data ponuda osvoji, šanse za uspeh su joj veće.\nSedam kriterijuma modela koji se odnose na ciljno tržište\nSedam kriterijuma modela koji se odnose na ciljno tržište su:\nDa li su korisnici računara ciljna grupa?\nDa li je ponuda usmerena ka onima koji brzo usvajaju tehnološke inovacije?\nDa li je ponuda usmerena ka ciljnoj grupi sa natprosečnim primanjima (i/ili njihovoj deci)?\nDa li je ponuda usmerena ka ciljnoj grupi sa višim stepenom obrazovanja (i/ili njihovoj deci)?\nDa li je ponuda usmerena na muški i/ili ženski deo populacije?\nDa li se ciljno tržište može lako prepoznati i da li mu se može lako pristupiti na Internetu?\nDa li su korisnici Interneta deo ciljnog tržišta?\nDevet kriterijuma za proizvod ili uslugu\nNa proizvod (uslugu) se odnosi devet kriterijuma:\nDa li ponuda ima veze sa svetom računara?\nDa li postoji mogućnost testiranja proizvoda/usluge pre kupovine?\nDa li kupac razume ponudu? Ima li poteškoća pri naručivanju? Da li je moguća automatizacija ovog procesa?\nKoja je priroda ponude: da li je to materijalni proizvod, fizička usluga, virtuelna usluga ili intelektualna svojina?\nDa li je ponuda vezana za plasman proizvoda visoke tehnologije?\nDa li se radi o ponudi robe široke potrošnje?\nDa li se nudi nov proizvod jedinstvenih mogućnosti i osobina?\nDa li ponuda ima globalni značaj i privlačnost?\nDa li je ponuda dovoljno fokusirana na globalnu tržišnu nišu?\nMarka i distribucija\nDa li se radi o dobro poznatoj marki popularnog proizvođača?\nDa li su proizvodi konkurencije već dostupni lokalnim potrošačima putem klasičnih prodajnih kanala (maloprodaja)?\nDa li kompanija može da vrši globalnu distribuciju ponude ili je distribucija ograničena na lokalno, odnosno, nacionalno tržište?\nCena i promocija\nDa li je proizvod (usluga) koja se prodaje skup?\nDa li se često menja cena proizvoda (usluge)?\nDa li tradicionalne (klasične, Offline) promotivne aktivnosti daju dobre rezultate?\nStruktura troškova, konkurentsko i pravno okruženje\nStruktura troškova u grani:\nDa li Internet omogućava sniženje troškova plasmana na tržištu, isporuke i podrške proizvoda?\nDa li konkurencija nudi slične proizvode na Internetu i/ili van njega?\nPravno okruženje i tražnja na tržištu:\nDa li je ponuda legalna?\nDa li je prati velika potražnja?\nDruštveno, kulturno i političko okruženje\nDruštveno i kulturno okruženje i tražnja na tržištu:\nDa li je ponuda društveno prihvatljiva i da li za njom vlada velika potražnja?\nDa li postoji neki aspekt ponude zbog kog bi anonimnost kupca tokom faze prodaje bila korisna?\nDa li političko okruženje omogućava potpun i otvoren pristup javnosti proizvodu (usluzi)?\nPrivredno i tehnološko okruženje\nDa li je privredna situacija dobra ili loša?\nDa li će dobri ili loši privredni uslovi obezbediti razvoj prodaje?\nDa li se tehnološko okruženje u ciljnim zemljama, oblastima ili gradovima, u pogledu razvijenosti infrastrukture i korišćenja Interneta može nazvati naprednim?\nPR i Internet\nDa li će novi trendovi u obrazovanju zajedno sa vrtoglavim razvojem tehnologije učiniti klasična sredsta marketinga i PR-a bespomoćnim? Postavlja se pitanje kako služba PR-a treba da se postavi prema promenama koje se dešavaju u savremenom svetu. Razvijeno je mnogo teorija koje se tiče PR-a u budućnosti. U vremenu kada se gubi granica između masovnih tržišta, kada se menja životni stil potrošača i kada tehnologija sve više preuzima primat u našim životima, postoji obilje mogućnosti da se naprave greške. Na osnovu knjige Volfranga Kinebroka Multimedijski marketing identifikovano je 9 grešaka koje bi mogla da napravi služba PR-a u zahuktalom modernom dobu.\nGreška 1: Ne menjajte baš ništa\nPreduzeće koje svoje komunikaciono ponašanje prema ciljnim grupama (bili ono potrošači, distributeri, nabavljači, konkurencija...) ne prilagođava zahtevima modernog doba, jednog dana shvatiće da se i samo promenilo. Aktuelno vreme i godine koje dolaze nalažu kontinuirano prilagođanje i laganu evoluciju. Nikako ne treba praviti nagle skokove – jer oni često mogu biti fatalni (zbog nedovoljne pripremljenosti i nedostatka iskustva).