"Dani Petra Lazića" u Kosjeriću od 1. do 3. avgusta - Portal Pasaž\nPosted: 29. jula 2019. u 20:28 / by Mirjana Milićević / comments (0)\nU Kosjeriću će od 1. do 3. avgusta biti održana druga po redu manifestacija Dani Petra Lazića posvećena negovanju sećanja na književnika, novinara i publicistu, univerzitetskog profesora iz ovog grada, Petra Lazića. Tri dana manifestacije obogatiće društveni život Kosjerića različitim programima- književnim, i muzičkim, a kao i prethodne godine biće objavljeni rezultati konkursa za najbolji dečiji aforizam, “Petrucave iskrice”, raspisanog ovim povodom.\nFestival se otvara 1. avgusta od 20 časova na prostoru ispred kafea Breza, ulica Brezin sokak, gde će se i odvijati većina programa narednih dana. Prvo veče planiran je program pod nazivom Voodo Popeye interakcija a radi se o stand up show programu od 20,30 časova, a nakon toga sledi muzička komedija Grbave tange. Kraj večernjeg programa prvog dana rezervisan je za koncert Voodo Popeye benda koji počinje u 22,30 časova.\nDrugi dan Brezin sokak se stavlja u funkciju ovog festivala od 19 časova, Brezinom olimpijadom, a pola sata kasnije uslediće prvo veče Titan Demo Festa, na kome će nastupiti demo bendovi: Bonecarver (Ivanjica), Eastock i Mehanizam iz Užica, Sanitarijum iz Beograda i Dead Man”s Bells ( Kosjerić). Nakon svirke grupa iz regiona, od 22,30 časova na scenu će izaći Mr Swagger&Pera Joe.\nTitan Demo Fest se nastavlja sutradan, pa će se u subotu, 3. avgusta, publici u Kosjeriću predstaviti PDV, Ispali iz ritma, Loud, Lipov Loud i Dusi. Koncert počinje u 19, 30 u kafeu Breza. U isto vreme, ali na drugom mestu, u amfitearu “Park” počinje književno veče na kome će, uz gostovanje Dejana Aleksića i Nebojše Milosavljevića, biti proglašeni pobednici konkursa za najbolji dečiji aforizam.\nZavršnicu programa obeležiće nastup benda Ulični Psy od 22, 30 časova u Brezinom sokaku.\n“Dane Petra Lazića” organizuje udruženje građana Vodnjika uz podršku Opštine Kosjerić a kao Titan Cementare Kosjerić.\nRođen 25. septembra 1960. u Kosjeriću, Petar Lazić je jedan od najuglednijih satiričara današnjice, a njegova dela prevedena su na tridesetak jezika i zastupljena su u više od 100 svetskih antologija, enciklopedija i zbornika. Publicističke i teorijske tekstove, eseje, prozu, poeziju i aforizme objavljivao je u stotinak listova i časopisa u Srbiji, bivšoj SFRJ i svetu. U štampi objavljuje od 1979. godine, na radiju je od 1982, najpre na studentskom programu Indeks 202. Tekstove za Indeksovo radio pozorište počeo je da piše 1983. godine. Od 1984. do ukidanja 1996. bio je autor tekstova, reditelj i „doživotni“ urednik Indeksovog radio pozorišta. Od 1996. do 1998. bio je glavni i odgovorni urednik satiričnog lista „Naša krmača“, direktor i glavni i odgovorni urednik satirično-političkog magazina „Bre!“ od 1999. do 2004. Potom je bio direktor i glavni i odgovorni urednik dnevnog lista „Glas javnosti“, pomoćnik odgovornog urednika dnevnog lista „Blic“ i pomoćnik glavnog i odgovornog urednika programa Beograd 202 . Od 2008. uređivao je i vodio na programu Beograd 202 emisiju „Crno-beli svet“, a od 2014. do 2016. godine emisije „Crna rupa“ i „Umesto crne rupe“. Na Fakultetu za medije i komunikacije u Beogradu držao je nastavu iz predmeta: Veština ubeđivanja u medijima, Kritička literatura i retorika, Retorika i javni nastup, Komunikacija i tehnika ubeđivanja (osnove) i Komunikacija i tehnika ubeđivanja (polemike i debate).


Vučić sa šefom Nordijskog saveta: Srbija podržava sve što doprinosi pomirenju na Zapadnom Balkanu | Vesti | Kurir\nPRVI UTISCI STANARA BEOGRADA NA VODI: Pogledajte terasu i promenadu, 179\t587\nMUKE UDOVICE VELIMIRA ŽIVOJINOVIĆA: Mrtav Bata plaća štetu 20\t275\nPolitika 13.10.2017. 10:23h 13.10.2017. 10:33h\nBEOGRAD - Srbija podržava sve što može da doprinese pomirenju na Zapadnom Balkanu, stabilnosti regiona, kao i njegovom napretku, poručio je danas predsednik Srbije u razgovoru sa generalnim sekretarom Nordijskog saveta ministara Dagfina Hejbrotena.\nAleksandar VučićDagfin HejbrotenZapadni BalkanpomirenjeNordijski savet\nPRVI UTISCI STANARA BEOGRADA NA VODI: Pogledajte terasu i promenadu, to je nešto što ovaj grad dosad nije imao! VEROVALI SMO U PROJEKAT KOLIKO I PREDSEDNIK VUČIĆ 179\t587\nMUKE UDOVICE VELIMIRA ŽIVOJINOVIĆA: Mrtav Bata plaća štetu policajcima 20\t275


LAGUMDŽIJA BI, KAO NEKAD, TRENIRAO STROGOĆU\nProbleme u BiH treba rješavati dogovorima i kompromisima, a ne pozivom na nasilje i uporabu sile, slažu se svi političari u BiH, koji su reagirali na izjavu Zlatka Lagumdžije, predsjednika SDP BiH, pišu Nezavisne novine.\nLagumdžija je u intervjuu engleskom "Timesu" rekao da će upotrijebiti fizičku silu kako bi smijenio Milorada Dodika, predsjednika Vlade RS, koji, kako je rekao, krši Ustav BiH.\n"Ili ću naći način legitimno zaustaviti Dodika u kršenju Ustava fizičkom silom, nad kojom imam ovlaštenja, ili ću biti smijenjen i neki ludi radikali će preuzeti moju dužnost i to će učiniti", rekao je Lagumdžija za taj dnevnik.\nOn je "Timesu" ustvrdio da će biti idući "premijer Bosne", koji će spriječiti nacionaliste da "pocijepaju zemlju".\n"Kao civilno društvo, legitimno izabrani ljudi, borićemo se svim sredstvima protiv secesije ili ćemo u protivnom biti uništeni od strane islamskih radikala koji će započeti rat", izjavio je Lagumdžija londonskom dnevniku, dodajući kako će učiniti sve što je u njegovoj moći da zaustavi radikalizaciju u zemlji.\nIgor Radojičić, predsjednik Narodne skupštine RS, rekao je da je BiH u liku Zlatka Lagumdžije dobila "crvenog Silajdžića", te da se u retorici ništa nije promijenilo.\n"Jedino se promijenila faca koja to govori. Silajdžićevi glasovi su otišli prema Komšiću i SDP-u i oni nastavljaju istu politiku. To kvari unutarnje odnose u BiH. Kao nešto se promijenilo, a vrlo brzo će se pokazati kao potpuno nerealno jer umjesto jednog ekstremiste došao je drugi", rekao je Radojičić.\nSalmir Kaplan, glasnogovornik SDA, rekao je da SDA političke lidere u BiH poziva na kompromise i dogovor, a ne na nasilje.\n"SDA se uvijek zalagala za poštivanje Ustava i sprječavala i osuđivala svako kršenje Ustava. Ako se Ustav krši, onda se to ne može spriječiti silom nego apelacijama Ustavnom sudu, odnosno legalnim i legitimnim sredstvima, bez obzira o kojem političaru i osobi se radi", rekao je Kaplan.\nSlobodan Nagradić iz PDP-a smatra da, ako je Lagumdžijina izjava točno prenesena, to predstavlja čin na granici zakona.\n"Ne smije se ni za manje važne stvari prijetiti uporabom sile, a kamoli to kako će biti konstruisana izvršna vlast i koje će poteze vući ovaj ili onaj političar. Jedno su želje gospodina Lagumdžije da dođe na vlast, a drugo je stvarnost i mogućnost formiranja vlasti", rekao je on.\nMirko Okolić iz SDS-a kaže da ne želi govoriti u ime Dodika kojeg je Lagumdžija napao, ali da uporaba sile ne može biti rješenje.\n"Uporaba sile ništa ne može riješiti u BiH. Mi smo imali jedanput uporabu sile kada su Bošnjaci i Hrvati išli na referendum mimo Srba, i to je dovelo do rata", rekao je on.\nMartin Raguž, potpredsjednik HDZ 1990, rekao je da ako netko misli da bilo koji političar krši Ustav, to treba prijaviti Ustavnom sudu BiH.\n"Nije vrijeme za pokazivanje mišića i nije vrijeme prijetnji bilo kome. Ja sam cijelu svoju kampanju vodio na tom principu i pri tome i ostajem", rekao je Raguž.\nSaša Čudić iz SP-a kaže da je svako pozivanje na nasilje Ustavom BiH kvalificirano kao kazneno djelo.\n"Sami takvi pozivi onih koji tvrde da imaju najbolje izborne rezultate, a da s druge strane pozivaju na nasilje, to najbolje govori o njima samima", kaže on.\nDodik: Lagumdžija eliminiran kao sugovornik\nMilorad Dodik, predsjednik Vlade RS, odgovarajući na prijeteće izjave Zlatka Lagumdžije, lidera SDP BiH, rekao je da takva prijetnja silom eliminira Lagumdžiju kao bilo kakvog sugovornika.\nDodik je konstatovao da je Lagumdžija još samo lider SDP BiH.\nPremijer RS je ponovio da je za SNSD od ustavnih promjena jedino prihvatljivo provedbu presude Suda u Strasbourgu, te rekao da "BiH nema vladu već Vijeće ministara i da je svojevrsna zajednica dva entiteta i tri konstitutivna naroda i da će tako i ostati".\nDodik je istakao da će tijekom eventualnih ustavnih promjena predložiti ugrađivanje odredbe u Ustav, prema kojoj će svi konstitutivni narodi u BiH imati pravo na samoopredjeljenje, kao i da treba jačati izvorne entitetske nadležnosti.