\nGreška 2: Koristite multimedijalne tehnologije i medije, ali pažljivo pratite ekonomičnost s obzirom na ograničeni budžet\nPretpostavka da će korišćenje multimedijalnih sredstava komunikacije smanjiti troškove je velika zabluda. Ekonomska isplativost multimedija danas se ne može egzaktno meriti. Međutim, sadržaj i tehnika novih medija poseduju izvesne zahteve koji proističu iz zahteva ciljnih grupa. Npr. ko želi da uz pomoć multimedija mladima prenese neku poruku, ne sme dozvoliti da zbog ograničenog budžeta njen kvalitet bude doveden u pitanje.\nGreška 3: Odvojite jedan deo raspoloživih budžetskih sredstava i usresredite ih na nove medije\nUprkos ogromnom napretku multimedijalnih sredstava komunikacije, u središtu uspešnih kampanja neće biti tehnološka inovacija, već duhovno-strateška orijentacija. Nije imperativ pošto-poto uvesti nove tehnologije ili, još gore, njima u potpunosti zameniti klasične kanale komunikacije. Novi mediji ne mogu, barem tokom sledećih godina, da preuzmu funkciju osnovnih medija. Mudrost je u sledećem: uvođenje novih tehnologija korak po korak u ukupnu strategiju. Velika greška je korišćenje novih tehnologija izolovano od ukupne strategije preduzeća.\nGreška 4: Pouzdajte se potpuno u omladinske ciljne grupe, jer one pokazuju budući imidž preduzeća\nIako su mlađe generacije otvorenije prema prihvatanju novih tehnologija i medija, ne bi trebalo zameniti moć starijih ciljnih grupa. U skladu sa novim konceptima doživotnog obrazovanja i usavršavanja, menjaju se i tradicionalne vrednosti starijih ljudi. Tačno je da na mladima svet ostaje i da će na medijski pejzaž u prvom redu uticati grupa mladih. Bilo bi fatalno u procesu komunikacije zanemariti i prevideti starije ciljne grupe.\nGreška 5: Pouzdajte se u interaktivnu mušteriju\nDanas, interaktivna komunikacija između preduzeća i ciljnih grupa još uvek nije u potpunosti zaživela. Za sada interaktivne procese komunikacije prihvataju samo specifični segmenti „mušterija“. Ipak, to nas ne sme obeshrabriti u našim pokušajima da ostvarima takvu vrstu komunikacije. Interaktivna komunikacija se mora razvijati, malo po malo, oprezno – evolutivno. Taj proces će sa jedne strane određivati tehnika, a sa druge mora se voditi računa o konzumentu i o stepenu njegove spremnosti na interaktivnost.\nGreška 6: Pouzdajte se isključivo na istraživanja, a pažljivo izbegavajte rizik\nDa su se ovog držali ljudi iz velikih kompanija, da li bi ikada videli Esso-vog tigra, Marlboro-vog kauboja ili rupu u cipeli čoveka koji puši Camel? Rizik je gotovo neophodna stvar prilikom kreiranja imidža i identiteta jednog preduzeća, baš kao što su to i istraživanja. Kod multimedija stvar je u sledećem: ljudi još uvek nemaju dovoljno iskustvenih podataka, pa se na njihov sud u toj oblasti i ne možemo previše osloniti. Prilikom korišćenja novih multimedijalnih medija od velikog je značaja imati hrabrosti da se donese odluka i pokazati više spremnosti za rizik.\nGreška 7: Gde god da je moguće, koristiti nove ili na budućnost orijentisane medije – što više u svojim komunikacionom strategijama\nU nastojanjima da se ostvari dobra i kvalitetna komunikacija sa ciljnim grupama jedno je najbitnije – da komunikacija bude i ostane dvosmerna i po moguđnosti interaktivna. To se postiže samo ako nas ljudi koji su sa „druge strane“ mogu pratiti. Dobro je razmišljati na moderan i inovativan način – sve dok „mušterija“ može da nas prati. Od velike je važnosti umeti prepoznati trenutak kada je mušterija spremna za prihvatanje novog vida komunikacije. Ukoliko se novi mediji ili strategije zasnovane na tehnici koriste u pogrešno vreme ili u pogrešnom obliku, onda će potrošač (ili bilo koja druga ciljna grupa) biti izneveren. Jedno od zlatnih pravila PR-a je da ljudima ponudimo informacije koje im za nešto mogu poslužiti, tj. one od kojih oni imaju koristi. Dakle, tehnika koja se koristi u komunikaciji, ne sme da bude sama sebi svrha kao „inovacija“ jer se onda smanjuje uloga potrošača tj. zanemaruju se njihove portebe.\nGreška 8: Pouzdajte se jedino u stručnjake koji se bave PR-om i ni po koju cenu u posao ne uvlačite stručnjake iz drugih oblasti\nOgromni tehnički napredak je suviše važan za preduzeće da bi se odluke vezane za njega prepustile isključivo službi PR-a i marketinga. Do novih rešenja u reklami i sredstvima komunikacije stići će se samo uz pomoć multimedijskih stručnjaka, programera, dizajnera i ostalih koji se bave novim tehnologijama.\nGreška 9: Pouzdajte se u trend i nipošto ne pokušavajte da sami inicirate trendove\nIstraživanje trendova uskoro će doživeti pravi procvat. Nema ničeg fascinantnijeg nego baviti se posledicama budućih razvoja kojima društvo ide u susret. Nažalost, malo je onih koji uspeju da izdvoje ono što je zaista važno iz opšteg haosa prognoza, spekulacija i teorija. Jedna od retkih stvari koja je potvrđena, jeste da će mladi, čim prepoznaju da će privreda preuzeti određeni trend, od njega odmah odustati. Dakle, istinski uspeh leži samo u vlastitom razvijanju trendova i to bez obzira na pravac.\nModel punog pogotka i odnos PR-a prema savremenon poslovnom okruženju 1\nModel punog pogotka i odnos PR-a prema savremenon poslovnom okruženju 2\nModel punog pogotka i odnos PR-a prema savremenon poslovnom okruženju 3


MILOVAN JOVANOVIĆ: Poseta u senci poplava\nStefan Kuzmanović\t 19.07.2021. 13:00h 13:42h\nNedavni susret nemačke kancelarke i američkog predsednika u Beloj kući protekao je u senci velikih poplava na zapadu Nemačke koje su odnele više od stotinu života.\nPoslednji zvanični boravak Angele Merkel u SAD imao je za cilj da potvrdi stabilnost nemačko-američkih odnosa.\nZa razliku od bivšeg američkog predsednika Donalda Trampa, koji je pokvario veze s najjačom evropskom zemljom i četvrtom ekonomijom sveta, sadašnji predsednik Bajden se obavezao da će se zalagati za jedinstvo sa tradicionalnim američkim saveznicima.\nNajvažnije teme razgovora dva lidera ticale su se nesuglasica oko Rusije i Kine. SAD smatraju da izgradnja gasovoda „Severni tok 2“ direktno ugrožava evropsku energetsku bezbednost jer podrazumeva veću zavisnost evropskog kontinenta od ruskog gasa.\nTo bi, po viđenju Vašingtona, stvorilo prostor Moskvi da nesmetano vrši pritisak na pojedine države istočne i centralne Evrope.\nDžo Bajden ne želi dodatno sukobljavanje s Berlinom o ovom pitanju, što pokazuje i njegova izjava da dobri prijatelji mogu i da se ne slože oko nečega. Međutim, protivljenje realizaciji ovog projekta ne dolazi toliko iz Bele kuće koliko iz oba doma Kongresa, kao plod veoma uspešnog lobiranja Poljske, Ukrajine, baltičkih i skandinavskih država.\nUprkos otporu Vašingtona i Brisela, Merkelova i dalje podržava izgradnju gasovoda, ali ostavlja mogućnost uvođenja sankcija Rusiji ukoliko dođe do narušavanja teritorijalnog integriteta Ukrajine i ukoliko Moskva obustavi isporuku gasa preko ukrajinskih gasovoda.\nNova vašingtonska administracija, isto kao prethodna, partnerstvo Nemačke i Kine u poslovnim projektima vidi kao nepromišljeno i štetno. Zbog jakih trgovinskih veza s Pekingom, kancelarka Nemačke insistira na investicionom sporazumu EU i Kine i odbija da blokira izgradnju 5G mreže na svojoj teritoriji. Takođe, ona se zalaže za saradnju s Kinom na globalnim pitanjima, poput klimatskih promena i pandemije koronavirusa, uz nadu da Nemačka i EU neće biti primorane da se opredeljuje za Kinu ili Ameriku.\nOva oproštajna poseta na kraju je rezultirala dogovorom o energetskom i klimatskom partnerstvu.\nObjavljena je Vašingtonska deklaracija kao temelj budućih američko-nemačkih odnosa.\nParlamentarni izbori, koji se održavaju 26. septembra, doneće prvu promenu nemačkog rukovodstva od 2005. godine (Merkelova odlazi u političku penziju). Kakvi god budu rezultati izbora za Bundestag i ko god bude formirao novu vladu Savezne Republike Nemačke, moraće da se nosi sa određenim političkim neslaganjima u odnosima sa SAD.\nMILOVAN JOVANOVIĆ: Okoštale fraze briselskih činovnika\nFENOMENALNA IVANA SKOČILA DO FINALA: Španovićeva skokom sezone sa prvog mesta ide u borbu za medalju 18\natmosferu dovela do usijanja\nNATAŠA BEKVALAC SE POJAVILA ZAKOPČANA DO GRLA, A ONDA POKAZALA GOLA LEĐA! Pevačica zapalila Grocku nastupom! (VIDEO)\nPRVA IZJAVA NOVAKA ĐOKOVIĆA POSLE PREDAJE MEČA ZA BRONZU: Izvinjavam se navijačima! Čast mi je da igram za Srbiju, želim u Pariz! 369\t5.3k\nZNA SE ZAŠTO JE NOVAK ODUSTAO OD DUBLA: Iscrpljenost nije jedini razlog Noletove predaje borbe za bronzu u miksu! (FOTO) 286\t4.8k\nVANJA GRBIĆ SE OBRATIO NOLETU MOĆNOM PORUKOM: Ti si primer svima šta je i kako izgleda biti olimpijski šampion! (FOTO) 77\t2k\nLAUŠEVIĆ UBIO DVA MLADIĆA, TREĆEG RANIO U TESTISE: Bio je omiljeni glumac, a onda mu je jedna KOBNA NOĆ UNIŠTILA ŽIVOT 306\t981