U Tuzli identificirano 10 žrtava stradalih u ratu - Klix.ba\nBiH U Tuzli identificirano 10 žrtava stradalih u ratu\nU Tuzli identificirano 10 žrtava stradalih u ratu\n21.12.2012. u 15:06\nU Komemorativnom Centru u Tuzli danas je izvršena identifikacija 10 žrtava stradalih 1992. i 1995. godine na području Srebrenice, Bratunca, Brčkog i Koraja.\nGlasnogovornica Instituta za nestale osobe BiH Lejla Čengić kazala je Feni da su među identificiranim i žrtve koje su ekshumirane u augustu 2012. godine u krugu Fabrike akumulatora u Potočarima.\n- Danas su identificirane četiri žrtve ekshumirane iz ove masovne grobnice, a peta žrtva, beba kojoj roditelji nisu stigli dati ime, a vodi se pod prezimenom Muhić, bit će identificirana naknadno, kazala je Čengić.\nPo njenim riječima, identificiran je i bračni par, Šećo i Derva Alagić. Riječ je o starijem bračnom paru koji je pronađen spaljen u svojoj porodičnoj kući.\nČengić navodi da su njihovi posmrtni ostaci identificirani klasičnom metodom jer su kosti toliko izgorjele da nije bilo moguće DNK analizom utvrditi identitet ovih žrtava te je njihova obitelj danas izvršila identifikaciju klasičnom metodom.\n- Jedno tijelo od danas identificiranih preuzeto je od Komisije za nestale Vlade Republike Srbije u septembru ove godine, a ekshumirano je u Sremskoj Mitrovici. Riječ je o Hasibu Kariću, nestalom 1995. godine u Srebrenici, kazala je Čengić.\nDanas je identificirano 10 žrtava, devet civila bišnjačke nacionalnosti i jedna žrtva srpske nacionalnosti.\nIdentificirani su: Hajra (Adem) Mulalić (1976.), Behara (Mujo) Đelilović (1922.), Daut (Mehan) Mustafić (1920.), Hedib (Avdo) Dizdarević (1938.), Hasib (Haso) Karić (1929.), Petar (Vojin) Džombić (1942.), Rizah (Ibro) Šarić (1955.), Fata (Bego) Ibrahimović (1955.), Šećo (Ramo) Alagić (1921.) i Derva (Alaga) Alagić (1924.).\nprije 21h 26m 52\nprije 12h 44m 161\nprije 13h 49m 362\nprije 18h 16m 99


Na današnji dan 17. novembar | Novinska agencija Beta\nNA-DANASNJI-DAN | 17.11.2019 10:00 > 17.11 10:15\n1917 Umro je francuski vajar Ogist Roden (Auguste Rodin), jedan od najvećih umetnika s kraja 19. i početka 20. veka. Njegovo delo objedinilo je romantičarski duh i moderne težnje i presudno uticalo na evropsko vajarstvo ("Mislilac", "Poljubac", "Balzak", "Gradjani Kalea", "Vrata pakla", "Večni idol").\n1989 Demonstracije u Pragu u znak sećanja na dan kada su Nemci 1939. pogubili devet čeških studenata i zatvorili češke univerzitete, pretvorile su se u protestni marš protiv socijalisti;ke vlasti. Policija je o[tro reagovala, mnogi su uhapšeni, a 71 osoba je povređena.\n1989 U jednoj od najvećih rudarskih nesreća u Srbiji, u jami "Morava" Aleksinačkih rudnika uglja, poginulo je 90 rudara.\n1996 U drugom krugu lokalnih izbora u Srbiji, koalicija opozicionih partija "Zajedno" pobedila je u većini velikih gradova, uključujući Beograd, Niš, Novi Sad i Kragujevac. To je bila prva pobeda opozicije od uvođenja višestranačkog političkog sistema 1990. Pokušaj vlasti da falsifikuje izborne rezultate, izazvao je masovne tromesečne demonstracije.\n1997 Pripadnici najveće egipatske militantne organizacije "Al Gama al Islamija" ubili su u blizini hramova u Luksoru 58 stranih turista i četvoricu Egipćana.\n1998 Izraelski Kneset (parlament) ratifikovao je većinom glasova "Sporazum Vaj" kojim je predvidjeno ustupanje palestinskoj samoupravi dela teritorije okupirane 1968.\n2001 Na Kosovu su održani prvi parlamentarni izbori od dolaska medjunarodnih snaga u junu 1999. Ubedljivu pobedu odneo je Demokratski savez Kosova Ibrahima Rugove osvojivši 45,6 odsto glasova. Srpska koalicija "Povratak" osvojila je 11,34 odsto glasova. Na izbore je izašlo 63 odsto Albanaca i 56 odsto Srba.\n2008 Umro je Djoko Vještica, novinar i urednik, jedan od osnivača Studija B i višegodišnji voditelj "Beogradske razglednice", jutarnjeg programa e radio stanice.