Kako napraviti dobru SPAM Zaštitu? - Baza znanja - WinStart DOO\nNalog Prijava Vaš hosting i domen nalog\nHosting > Baza znanja > E-mail > Kako napraviti dobru SPAM Zaštitu?\nKako napraviti dobru SPAM Zaštitu?\nNekoliko Saveta kako smanjiti broj SPAM maijlova\nObratite paznju gde upisujete svoj email! Ukoliko se upisujete na sumnjive forume i sajtove koristite tz. free email kao free google mail, free yahoo mail idr.\nNajvažnije - Nemojte stavljati email adresu na vaš home page!!! SPAM roboti (skripte) će vam indexovati email... Za prijem poruka od korisnika koristite kontakt formu. Ovo vam je najjača spam zaštita.\nPutem E-Mail Management u DirectAdmin kontrolnom panelu se može kontrolisati prijem e-maila uz pomoč SPAM Filters i Spamassassin Setup.\nSPAM Filters blokira e-mail koji dolazi sa određene e-mail adrese, sa određenog domena, onaj koji sadrži određnu reč ili onaj koji je veći od zadate vrednosti. Da bi se blokirao e-mail koji dolazi sa određenog domena potrebno je uneti ime domena bez www. Blokirani e-mail može biti izbrisan ili poslat u spambox.\nOvo je neefikasan način za sprečavanje SPAMA širokog spektra (kada se često menja pošiljac), međutim vrlo efikasan ako jedna ista osoba ili domen non stop šalje spam.\nUz pomoć Spamassassin Setup spamovi se preusmeravaju u inbox, spam folder ili brišu u potpunosti, kontroliše se stepen zaštite, menja subject e-maila u ***SPAM*** (ili proizvoljno). Ovde se može napraviti i lista e-mail adresa sa kojih ne želite primati poruke tzv. Blacklist i Lista onih za koje želite da vam mogu slati email tzv. White list.\nTreba napomenuti da ovaj sistem uči šta je spam! Takođe je povezan sa spam databazama i sajtovima i svakodnevno se ažurira.\nPodešavanje za mail Klienta - Outlook - Thunderbird (Views: 1789)\nKako proslediti email? (Views: 1771)\nBrute Force email napad (Views: 176)\nKoristiti Gmail kao mail klient za svoj nalog (Views: 2132)\nWinStart Mail u Spam? (Views: 1613)\nCopyright © 2013 WinStart DOO. All Rights Reserved.


Srbin sa Kosova dizajnirao brushalter koji povećava grudi - Savršena\nMilan Milić je izbegao sa Kosova i Metohije. I dalje živi u Srbiji, a 2012. godine je, zajedno sa devojkom Jelenom Šabić, smislio prvi prototip grudnjaka koji bez ikakve hirurške intervencije povećava grudi.\nTags: grudi, Izdvajamo, žena


Snimak iz Italije uznemirio čitav svet: Policijac davio mladića, mučen krkljao i iskolačio oči - Telegraf.rs\n12/08/20 | 10:50\nSlučaj "Flojd" dogodio se i u Italiji\nU italijanskoj štampi nastavljena je i danas polemika o skandalu u koji je umešana policija, na osnovu video snimka koji pokazuje policajca iz Vićence dok na zemlji drži mladića zahvatom oko vrata, poput onog od koga je preminuo amerikanac Džordž Flojd, a koji je za jedan dan pregledan na desetine hiljada puta.\nMladića Denisa Romera, poreklom Kubanca koji legalno živi i radi u Italiji juče je, prema svedočenju njegovog prijatelja, policija iz čista mira, pokušala da legitimiše.\nBudući da nije ništa uradio mladić je odbio, pokušao da se udalji, policajac ga je oborio na zemlju i kako je na svom Instagam profilu objavio njegov prijatelj koji je napravio video snimak, “sa iskolačenim očima počeo da krklja”.\nU komentarima većinom niko ne osporava činjenicu da je mladić odbio da se legitimiše, ali se polemika vodi, a tonovi usijavaju, zbog činjenice da je iz grupe izdvojen jedan drugačije boje kože i pre svega činjenica da je policajac upotrebio zahvat, stezanje vrata, koji je u policijskoj praksi Italije, zabranjen.\nKod njih u njihove zemlje posebno muslimanske nesmes da odeš a kamoli da napraviš gest nepoštovanja policije odmah će da ti isecu ruku a ne najgrublje hapšenje a ovde kod nas se ponašaju bahato i maltretiraju sve redom jer u svojim zemljama nisu smeli\n12. avgust 2020 | 11:17\nBoze dragi, dal su ovi ljudi normalni? Policajac mu trazi dokumenta, a on ga ignoriše i odlazi, pa šta je trebalo da uradi policajac, da mu se izvini što je trazio dokumenta?\nPolicajac je ocito pogresio i za to mora da odgovara i da bude razresen tog posla?!


Uoči početka Olimpijskih igara, Kina ponovo na udaru kritičara\nNedelju uoči početka letnjih Olimpijskih igara, Kina se ponovo našla na udaru kritičara, ovog puta zbog neispunjenog obećanja da će stranim novinarima omogućiti otvoreno i slobodno izveštavanje. I dok članovi međunarodnog Olimpijskog komiteta o tom pitanju još raspravljaju sa kineskim zvaničnicima, novinari brinu da neće biti u mogućnosti da obavljaju svoj posao.\nKina se priprema za ceremoniju otvaranja Olimpijskih igara vodeći računa o svim detaljima i primenjujući isti pristup i prema medijima. Iz Pekinga će, prema procenama, izveštavati oko 8 hiljada novinara štampanih medija i još nekoliko hiljada TV reportera. Veliki broj novinara već je otkrio da su ključne internet stranice blokirane -što nije iznenađujuće za zemlju koju karakteriše najrigoroznija cenzura sadržaja na internetu.\n"Novinari ulaze u sredinu gde nema medijskih sloboda, odnosno u sred sistema koji ima neprijateljski stav prema tom pitanju."\nPretraga na Guglu o Tibetu ili Falun Gongu - duhovnom pokretu koji kineska vlada naziva zlim kultom, ne daje nikakve rezultate. Vladini zvaničnici saopštili su da je prema kineskom zakonu sadržaj na tim sajtovima nezakonit. Kina je međutim tokom lobiranja za dobijanje organizacije igara obećala Olimpijskom komitetu da će novinari imati punu slobodu u izveštavanju.\n"Zabrinut sam da su inostrani mediji, na koje smo se oslonili kada je u pitanju izveštavanja sa Igara, zatečeni. Smatram da je to neprihvatljivo."\nPostoje informacije da su visoki zvaničnici Komiteta možda znali da se internet cenzura neće izbeći. Ipak politika kontrole medija u Kini mogla bi, upravo stoga, da bude značajana tema novinarskih izveštaja tokom dvonedeljne sportske manifestacije.


Grupa autora BAJKE SA ISKAKALICAMA: PEPELJUGA Fantastične iskakalice, kojima su ove knjige obogaćene, učiniće da mališani uživaju u najzabavnijoj aktivnosti – čitanju! >>>\nGrupa autora Zavrti kockice i igraj se Zabavi se uz pet uzbudljivih društvenih igara, savršenih za igru u kući, napolju ili gde god poželiš! Ako želiš da jurcaš po trkačkoj stazi, letiš u svemiru, ide&scaron... >>>\nGrupa autora Kviz za celu porodicu 1 Nikada nije bilo lakše zabaviti se!Sami ili u društvu, sada se možete zabaviti na bezbroj načina! Pred vama su pitanja iz raznih oblasti i za sve uzraste!U društvu:Svako izabere jednu lepez... >>>\nGrupa autora KVIZ ZA CELU PORODICU 2 Nikada nije bilo lakše zabaviti se!Sami ili u društvu, sada se možete zabaviti na bezbroj načina! Pred vama su pitanja iz raznih oblasti i za sve uzraste!U društvu:Svako izabere jednu lepez... >>>\nGrupa autora KNJIGE MEKANICE – PRVE REČI Edicija Knjige mekanice osmišljena je tako da mališani+ na lak i zabavan način usvoje sve važne pojmove tokom prvih godina života. >>>\npovez: pena |\nGrupa autora KNJIGE MEKANICE – ŽIVOTINJE Edicija Knjige mekanice osmišljena je tako da mališani na lak i zabavan način usvoje sve važne pojmove tokom prvih godina života. >>>\nGrupa autora KNJIGE MEKANICE – AZBUKA Edicija Knjige mekanice osmišljena je tako da mališani na lak i zabavan način usvoje sve važne pojmove tokom prvih godina života. >>>\nGrupa autora KNJIGE MEKANICE – BROJEVI Edicija Knjige mekanice osmišljena je tako da mališani na lak i zabavan način usvoje sve važne pojmove tokom prvih godina života. >>>\nGenerated: 11.00.46TRU CHACHE