9. decembar/prosinac, 2009. update 9. decembar/prosinac, 2009.\nU Crnu Goru je stigao prvi od tri kontingenta vakcina protiv novog gripa, a zdravstveni radnici će se vakcinisati među prvima, kako bi dokazali da je riječ o neškodljivoj preventivi. Ipak, dio građana je i dalje skeptičan u pogledu djelotvornosti vakcine.\nVirus novog gripa zatvorio je škole u Budvi, a zaštitne maske, uobičajeni su rekvizit zaposlenih i pacijenata. Epidemiolog doktor Ivan Medigović kaže da je broj zaraženih ove sedmice u opadanju:\n"Za sada situacija kako ide, po mom epidemiološkom mišljenju, bolje. Vidimo da je priliv djece za sada relativno manji nego što je bilo unazad nekoliko dana. Očekujemo da će taj trend i dalje ići i da će se tako razvijati situacija".\nI dok u Crnu Goru stiže prva isporuka vakcina protiv novog gripa, a zdravstveni radnici je promovišu tako što će se prvi vakcinisati, građani su skeptični:\nRSE: Hoćete li se vakcinisati?\n"Ne. Nema za tim potrebe. Ja sam star 82. godina, nijednu vakcinu nijesam primio, pa neću ni ovu. Pa, iako umrem, najposlije hoću i šta me briga", kazao nam je jedan Budvanin.\nRSE: Stižu vakcine protiv svinjskog gripa. Hoćete li se vakcinisati?\n"Nemamo pravo mi stari. Sinoć sam čula na televizuju samo do 65 godina hronični bolesnici i djeca i zdravstveni radnici. Baš je muž prokomentarisao, veli, nas stare otpisali. Mene je to zaprepastilo Ja sam imala namjeru. Primam vakcinu svake godine protiv ovog običnog gripa, baš mi to koristi", navodi jedna Budvanka.\nZdravstveni radnici kažu da su prioriteti napravljeni jer će vakcine u Crnu Goru biti dopremljene u tri navrata. Drugi kontingent stiže do kraja decembra, a preostalih preko stotinu hiljada doza do kraja januara. Epidemiolog doktor Ivan Medigović:\n"Biće određenih prioriteta u smislu davanja vakcine, ali u svakom slučaju ja se nadam da će taj broj datih vakcina biti, odnosno doza, dovoljno velik da će biti opskrbljeni svi oni za koje je ona potrebna".\nI naše novo anketno pitanja otkrilo je koliko su glasine i skepsa često presudni u odluci građana hoće li se vakcinisati?\n"Imam troje djece. Deset, šest i dvije godine. Svi su imali ovaj sezonski grip, obični i preboljeli su ga. Dosta vitamina, preventiva kao i svaki grip. Ako bi u slučaju bilo potrebno, ako ga doktor preporuči mi smo za", kaže nam jedan građanin.\nDrugi, međutim, navodi:\n"Ne bih vakcinu. Dešavalo se da su otkrili da je obična destilovana voda u vakcini. Prošle godine u Srbiji. Mislim da je u Kragujevcu sestra otkrila da je u vakcini za ptičiji grip obična destilovana voda i zbog toga sam skeptična. Ako doktor bude rekao za djecu, ali ja neću".\nVAKCINA NIJE KLINIČKI PROVJERENA\nKomentarišući stavove dijela građana koji kažu da ne žele da prime vakcinu protiv novog gripa zbog straha od posljedica, direktor bolnice u Baru doktor Zoran Srzentić odbacuje sve tvrdnje koje govore u prilog tezi da je vakcina nedovoljno ispitana, te da može izazvati neželjene posljedice.\nKotroverzne infomacije o vakcini protiv novog gripa su zbunile građane i zbog toga medicinski radnici treba da iznose pravovremene i tačne informacije. Doktor Srzentić vjeruje da će uskoro svi građani dobrovoljno primiti vakcine:\n"Vakcina je jedni i pravi način zaštite od ovoga virusa. Ukoliko pričamo drugu priču onda je to nemedicinska, neznavena priča i pričaju je laici. Strahovi uvijek postoje. On je prisutan, ali izvor straha je među nama. To je potrebno primiti na vrijeme. Ide drugi talas pandemije, pa ide treći posljedni. Ovaj virus će iduće godine biti sezonski virus. On je trenutno potisnuo sve druge viruse."\nU prethodnom periodu građani su mogli čuti saopštenje Svjetske zdravstvene organizacije da je neobično veliki broj ozbiljnih alergijskih reakcija zabilježen u Kanadi, da Njemačka planira prodaju viška vakcina drugim zemljama jer je odziv za vakcinaciju veoma mali i druge slične informacije. Slično je i u zemljama regiona gdje do sada nije bilo interesovanja za vakcinaciju.\nU Bosni i Hercegovini specijalista Rade Dujaković iz Banja Luke kaže da vakcina nije dovoljno klinički ispitana i da njeno dopremanje kasni u ovu zemlju, iako treba da bude data pacijantima nekoliko nedjelja prije epidemije:\n"Opšte je poznato epidemiološko pravilo jeste da se imunizacija mora izvršiti najranije tri sedmice prije očekivane epidemije zarazne bolesti, u konkretnom slučaju grupa, a to naravno važi i za novi grip. I ta priča naših ministarstava zdravlja, Republike Srpske, Federacije, Kantonalnih i tako dalje o tome da vakcina stiže u januaru, a ljudi već u novembru i decembru umiru od novog gripa samo po sebi je poprilično paradoksalno i mislim da nema nikakvog osnova, a tome treba i pridodati činjenicu da se radi o vakcini koja nije klinički provjerena i prema kojoj je rezerva i otpor građanstva širom Evrope poprilično veliki."\nDoktor Srzentić kaže da negativne informacije nijesu argumenti protiv vakcine. Negativne informacije o vakcini protiv novog gripa se šire iz raznih izvora, pa i samih farmaceutskih kuća koje žele da potisnu konkurenciju, kaže doktor Srzentić:\n"Ostaju određene manipulacije farmaceutskih kuća u smislu osporavanja konkurencije i svega ostaloga, plasiraju se različite informacije preko Fejsbuka, preko Interneta. Mislim da samo od kompetentnih medicinskih krugova treba tražiti validne informacije. Najpoznatiji američki infektolog je na direktno pitanje da li preporučuje, kaže - da, preporučujem i vakcinisaću svoju djecu. Da li sada treba još nešto pored toga reći. Ja ću se prvi vakcinisati i jedva čekam da ta vakcina stigne jer mi je to sigurna zaštita zbog prirode moga posla, svakog dana sam u kontaktu sa ljudima, sa pacijentima koji su nosioci virusa."


Žižić bira između Reala i Makabija - TopVesti.rs\nNEDOVIĆEVO VENČANJE ZA PAMĆENJE: Ceremonija na NJIVI, mlada u PATIKAMA žurka na BAZENU i luda vožnja KABRIOLETOM\nNBA: Finiks bolji od Dalasa, Orlando ubedljiv protiv Kingsa\nŽižić bira između Reala i Makabija\nHrvatski košarkaš Ante Žižić bliži se povratku u Evropu, a ozbiljno interesovanje za njega pokazali su Real i Makabi. Seffi Magriso/EB via Getty Images Iako pojedini mediji prenose da je 23-godišnji centar blizu dogovora sa ’Ponosom Izraela’, portal Europhoops navodi da Žižić ima verbalni dogovor sa ’kraljevskim klubom’. Ostaje da se vidi da li će\nSportske | pre jednog dana\nPisali smo juče, Ante Žižić je na pragu prelaska u redove madridskog Reala . Hrvatski košarkaš je sakupio zavidno NBA iskustvo, ali kako su igrači njegovih karakteristika sve manje potrebni timovima u najjačoj ligi na svetu, pojavila se realna opcija za njegov povratak na "Stari kontinent". Real je navodno postigao i dogovor sa bivšim centrom\nHrvatski centar Ante Žižić mogao bi da postane član izraelskog ponosa Makabija iz Tel Aviva. Kako prenose izraelski mediji, Makabi već mesecima pokušava da privoli Žižića da obuče njegov dres. Hrvat je navodno imao usmeni dogovor sa Real Madridom, ali španski gigant nije potvrdio transfer. Žižić je igrao tri sezone u NBA ligi i prosečno beležio 5,9\nReal doveo pojačnje iz NBA, Hrvatski centar postaje "kraljević"\nPrema saznanjima novinara “Eurohupsa“ Nikosa Varlasa, Ante Žižić će definitivno napustiti Klivlend i vratiti se u Evropu. Žižić se dogovorio sa Real Madridom za sledeću sezonu u kojoj "kraljevi" imaju velike ambicije, kako u Evroligi, tako i u ACB ligi. Nekadašnji NBA igrač je još pre desetak dana bio povezivan sa Kraljevskim klubom, pa će biti u\nSportske | pre 2 dana\nKako prenosi urednik "Eurohoopsa" Nikos Varlas, Ante Žižić će uskoro postati član madridskog Reala. On će navodno uskoro i zvanično biti otpušten od strane Klivlend Kavalirsa, a potom će se pridružiti "kraljevskom" klubu. Sve bi trebalo ubrzo da bude gotovo, kako Žižić planira da odradi kompletne pripreme za "Los Blankosima". Ovaj 23-godišnji\nUskoro: Žižić u Realu\nMozzart Sport | pre 2 dana\nŽižić se vraća u Evropu, iz Klivlenda u Real\nKako prenosi košarkaški portal Jurohups, Žižića očekuje raskid saradnje sa Klivlendom. Hrvatski centar koji ima 23 godine, nije dobijao preteranu minutažu u Kavalirsima, u koje je došao 2017. godine. Dve strane raskinuće ugovor, nakon čega će Žižić postati novi član madridskog Reala. "Kraljevski klub" se nada da će moći da računa na Hrvata već od starta


Bosifest 2013 | BOSIFEST - filmski festival koji svim posetiocima priređuje posebne trenutke\nSlobodan Šijan je izjavio da nijedan film koji je prošao selekciju nije bio slab. Na Bosifestu smo mogli da vidimo sjajne filmove o čudesnim sudbinama koji govore izuzetnim filmskim jezikom“, rekao je Šijan.\nNa njega lično sva tri nagrađena filma su ostavila utisak, svaki na svoj način.\n„Film koji je osvojio Gran pri Bosifest 2013, „Hromozom 5“, jeste priča koja je ispričana iznutra. Pokušavajući da dobije odgovore na dijagnozu njene ćerke Andreje, koja je izgubila hromozom 5, majka fotograf pravi intiman dnevnik. Film je intimna priča koja je ispričana na profesionalni način i izuzetno vizuelno uobličena. A.K.A Dok Pomus je profesionalno ispričana filmska priča o čoveku uz čije sam hitove odrastao ne znajući za njegovu životnu priču. U filmu „Poslednji tabu“ osobe sa invaliditetom pričaju o svom ljubavnom životu na veoma smeo način. Mislim da ovakvi filmovi pomeraju svest ljudi kada govorimo o osobama sa invaliditetom“, izjavio je Šijan.\nIdeja organizatora ovog festivala Hendi centra Koloseuma jeste da Bosifest prikazivanjem nagrađenih filmova po fakultetima, kulturnim centrima, i drugim gradovima Srbije nastavi svoj život i nakon zvaničnog završetka festivala. Tako su nagrađeni filmovi sa Bosifesta već prikazani u beogradskim opštinama Lazarevcu, Mladenovcu, Obrenovcu, otvorenom bioskopu u Zvezdarskom parku, Subotici, Gornjem Milanovcu, a prema rečima organizatora, tako će i nastaviti sve do početka novog festivala.\nOvaj tekst je objavljen u dnevnom listu "Danas" povodom Međunarodnog dana osoba sa invaliditetom


Lista želja | Aluna\nAluna > Lista želja\nTrebate pomoć? Pošaljite mail webshop@aluna-ultrabeauty.com\nTroškovi dostave nisu uracunati u cenu proizvoda. Oni se dodatno naplacaju i ne zavise od mesta isporuke vec od mase pošiljke. Dostavu pošiljka vrše naše partnerske kurirske službe na teritoriji Srbije. Troškovi dostave ce vam biti iskazani u poslednjem koraku procesa narucivanja jer tada postoji tacna informacija kolika je masa pošiljke - saberu se mase narucenih proizvoda i prema donjoj tabeli formira cena. NonStopShop.rs naplacuje troškove dostave prema važecim cenovnicima partnerskih kurirskih službi. U cenu je uracunat PDV.\nPoštovani, robu možete da poručite na našoj online prodavnici tako što klikom miša odaberete proizvod koji vas interesuje. Zatim će vam se otvoriti prozor u kom će vam pisati detaljan opis i cena proizvoda. Kliknete na opciju “DODAJ U KORPU”. Sa tom opcijom dodajete željene proizvode u svoju korpu, koja se nalazi u desnom gornjem uglu ekrana. Klikom na nju vidite sve proizvode koje ste odabrali za kupovinu, ako je to sve što ste želeli da kupite kliknete na dugme “ZAVRŠI PORUDŽBINU” gde će vam se otvoriti novi prozor u koji treba da unesete svoje lične podatke u kojima je i adresa na koju želite da vam se dostave željeni proizvodi.\nMogu li poručiti preko telefona?\nPoštovani, postoji mogućnost poručivanja robe putem telefona.\nPozovete na broj telefona 021/453-812 radnim danima od 08:00 do 16:00 časova i subotom od 08:00 do 14:00 časova.\nPoštovani, dostava na kućnu adresu se naplaćuje.\nPoštovani, cena dostave zavisi od količine robe koju poručujete.\nPoštovani, trenutno šaljemo robu samo u okviru granica Srbije.\nZa koliko dana stiže porudžbina na kućnu adresu?\nPoštovani, rok dostave je 24h ili 48h od dana porudžbine. U zavisnosti od toga kada ste poslali vašu porudžbinu.\nPorudžbine poslate poslate posle 16 časova ulaze u obradu tek sledećeg dana. Tako da se narednog dana i šalju.\nPoštovani, porudžbinu možete otkazati putem maila ili pozivom na broj telefona 021/453-812.\nPoštovani, proizvode koje ste poručili možete da vratite tako što ćete ih poslati kurirskom službom na našu adresu, u originalnom pakovanju. Troškove kurirske službe snosite vi.\nDobila sam oštećen proizvod?\nPoštovani, ukoliko ste dobili oštećen proizvod možete da nas pozovete ili pošajete mail sa zahtevom za reklamaciju. Zatim nam pošaljte oštećeni proizvod u originalnom pakovanju kurirskom službom kojom želite. Troškove dostave u tom slučaju snosimo mi. Osnovanost zahteva za reklamaciju utvruđuje radnik ovlašten za to. Nakon utvrđivanja šaljemo vam obaveštenje o osnovanosti vaše reklamacije.