Marotin pakleni plan - Prodaj trojicu, dovedi Sergeja! - Sportske.net\nMarotin pakleni plan - Prodaj trojicu, dovedi Sergeja!\nItalijanski mediji danas prenose bombastične najave.\nMilan se ne predaje, otima već viđeno pojačanje Konteu?Barsa probala u zadnji čas, Rajola im zalupio vrata!Juve danas završava najveći posao, sledi šest prodaja, pa još dva pojačanja!Gotovo - Juve prodao golmanaFrka na Ostrvu, svi žele sledeću veliku stvar iz Rusije!\nKonte je doveo Barelu i Sensija, ali izgleda da tu nije završena rekonstrukcija veznog dela "Neroazura". Italijan želi još jednog kvalitetnog igrača u tom departmanu, izgleda da će to biti pravi šlag na tortu.\nPored Naingolana i Ikardija, "Meacu" će izvesno napustiti Borha Valero i Žoao Mario. Marota bi sredstvima dobijenim od prodaje gore navedenih imao dovoljno novca za prvu metu u avgustu - Sergeja Milinkovića-Savića!\nSrbin je na meti sijaseta evropskih velikana poput Junajteda i Juventusa, ali ih je za sada sve odbijala pomisao poslovanja sa Klaudiom Lotitom, ekscentričnim vlasnikom kluba iz Rima.\nKako deluje da će Pogba ostati u Junajtedu zbog nemogućnosti Reala da isplati traženu sumu "Crvenih đavola", dok će se Juventus koncentrisati na jačanje drugih delova tima, Inter se definitivno kristališe kao favorit za dovođenje SMS-a.\nVidećemo da li će Marota uspeti da nađe zajednički jezik sa Lotitom, poznato je da "Lacijali" traže sumu od sto miliona evra za najboljeg veznog igrača u Seriji A prošle sezone. Prvi korak je prodaja "odbačene" trojke iz veze, a zatim pregovori za Sergeja.\nJunajted sad blizu drugog pojačanja, treće stiže iz Barse za 100 miliona?\nJunajted u problemu, Vudvord pronašao rešenje na "Kamp Nou"?!


Koufonisia- Skriveni biser Kiklada - strana 5 - Kikladi - Putovanja.info\nSecam se da sam ovde pisala o zeljama i mogucnostima i energiji za letovanje i poslu i...i sad na drugoj temi citam tvoj post @Icethunder i vidim da nisi mladji od nas, sto znaci da moj dragi ne bi trebalo da ima opravdanja\nMa kakvo crno opravdanje, @Tirkizna pritegni ti to\nJa se držim one, onaj ko hoće uvek nađe način, a onaj ko neće uvek nađe dobar izgovor\nOn sve hoce, ali nesto kompolikovanije, dalje, da sve organizujem u 16 dana letnjeg odmora, plus da se i odmori kod kuce, tesko Da ne idemo nigde u toku godine, razmotrio bi Jos mu ja spomenuh i da imate dete i da je nama lakse i da smo, bar sto se toga tice, odmorniji\nDa @biljagenije ne čeka puno\nZa mene lično idealno mesto za savršen odmor, pisaću opširnije kroz putopis kada se vratim. Odosmo sutra na Naksos, imamo svega 5 H ali šta je tu je, a možda je i bolje tako zbog juniora.\n@Tirkizna ova profilna ti je ubedljivo najbolja, ne menjaj. Šta misliš jel ovo dovoljno tirkizno\nOva vetrenjača je hotel, bacio oko na netu za ovaj period preko 200€ noć , vidim da nekim Britancima koji su trenutno tamo nije mnogo.\nBTW ljudi su mnogo dobri ovde generalno, mnogo ima mladog sveta, a nema noćnog provoda...\nNije loš Wi-Fi kako zna da bude u Grčkoj, uspeo upload...\nGimnastika počinje od sabajle ali stižem da budem i romantičan\nFali mi ekipa za odbojku, da mogu da vas teleportujem ovde\nKo je brži Andrej ili ker\nDrugari veliki pozdrav sa Koufonisije\n@Icethunderzavidim ti, nisam uglavnom ljubomorna ali tebi sada zavidim, ja merkam Koufo vec par godina ali dobro, doci ce i ona na red! Uzivajte , divno izgleda !!!\nČujem, vetar rastura kao ovde na Parosu...\nRastura i na Androsu, nikad manje kupanja, nikad vise obilazaka...sreca pa ima sta da se vidi.\nUzivajte, pa se raspisi po povratku za Andreja\n@biljagenije nemoj Biljka, ti si sledeća\nDa nekukam previše, ali na umoru sam a ne na odmoru, objasniću ti slikovito\nPošao sam jutros da vidim Naksos na 5 H...\nTrajekt polazi, izlazak sunca obećava\nKreće gimnastika, Andrej baca sve u kantu na šta naiđe, ovog puta su otišli kovani evri\nStižemo posle dva luda sata napokon\nPekara, dobra ideja...\n" ja, ja, ja sam" musav je skroz od pite sir/zelje, " bijaba, bijaba, to je inače sladoled, jede on ali jede i majica, tata nosi, nosi. i moja majica dobija po koju flekicu, ko šta radi ja samo držim paket vlažnih maramica i non-stop se čistim\nTaman pomisliš idemo sad lagano u obilazak grada, ali đavo ne spava...\nTata, ovo, ovo, ovo... šta dete od 2.5 godine zanima obilazak grada realno, gorim ali moram da trpim.