SVET IGARA - TEST PLAY - Crossout\nGaijinov Crossout polako, ali sigurno počinje da liči na špansku telenovelu. Kreatori su igru najavili još 2015. godine, a tek sredinom naredne godine krenuli u zatvoreno Beta testiranje, koje je potrajalo dodatnih godinu dana. Onda, konačno, krajem maja meseca tekuće godine, kao protivtenkovska mina, eksplodirala je vest da je igra „puštena” u promet. Kako, kada, gde? Pretraživao se Steam, sumanuto se osvežavala oficijelna stranica projekta, ali sem vesti da je Crossout u otvorenom Beta stadijumu, ništa drugo nije moglo da se sazna. Da nije ovaj postapokaliptični, akcioni MMO migrirao na konzole? Dohvatili smo najbliži DualShock 4, otvorili Sonyjevu prodavnicu i imali šta da vidimo – igra se, u verziji 1.03, uredno nalazila na spisku za download, potpuno besplatno.\nU relativno bliskoj budućnosti, nakon vanzemaljskog genetskog eksperimenta sa čovečanstvom, šačica preživelih bori se za preostale resurse u stilu Mad Maxa.\n2021. godine Zemlju je pogodila pandemija nezapamćenih razmera. Ljudi su padali po ulicama kao pokošeni, dok su se mediji utrkivali u iznošenju najrazličitijih teorija o mogućim uzrocima. Međutim, niko nije mogao ni da pretpostavi da su u sve umešani vanzemaljci koji su, da bi stvorili novu vrstu vojnika za svoje potrebe, pokušali da menjaju ljudsku DNK. Naravno, nešto je krenulo užasno naopako, pa umesto da mutiraju u borbene mašine, ljudi su počeli da lude i umiru u najstrašnijim mukama. Oni retki koji su imali sreće, petnaest godina su trpeli brojne psiho-fizičke promene. Dvadeset godina nakon Crossout incidenta, šačica preživelih bori se za preostale resurse u stilu Mad Maxa, ne birajući sredstva ni tehniku. Zaplet zvuči idealno za neki Metroliki shooter ili survival horor, ali Crossout nije ništa od toga. U pitanju je World of Tanks klon u kojem upravljate borbenim mašinama koje sami izrađujete od delova sakupljenih u bliskim susretima sa protivnicima. Naravno, online multiplayer je središte svega, što znači da singleplayer kampanja, koja će dodatno elaborirati na temi noseće priče, ne postoji.\nKrećete kao pripadnik inženjera, jedne od pet klasa koje se pojavljuju u igri. U svom skrovištu već imate nabudženi džip i tu se polako upoznajete sa zakonitostima koje Crossout donosi. Na pribavljenim šasijama možete po sopstvenom nahođenju da postavljate naoružanje, oklop, šiljke, ali i razne dodatke koji će vam omogućiti da se uspešnije borite i izvlačite iz nezgodnih situacija (kuku za okretanje ako se nađete na krovu ili snažniji akumulator, na primer). Pre nego što se otkotrljate u medveđu jazbinu, kreaciju možete da testirate na poligonu i odmah vidite da li dizajn služi u praksi ili ne. Grindovanje za resursima obavlja se u borbama protiv živih protivnika ili AI-a. Cilj je zauzeti protivničku bazu ili istrebiti sve što se mrda. Sukobi su frenetični i nabijeni adrenalinom i Gaijinu se u ovom departmentu zaista nema šta zameriti. Akcija se odvija u skromnom „osam na osam” formatu, uz ograničeno vreme trajanja partije na tri minuta. Pronalaženje mečeva je hitro i prolazite gotovo bez čekanja, a važno je napomenuti da za igranje Crossouta nije potrebna pretplata na servis PSN – dakle, sve je besplatno.\nOvo je World of Tanks klon u kojem upravljate borbenim mašinama koje sami pravite od delova sakupljenih u bliskim susretima sa protivnicima.\nVidljiv je napredak koji je ostvaren na polju tehničkih karakteristika, tako da je grafika za pinkicu bolja nego kada smo Crossout testirali pre godinu dana. S druge strane, zvuk briljira, pogotovo zaglušujuće eksplozije i štektanje mitraljeza. Zanimljivo je da je upravljanje u konzolnoj verziji igre sasvim zadovoljavajuće, mada naslovi ovog tipa kao po pravilu zahtevaju kombinaciju tastatura-miš. Inače, konzolna verzija igre pati od malog laga prilikom učitavanja tekstura, ali to ne utiče na sam gameplay. Crossout donosi i unikatan matchmaking sistem koji igrače uparuje na osnovu utrošenih poena za nadogradnju vozila. Najviše poena nose oružja, dok štitovi nose najmanje. To znači da naspram sebe možete da imate vozilo koje ima razornu vatrenu moć, ali i nikakvu zaštitu, a to daje šansu. U igri ne ginete sve dok je kabina u jednom komadu, što dalje znači da možete da izgubite mitraljeze, točkove, motor i da živi dočekate kraj, iako ne možete da se pomerate niti da dejstvujete vatrom. Potrošićemo i nekoliko redova da objasnimo klase, jer svaka sa sobom donosi naročit dijapazon šema i nacrta po kojima se izrađuju vozila. Engineers predstavljaju balans između klasa i podjednako se oslanjaju na sve tipove dodataka. Lunatics taktike baziraju na vozilima velike brzine i ne haju mnogo za vatreno oružje (više vole da se zakucavaju u protivnike). Nomadsi na vozila „pakuju” teško automatsko naoružanje, dok Scavengersi operišu topovima i artiljerijom jer im je cilj da pokupe što više rezervnih delova, a ne da unište protivnika. Konačno, Steppenwolfs je klasa boraca koja je očigledno potekla od bivših pripadnika vojske i milicije, jer najviše koriste takvu vrstu naoružanja i dodataka.\nIako je označena verzijom 1.03, engine koji pokreće igru nosi oznaku 0.5.5., što sugeriše da je još uvek reč o Beta verziji igre, iako autori tvrde suprotno. Download igre sa Steama za PC još uvek nije moguć, pa i to dodatno govori o tome kako stvari zapravo stoje. Zaista nam nije jasno šta je Gaijin hteo da postigne unošenjem ove zabune, a ni zbog čega im treba toliko vremena da razvoj igre privedu kraju. Još prilikom testiranja „zatvorene bete” konstatovali smo da je u pitanju gotovo zaokružen proizvod koji je za godinu dana tek tu i tamo dobio po koji novitet. Krajnju ocenu je zaista teško dati dok ne vidimo kako će u punoj meri proraditi sistem mikrotransakcija i da li će na bojnom polju biti bolje pozicionirani oni koji su za poboljšanja izdvojili pravi novac. Za sada, Crossout ide u pravom smeru, samo veoma sporo. Igra ima izuzetan potencijal, ali ako uskoro na tržištu ne bude (prave) full verzije igre za sve tri planirane platforme, možda smo džaba krečili.


Paddy Ashdown: BiH prva država u regionu koja će u vlastitim sudskim institucijama početi s procesuiranjem slučajeva ratnih zločina\nVisoki predstavnik za BiH Paddy Ashdown izjavio je kako je od danas BiH prva država u regionu koja je dobila potvrdu od Haškog tribunala da će u vlastitim sudskim institucijama početi s procesuiranjem slučajeva ratnih zločina počinjenih na njenoj teritoriji.\nNajavivši skori početak procesa prebacivanja slučajeva ratnih zločina iz Haškog tribunala u BiH,VP informirao je javnost da je BiH danas uputila odgovor Haškom tribunalu kojim potvrđuje uspostavljanje svih pravnih i institucionalnih uvjeta kako bi se ratni zločini mogli procesuirati u BiH.\nOvu je činjenicu Ashdown je ocijenio kao pravi ogroman korak BiH na putu ka njenoj suverenoj državnosti.\nVisoki predstavnik za BiH Paddy Ashdown upozorio je danas vlasti RS-a da će opet morati poduzeti određene sankcije, ukoliko uskoro ne dođe do vidljivog napretka u njihovoj saradnji s Haškim tribunalom.\nRS ponovo propušta da izvrši svoje obaveze prema Haškom tribunalu. Vrijeme ističe i ako NATO u aprilu odbije pristup BiH u Partnerstvo za mir onda će biti daljih sankcija, tvrdi Visoki predstavnik.\nU zvaničnoj posjeti BiH, boravio je danas i ministar vanjskih poslova Italije, Đanfranko Finni.\nMinistar Finni je nakon susreta sa ministrom vanjskih poslova BiH, Mladenom Ivanićem, izjavio da cijeni odlučnost BiH da u potpunosti surađuje sa Haškim Tribunalom. Teme razgovora dvojice minsitara u prvom su se redu odnosile na situaciju u regionu, te bilateralne odnose BiH i Italije.\nMinistar Fini je naglasio da podrška Italije Bosni i Hercegovini nije samo izraz prijateljstva i dobrote, nego je i određeni nacionalni interes Italije. On je naglasio da Italija podržava cijelu regiju Balkana zato što je to strateško područje i za Italiju i Evropu.