\nKo za baksuz ima ga na svakom ćošku...\nUhhh najzad tumaramo gradom, ali ja u stvari vežbam za maraton, trčim kao majmu po onim uskim uličicama sa sve papučama, Andrej, Andrej stani, čini mi se da odzvanja samo moj glas\nU pauzama, ako nije ker onda je mačka ili ležimo\nDa li si sad sigurna da mi zavidiš\nDa ti kažem slikalo se nije da nije, tempo je bio opak, izmlatio sam ga po dupencetu dobro u povratku, pa sam uspeo da i ja sa njim otkuntam čuku vremena u povratku, trebalo mi je očajnički!\nEvo malo i fotki grada...\nJedna od retkih zajedničkih, ličimo na srećnu porodicu.\n@jelenait duva vetar konstantno, nekada manje a nekada više, imaš osećaj da je hladna voda ali nije, sreća pa smo u maxiju u BG-u za dete našli onaj ogrtač sa kapuljačom pa kada izađe iz vode to ga greje jer krene da se trese.\nBilans je sledeći za 8 dana ovde, jedne BG i jedne PA tablice, sreli smo jedan par sa detetom i jedan solo.\n@Teogonija hvala, nadam se da hoću uspeti da ga iznesem na neki svoj način\nNajača fora, tata, tataaaaaaa meko ne, pivo, pivo\n"Ludaku jedan kako možeš detetu od 2.5 godine da daješ pivo" Šoo kad voli, iver ne pada dalje od klade kaže naš narod, već vidim... "to mora da mu je zet dao da pije pivo, mnogo pametno sa njegove strane"\nIznajmili smo bicikle, "tata, ja, ja, ja" oće on da vozi, morao sam da ga stavljam da vidi on sam da to ne može, ne bi drugačije odustao nikada\nNabacio si koje kilo moj brale, u usporedbi s onom videom sa Fterija hahahah\nZavidim vama, mnogo sam srecan kada vidim hedoniste kao vas koje uzivaju u svoju destinaciju... Lep provod druze moj.\nPostavljeno četvrtak u 21:26\nHoćeš da kažeš da nisam više zgodan Polako brale uplovićeš i ti u bračne vode pa ću te onda pitati, nije stomak taj koji jedini raste u braku ( kažu da put do muškog srca vodi preko stomaka )\nPostavljeno petak u 12:12\nMi smo se nakupili na zaklonjeni plažama, ali danas je oblačno i rastura toliko da je sutrašnji trajekt otkazan. Ako i u nedelju otkažu, gubimo avion, povratak na posao...\nPostavljeno petak u 12:17\n@Icethunder, lepi ste, zgodni ste, dete vam je super , slike su fenomenalne, tj.prizori, imate dozivljaja za ceo forum, samo uzivajte A da, ima savrseno ime i lepo je sto voli macke !\nPostavljeno petak u 12:48\nhvala ti za ove sjajne fotke i podsjecanje na ovo predivno ostrvce?.\nJedva cekam da cujem utiske...posebno me zanima kako izgleda ljetovanje na Kofunisiji i put do tamo sa malim djetetom, posto i mi imamo jednog nestaska Andreja, a planiramo da uživamo opet tamo?\nPostavljeno petak u 12:54 (izmenjeno)\nNije mi izasla notifikacija za tvoj komentar\nOvo boja mora je lepsa i od one sa Lefkade! Podseca me na plaze na Zanzibaru, ali ovde je mnogo lepse jer je u GR :-)\nIzmenjeno petak u 13:12 (Tirkizna)\nPostavljeno petak u 13:07\nMuz i ja smo prvi put u Grčkoj bili baš na Lefkadi i poslije toga smo uvijek birali ostrva koja imaju, izmedju ostalog, lijepu boju mora...gdje god smo bili, on je uvijek govorio da je boja lijepa, ali ne kao na Lefkadi...i tek kad smo došli na Koufonisiju rekao je da smo joj našli konkurenciju?


BIBLIOTEKA NAŠEG OKRUŽENJA - Stogodišnjica završetka Velikog rata\nU muzičkom delu programa učestvovali su već afirmisani mladi muzičari, nekadašnji učenici lazarevačke MŠ "Marko Tajčević" i čest gost u lazarevačkoj biblioteci, mladi guslar Stefan Milić. Program je nadahnuto vodio predsednik udruženja književnika iz Lazarevca, Dušan Đokić. Pet članova tog udruženja predstavilo je publici po jednu pesmu iz svog patriotskog opusa. Pri kraju programa pukovnik u penziji i predsednik ORVS, Branislav Anočić čitao je odabrane retoričke odlomke iz zaostavštine legendarnog i popularnog Milorada Prelevića. Stekli smo utisak da je publika uz veliko odobravanje i izražene emocije ispratila ovaj program posvećen tako značajnom jubileju.


ICTY: Pravda ili politika?\nHaški tribunal uticao je na shvatanje javnosti u Srbiji da je moguće i potrebno suditi za ratne zločine, kao i na rad domaćeg pravosuđa na tim predmetima Saradnja sa Tribunalom je bolja nego što se moglo zamisliti, ali su ostale nedoumice o potpunoj pravednost tog suda.\nSuočavanje sa prošlošću javnost u Srbiji je praktično počela da doživljava sa početkom rada Haškog tribunala i optužnicama, a mnogo ozbiljnije i detaljnije sa prvim suđenjima, pa se danas može reći da je taj sud donekle ispunio svoj cilj, zaključili su u Beogradu učesnici okruglog stola povodom izlaska knjige pod nazivom "Uticaj Međunarodnog krivičnog tribunala za bivšu Jugoslaviju na Srbiju" autorke Dajane Orentliher, u izdanju Centra za tranzicione procese. Kao napredak ističe se i potpuna opredeljenost vlasti da optužene privede pravdi, a da je to jedan od prioriteta potvrdio je Vladimir Vukčević, tužilac Srbije za ratne zločine, izjavom da će preostali haški begunci biti uhapšeni:\n"Ne zbog Haga nego zbog pravde, kao i zbog izvinjenja žrtvama na koje nas obavezuje moral i presuda Međunarodnog suda pravde u Hagu. To je poruka koja mora odjekivati regionom."\nVukčević je rekao da je saradnja tužilaštava u Beogradu i Hagu dobra, ali da posle oslobađajućih presuda Ramušu Haradinaju i Naseru Oriću nije lako davati ocene o radu Tribunala:\n"Haradinaj je likvidacijom svedoka došao do oslobađajuće presude. U slučaju Orića je konstatovan užasan zločin počinjen nad Srbima, ali nijedan od pomenutih počinilaca kako u Hagu tako i na lokalnom nivou nije procesuiran. Nije lako otrgnuti se osećaju gorčine i činjenice da su žrtve još jednom žrtvovane. Mislim da jedino pravosudni tretman i žrtava i počinilaca može biti pravi, bilo u Hagu bilo pred domaćim sudovima. U onom času kada politika počne da dominira nad pravom dobijamo besmisao."\nOva konstatacija otvorila je polemiku među prisutnima pa je Matijas Helman, predstavnik Kancelarije Haškog tribunala u Beogradu, rekao da taj sud odlučuje na osnovu prava, a ne politike:\n"Međutim, to se desilo iz nekog razloga, možda zbog pogrešne procene tužilaštva ko je odgovoran za te zločine, neadekvatnih prikupljenih dokaza ili odustajanja svedoka. Kada se takvo suđenje završi oslobađajućom presudom, rezultat je veliko razočaranje žrtava, iako je postojala želja da se za žrtve donese pravda i iako je sud sudio na osnovu dokaza. Dakle, u tom smislu rezultat je bio loš, pravo je bilo jače od pravde za žrtve."\nSa druge strane, Savo Štrbac, iz nevladine organizacije Veritas, ocenio je da u radu Tribunala u Hagu još ima dosta politike:\n"Neko reče da je u nekim predmetima u kojima je došlo do oslobađajućih presuda, u slučaju Orića, nesreća bila to što je samo on bio optužen. Ko je onda kriv što je samo on bio optužen?! Zar se nisu znala imena i mnogih drugih počinilaca? Dakle, to je greška tužilaštva, što nije bilo više optuženih kao u nekim drugim slučajevima. Kada su optuživani Srbi za zločine nad drugima, onda se uvek nalazio neko ko je bio odgovoran."\nUz konstataciju da presude ponekad nisu onakve kakve javnost želi, američka profesorka Diana Orentliher, stručnjak za oblast međunarodne pravde, iznela je mišljenje da je sud u Hagu presuđivao isključivo na osnovu pravnih kriterijuma i bez politike:\n"Veća Haškog tribunala potrudila su se da objasne da je zaključeno da su zločini protiv Srba u pomenutim slučajevima bili veliki, ali nisu uspeli da dokažu da je postojala veza između optuženih i zločina za koje svi znaju da su počinjeni. Tribunal je sud i ne presuđuje na osnovu toga da li svi veruju za nekoga da je kriv, to ne može funkcionisati na taj način. Iako je u javnosti prisutno razočaranje nekim presudama, ona bi trebalo da bude bolje upoznata sa radom te institucije kako bi u potpunosti razumela odluke."\nNa kraju, Nataša Kandić, iz Fonda za humanitarno pravo, zaključila je da je Haški tribunal jedan od najbitnijih uticaja na suočavanje sa prošlošću učinio pokazujući kroz suđenja koliko je važna uloga žrtava:\n"Polako, vremenom, žrtva postaje drugačije viđena i u ovim suđenjima na nacionalnom nivou. Ona dobija jedan tretman u kojem se vidi da sudnica postaje jedno važno javno mesto za javno priznanje patnji i nepravdi žrtava."\nPored svih problema i polemika, dve godine pred gašenje Haškog tribunala za taj sud i Srbiju nerešena je i dalje ostala najvažnija tema – hapšenje Ratka Mladića i Radovana Karadžića.