Циклонизација: Kombo #34\nPošto neću kriti da poprilično volim i mejnstrim metal zvuk modernih mladih bendova sa obe strane bare, poprilično mi je leglo da prvi put za ovaj blog presušavam upravo progresivce iz Salerna (Italija). Intro je nagoveštavao nešto lošiju produkciju, međutim od prve stvari na albumu (Space Omega) jasno se pravi šlagvort za ovo utegnuto izdanje, kako produkcijski, tako i muzički. Refreni su pevljivi i „radio friendly“, dok gotovo svaka stvar ima tipične black metal deonice. Sve to povezuju i primese simfonijskog metala koji doprinose da sve zajedno to čini poprilično avangardni zvuk, kako se bend inače i deklariše. Pesme naizgled počinju jednolično i kada bi se slušalo na preskok, moglo bi se reći da zalazi u monotonost, ali progresija prema drugoj polovini, a posebno na kraju svake pesme, čini najjaču stranu ovog benda, pa se tako „Black Cross“ završava odličnom, iako sporijom, vrlo prijemčivom solažom, dok „Evocazione“ finišira sprinterski, uz precizan double-kick bubnjara koji mi se čini jačom stranom ovog benda. I vokali su vrlo dobri. Ono što mi je donekle nedostajalo su nešto komplikovaniji rifovi, koji bi, priznajem, možda odudarali od celokupne atmosfere, ali u par pesama je svakako bilo prostora za tako nešto, jer se kroz gore pomenutu solažu jasno videlo da umeća ne nedostaje. Vratiću im se ponovo, makar zbog par pomenutih pesama. 7/10.\nA, iz Finske malo melanholičnog metala. Jesam li rekao melodičnog? Da, melanholičnog. Kako se od Finaca i očekuje, muziciranje je na najvišem mogućem nivou, rifovi efektni, solaže bez greške, vokal odličan. Nisam tokom slušanja mogao da se otmem utisku da slušam HIM na steroidima (muzički). Pa čak i ne sa previše steroida, neke deonice su kao preslikani HIM, ali sa pevačem koji ipak peva znatno više tonove, a ne libi se da na momente sve preraste u skriming vokale. Zamerka kod većine pesama je odlazak u melanholiju kako odmiče, što je možda povremeno i nameran kontrast sjajnom uvodu u gotovo svaku stvar (mada je outro za „I remain Here“ jednostavan a efektan, ne traje predugo, taman da čovek da poželi da ponovo presluša). Izdanje koje možete pustiti i kolegama na poslu, a da vas ne napadnu kako ih maltretirate. Najviše mi se dopala pesma „Deformation Fool“, koja žanrovski najviše odstupa, tj. muzički najviše liči na neku kvalitetnu metalcore stvar, ali bez skriminga, što govori da možda ovaj bend treba češće da pravi izlete u druge žanrove, ili da jednostavno nisam za finsku melanholiju predstavljenu na ovaj način. Neopterećujuće izdanje svakako, ali pored ubacivanja neočekivanog breakdowna u sred balade (Emotional Graveyard), nema mnogo toga previše pamtljivog i novog. 6/10.\nJoš jedan finski bend, ali ovaj put nešto svojstvenije ovim hladnim severnjacima. U pitanju je melodični death metal, a intro za album je ritual isterivanja đavola, što se perfektno uklapa u ono što nekoliko trenutaka kasnije sledi (mada je prva stvar prekratka, a možda i najslabija). Brzi rifovi, dovoljno kompleksni i različiti da nijednog trenutka ne dosade i da teraju da tokom preslušavanja albuma čekirate dugme „repeat“. Klimanje glavom se ne može obuzdati gotovo ni u jednom trenutku, osim tokom povremenih akustičnih deonica. Prepoznaje se uticaj komšija iz Švedske, posebno ranijih radova In Flames-a, što nikako ne može da smeta. Ono što se lako primeti odmah je da se pesme savršeno nadovezuju jedna na drugu, u par navrata „outro“ jedne se fino pretoči u „intro“ naredne. Najjači adut albuma je to što je svaka sledeća pesma bolja od prethodne, nešto što kod većine drugih uglavnom bude zamerka. I pri kraju su pesme prekratke, ta evrovizijska trajanja nečega što ima potencijal da bude epično možda jedino umanjuje moćnost ovog albuma. Preporuka da se u cugu presluša duplo, nećete zažaliti. 8/10.\nSelimo se u Rusiju, gde i ostajemo. Poslednji album benda čiji ću naziv, kao i albuma, biti slobodan da prevodim, donosi jako zanimljivu mešavinu različitih žanrova, ali i zvukova koji doprinose atmosferi. Ruine večnosti, inače trio, na poslednjem albumu „Šapat zaboravljenih brda“ ima i nekoliko gostujućih muzičara. Pored tipičnih death metal rifova, sa povremenim doom deonicama, prisutni su različiti instrumenti, kao što su klavir, violine, čela, a u par navrata mi se učinilo da čujem i harfu. Kroz sve se provlači i ženski pozadinski vokal. Verujem da to nije sve, ali suština je da sve doprinusi autentičnom zvuku koji uspeva da slušaoca odvede u ruska brda, pa ako ste sposobni da maštate, poprilično i zaplaši. Zvuk koji možete očekivati bi najbolje razumeli gejmeri koji su odigrali Vičera „Trojku“. Zamislite metal verziju pozadinske muzike sa violinama kada se prvi put susrećete sa šumskim vešticama. To je to. Čak su i veštice tu, iako nemam pojma da li se u tekstovima pominju, toliko ipak nisam slobodan da prevodim. Čitavo izdanje bi savršeno funkcionisalo kao prateća muzika uz filmsko/gejmersko makljanje sa kojekakvim karakondžulama iz slovenske mitologije. Muzički je sve na nivou, dobro producirano, posebno sam stekao utisak da je bubnjar vanserijski, iako je tempo i žanr takav da se ne može posebno istaći i razmahati. Ne bih nijednu pesmu posebno istakao, jer najbolje funkcioniše kao celina. Album vredi poslušati, slušati, mada nije osmišljen da se dopadne svakome. Ali ideja i rezultat - pun pogodak. 8/10.\nOvde već neću biti slobodan da prevodim, jer nemam pojma. Prvi utisak je da je neobično bilo čuti ruski jezik u nečemu što počinje toliko svojstveno klasičnim američkim speed i thrash metal bendovima. Međutim, već tokom prve pesme, tako nešto se prihvati. Rifovi su brzi, efektni, sve što se od jednog thrash metal benda može očekivati. Začinjeno je sve to sa zanimljivim rešenjima tokom refrena, neprimetnim prelazima i promenema ritma da sve ne bi bila kopija Sleje. Već od druge pesme primetan je i uticaj još jedne braće - brazilske Sepulture, ali uz odsustvo bilo kakvih nacionalnih instrumenata. Стахановцы vole za sebe da kažu da su rudarski treš metal (opet, ako išta razumem kako treba), pa mnoge pesme počinju ritmom koji može da se uklopi u usklađeno naizmenično udaranje rudarskih alatki u stene (ne onako odvratno sporo kao u spotu za Sonne od Ramštajna). Nešto su sporiji od najpoznatijih predstavnika žanra, ali to ni najmanje ne smeta. „Гонки на вагонетках“ i „Пост Шахткор“ su uz uvodnu „Час испытания“ pesme koje su se istakle, a zanimljivo je da su prve dve bonus numere. Ili nije zanimljivo, jer je sve češće praksa da su uvodna i bonus pesme najbolje. Doduše, ovde ostatak albuma ne zaostaje previše. Znači čistokrvno, sirovo thrash metal izdanje, bez previše eksperimenata. Ko je ljubitelj žanra, ne treba da propusti ovaj album, ostalima može biti pomalo dosadno za u cugu, pa je dovoljno da prvo čekiraju preporučenu trojku. 7/10.\nNe želim da počinjem od vizuelnog aspekta jer bi ovo trebalo da je reslušavanje albuma, ali ovde moram. Kada najpre vidite pevača ovog benda, tipičan plavokosi Rus, uvek u narodnoj nošnji, prvo vam deluje da će zaigrati ruski nacionalni ples. Ako njihov spot pustite bez zvuka, pomislićete da peva folk, jer nežno cupka u mestu i gestikulira rukama i poput nekih srpskih narodnih pevača. Tu je i pevačica koja u dugoj beloj haljini i s cvetom u kosi takođe peva i scenu čini vizuelno dopadljivijom. Ostatak benda izgleda kao da nežno svira, a instrumente drže na način kako bi članovi „Garavog sokaka“ to činili. Ne sudite knjizi po koricama. Tamnolesje se deklarišu kao slovenski metal. To je prvo dizanje obrve, jer ne deluje kao da ovo dvoje mogu imati ikakve veze s metalom. Kada najzad poslušate, zaista se dobija izvorni način pevanja. Izvorni dark metal, recimo. Pevačev stil varira od pesme do pesme, pa se sve zajedno može svrstati u neku vrstu melodičnog folk death metala sa varijacijama. Vrlo interesantan i slobodan pristup, muzički prilično dobar, najbolje se sa poznatijim bendovima može uporediti sa ranijim albumima Epike, kada su bili poprilično mračniji, s tim da u Tamnolesju važniju ulogu ima muški vokal i skloniji su eksperimentisanju. Tu su i narodni instrumenti, sveprisutnost ruskog folklora, pa se svakako dobija unikat koji bi trebalo poslušati. Lično mi i pored ubacivanja neočekivanog, sve postane predvidivo posle nekoliko pesama, ali je sve u svemu više nego zanimljivo. Najsvetlija tačka (haha, najsvetlija) je poslednja pesma „Былина“. Belina? U tom slučaju - haha, belina. Da zaokruži ovaj mračni pristup ruskom folkloru. 6/10.


NLB: Cena akcija u postupku preuzimanja previsoka | Gde Investirati\nOdbor direktora NLB banke smatra da je cena u postupku preuzimanja akcija od preostalih dioničara banke, shodno rešenju KHOV, visoko određena posebno imajući u vidu trenutnu nominalnu vrednost akcija na berzi.\nBord u Mišljenju o ponudi za preuzimanje navodi da je odluka regulatora obavezujuća i mora biti spovedana. KHOV je naložila sa slovenačka NLB preostalih 0,64 odsto NLB banke Podgorica preuzme je ceni po kojoj su stečene akcije od EBRD odnosno po 29,1 evra.\nPrevious Rusija vratila 125 miliona dolara duga Bosni i Hercegovini\nNext Otvorena prva robna kuća Ikea u Srbiji\nTags AkcijeKHOVNLB banka\nRasim Ljajić: Od danas dodatno niže cene roaminga u regionu\nMinistar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić, izjavio je da su cene usluga roaminga za građane Srbije, Crne Gore, Bosne i Hercegovine i Makedonije, koji koriste usluge mobilnih operatera u te\nSamsung ulaže 9 milijardi dolara u svoje poslovanje\nSamsung Display je prema navodima, započeo veliko širenje svojih proizvodnih potencijala za OLED panele.


REPREZENTATIVCI PONOVO OBRADOVALI ŠKOLARCE! Dmitrović i Milivojević ulepšali dan mališanima u Mladenovcu! - Informer\nUsledilio je odlazak u mladenovačku Gimnaziju, gde je naše asove dočekao direktor Aca Cvetković. Sada je iznenađenje bilo na času fizičkog vaspitanja, gde su se klinci pripremali za opštinsko takmičenje, a Luka i Marko su bili oduševljeni fudbalskim veštinama Sare Dimitrijević, učenice 1/5 koja sjajno igra fudbal u konkurenciji dečaka. Luka je zatim prihvatio izazov sa najboljim košarkašem Gimnazije, Urošem Vasilićem, učenikom 3/2 . Gađali su trojke, a srpski reprezentativac pokazao je da pored fudbalske veštine, poseduje izuzetan dar za igru pod obručima.\nОбјава коју дели Football Association of Serbia (@fudbalskisavezsrbije) дана 12. Нов 2019. у 4:57 PST\nSrbija Beograd Fudbal sport FSS Marko Dmitrović Luka Milivojević\n(FOTO) PANTELIĆ BIO NA PROMOCIJI FILMA, PA SAZNAO DA JE ZARAŽEN! Sa njim bila i žena Miloša Teodosića!


biljana-i-janko-tipsarevic-odmor-na-maldivima-bez-naslednice | Vesti | Porodica\nBiljana i Janko Tipsarević: Odmor na Maldivima bez naslednice 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nBiljana i Janko Tipsarević: Odmor na Maldivima bez naslednice\n13.11.2015. / 11:00\nPoznati supružnici otkrivaju ko čuva njihovu ćerkicu Emili dok su na putovanjima, kako održavaju svoj brak, kao i da li razmišljaju o proširenju porodice.\nBračni par, modna dizajnerka Biljana Tipsarević (32) i teniski as Janko Tipsarević (31), pre nekoliko dana vratili su se sa desetodnevnog odmora koji su proveli na rajskim Maldivima. Skladnim partnerima ovo je drugi boravak na ovoj egzotičnoj destinaciji, a prvi put posetili su je pre sedam godina, kada su se baš tu i verili.\nPogledajte i Aplauz za tatu: Ćerkica Emili najvernija navijačica Janka Tipsarevća (VIDEO)\nIza njih je težak period borbe s Jankovim povredama koja je trajala dve godine, Biljanin mukotrpan rad na izgradnji profesionalnog uspeha, ali i činjenica da su u januaru 2014. postali roditelji ćerke Emili.\nOboje su u potpunosti posvećeni svojoj naslednici, ali da ne bi upali u klasičnu zamku mnogih parova, rešili su da s vremena na vreme odvoje period samo za sebe. Tako su o ovaj put na odmor otišli bez svoje mezimice.\nKo brine o Emili dok ste vi na putu?\nBiljana: Moji roditelji.\nU nekoliko navrata isticali ste da vam teško pada svako razdvajanje od ćerke. Kako ona reaguje kada vas posle toga ponovo vidi?\nBiljana: Jedino duže razdvajanje od Emili bilo je za vreme Jankovih operacija u Nemačkoj, što nismo najteže podnosili. Ona još nema osećaj za vreme, a i kada mi nismo tu, okružena je s mnogo ljubavi i igre, tako da je uvek vesela.\nA photo posted by Biljana (@biljanatipsarevic) on Nov 4, 2015 at 9:31pm PST\nNa koga karakterno više podseća?\nBiljana: Ona je kombinacija Jankovog i mog karaktera. Videćemo kako će se vremenom razvijati te osobine. Sigurno je da će od nas najviše zavisiti, ali divno je od rođenja posmatrati karakter deteta i ne sputavati ga.\nPogledajte i Biljana i Janko Tipsarević: Želimo još dece!\nU kojoj je sada fazi?\nJanko: Obožava da se igra napolju. Trenutno joj je fudbal omiljena zanimacija, kao i slikovnice. Voli i muziku, a na prve taktove odmah počinje sa svojom koreografijom. Opčinjena je drugom decom i veoma je nesebična.\nKoliko imate vremena jedno za drugo od kad je ona došla na svet?\nBiljana: Kada se beba rodi, sva ljubav usmerena je ka njoj. Ona postaje centar sveta i lako se stvore uslovi pod kojima se bračni parovi udaljavaju i prestaju da se posvećuju jedno drugom. Mi se trudimo da uvek odvojimo vreme samo za nas, najčešće su to večernji sati kada Emili ode da spava.\nRazmišljate li o proširenju porodice?\nJanko: Svakako da ne bismo voleli da Emili bude jedinica. Biljana ima sestru Jovanu, a ja brata Veljka i oboje znamo kolika je to sreća i bogatstvo.\nKompletan intervju pročitajte u novom broju magazina Story, koji je u prodaji od petka, 13. novembra.\nSvet poznatih Poznate ličnosti Deca poznatih Zvezde Janko Tipsarević Biljana Tipsarević roditelji


10 stvari koje nikada ne bi trebalo govoriti detetu - Pasarela\ndete i roditelji\nStvari koje odraslima izgledaju banalno i nevažno, detetu mogu da izgledaju strašno. Obratiti pažnju na nekoliko sitnica nije neki veliki napor, a vaše dete će vam biti na tome veoma “zahvalno”. Dok ste odrastali verovatno su vam smetale iste stvari koje su vama vaši roditelji govorili…\n1. Prestani da se ponašaš kao beba\nNe možete da očekujete od deteta da se ponaša kao odrastao čovek. Prosto jer to nije. Deca uglavnom počinju da “kenjkaju” kada im se spava, kada se plaše, gladna su ili nervozna zbog umora. Umesto da ih prekidate ovom rečenicom, pitajte ih šta nije u redu.\n2. Isti si kao tvoja mama ili tvoj tata\nOvo je užasna rečenica, u slučaju kritike neke negativne karakteristike ili ponašanja, a ima multiplikovano katastrofalno dejstvo na dete. Ne samo da kritikujete dete, već i roditelja stavljate u taj negativan kontekst. Dete izopštavate, pritom ono oseća da ne samo da je ono to biće koje “ne valja”, već je u nevaljalom timu i ozloglašeni roditelj.\n3. Nemoj da se ljutiš na brata/sestru\nKonstantno razrešavanje sukoba između braće i sestara od strane roditelja, dovešće do toga da deca međusobno kada odrastu neće znati samostalno da rešavaju probleme. Uostalom ako neko oseća ljutnju, sasvim je u redu da je oseća i da odreaguje na neki način. Mnogo bolje nego da je konstatno suzbija.\n4. Zašto nisi malo više kao svoj brat ili sestra\nOvo je još jedan od veoma gadnih kikseva. Upoređivanje dece je u najmanju ruku žalosno a u krajnjoj liniji stvara ogromnu distancu među decom. Svako dete ima svoj karakter i razvoj kao i svoje pravo da bude srećno. Neka deca su više po P.S.-u, a neka manje, ali to ne govori ništa o njihovim kvalitetima. Čak i ako se ne obraćate direktno deci, već afirmišete jedno u odnosu na drugo u razgovoru sa nekim trećim licem, deca će to registrovati.\n5. Prosto si savršena anđele moj\nIako je moguće da ovo govorite od milošte ili u polušali, ova rečenica itekako je uticajna. Psiholozi tvrde da bi vaše dete moglo da u odraslom životu ima veliki strah da ne bude savršeno u svemu što radi. Perfekcionizam danas ima svoju dijagnozu a to je – opsesivno-kompulzivni poremećaj, i javlja se naravno u svim životnim sferama. Nimalo zabavno.\n6. Bravo srećo!\nRazlaganje ovog fenomena postalo je zarazno. Bravo ili ne, sviđalo se to roditeljima ili ne, utiče na decu. Ako deci stalno govorite bravo, kasnije u životu ako ne dobije bravo za svaku akciju, biće deprimirano. To između ostalih tvrdi Sarah Baldwain – dečiji psiholog. A šta reći deci? Uvek može bolje?… Ima li pametnih da odgovore na to pitanje?\n7. Ja ću ti pomoći oko toga\nKada roditelj vidi da se dete muči oko domaćeg zadatka ili crteža za likovno, priskače u pomoć čak i nepozvan. Ako radite stvari umesto svoje dece, pravite veoma neodgovorne ljude. Svojoj deci delima govorite da nisu dovoljno sposobna. Roditelji su tu da reše sve probleme. Treba pustiti decu da sama rešavaju problem, i priteći im u pomoć kada im je zaista neophodna. A koji nastavnik ne provaljuje da su to crteži roditelja kada su deca još u osnovnoj školi?! ‘Ajte molim vas.\n8. Kada se svom detetu obraćate sa glupane, glupačo i sl.\nOvaj momenat uglavnom roditelji nikada ne upražnjavaju. Valjda je u ljudima ostalo ono malo roditeljskog instinkta koji ih sprečava da ovakve strahote ne izgovaraju. Suvišno je govoriti o negativnom uticaju na dečije emocije i samopouzdanje.\n9. Mama ne plače, sve je u redu!\nNe samo da se u ovom slučaju roditelj joše gore oseća, već i detetu šalje pogrešnu poruku. Mama nije uvek srećna i postoje momenti u životu kada se plače. Plakanje je u redu, deca to svakako redovno čine. Plakanje je terapija, a tuga sasvim legitimno osećanje.\n10. Rekla sam ti da ćeš pasti\nSmaranje dece unapred smišljenim scenarijom usled njihovog preuzimanja rizika je više dosadno nego štetno. Deca bi trebalo sama da uče iz svojih grešaka. Iskustvo roditelja u trčanju po barama klincima ništa ne znači. “Nemoj da trčiš – pašćeš, nemoj da skačeš – slomićeš ruku i nemoj da plivaš – udavićeš se,” – roditelj bi trebalo da zadrži za sebe.\nKlince treba paziti ali ih ne treba pažnjom guštiti!


Hotel Vivas 4*, Albanija, Leto 2022,Albanija letovanje 2022\nNa prvoj liniji s morem, hotel Vivas 4* se nalazi na 5 minuta od luke Drač, 30 minuta od aerodroma „Majka Tereza“ i 40 minuta od glavnog grada Tirane. Hotel Vivas 4* je petospratna zgrada sa 78 soba, bazenom, teretanom, privatnom plažom, konferencijskom salom, parkingom, besplatnim internetom WI-FI, barom na plaži, restoranom, dečijim igralištem itd., Opremljenim sistemom nadzora. Na plaži je za goste hotela obezbeđen jedan suncobran i dve ležaljke.


VW koji 'zakucava za sedište' i košta kao premijum automobil\nVW koji "zakucava za sedište" i košta kao premijum automobil\nMoćni Volkswagen T-Roc R stigao je u evropske prodajne salone.\nAutomobil koji je debitovao u martu na ženevskom auto-salonu u pretprodukcijskoj formi od sada je dostupan kupcima u Evropi, a početna preporučena cena ovog SUV-a iznosi čak 43.995 evra, što je u rangu cene automobila premijum marki.\nIpak, VW smatra da ima pokriće za to s obzirom da je T-Roc R pogonjen motorom iz Golfa R. Četvorocilindarski 2.0 TSI turbobenzinac isporučuje 300 ks (221 >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << kW) i 400 Nm maksimalnog obrtnog momenta.\nMotor je povezan sa 7-stepenim automatizovanim menjačem sa duplim kvačilom, a snaga se standardno prenosi na sva 4 točka pomoću Volkswagenovog 4Motion sistema.


Polovni Komatsu sk 05 utovarivači oglasi za prodaju - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Gradjevinarstvo > Utovarivači > Komatsu > Komatsu sk 05\nPolovni Komatsu sk 05 utovarivači\nOvde je kompletna lista polovnih Komatsu sk 05, SK05J utovarivači za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Komatsu sk 05, SK05J utovarivači koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.


Muška moda (Men's Wear) - Page 14\nDIOR HOMME - Nova kampanja by Karl Lagerfeld\nKolekcija koju je radio Karl Lagerfeld sada dobija i vizuelni identitet...\nSJAJNA KOLEKCIJA LUKSUZNIH KOFERA\nSkupocena putovanja ne mogu da nose za sobom prisustvo bilo kog brenda, stoga vam preporučujemo da ih upotpunite ovim sjajni koferima.\nPal Zileri jesen/zima 2012/2013: Moderna interpretacija pedesetih\nNaslovne strane magazine “Life”, stil legendarnih magnata Vol Strita i Avenije Medison, sofisticirana elegancija Hičkokovih glumaca…; sve je to deo mašte i glamura “pedesetih” godina dvadesetog veka – izvora inspiracije za kolekciju Pal Zileri jes...\nMuška moda za jesen 2012.\nOve sezone u modu se vraća jednostavnost. Klasičan stil, s nekim modernim detaljem ove sezone je dobitna kombinacija.\nSmešna sexy majica\nPoznata je činjenica da su majstori često u situaciji kada pokazuju svoju zadnjicu u toku rada. Upravo to su, Scholz & Friends, agenti za reklame iz Berlina, iskoristili za marketinšku kampanju Nemačke kompanije Das Handwerk. Uspeli su, od nepopul...\nNedavno su na moju radost Novi Sad posetila tri momka iz drage mi Bosne, Amer Kadić (Sarajevo) fotograf i vlasnik jedne od najperspektivnijih modnih agencija AK models, modeli Haris Adžemi iz Goražda i Ćatić Mustafa iz Sarajeva.\nConverse – Pro Leather World Basketball Collection\nPovodom svetskog pravenstva u kosarci 2012 god. Converse je izbacio limitiranu kolekciju obuce kojim podrzava ovaj dogadjaj koji ce se odrzati od 13-16 jula. Patike su napravljene u 6 boja i svaka predstavlja po jedan grad (London, Pariz Vasingto...\nLee jeans prolece / leto 2012 Lookbook\nTetovaže na kosi su hit među mladima (i svima koji se tako osjećaju). Nakon raznih frizura, ukrasa za kosu, šišanja na nulu i sl. pothvata, vrijeme je za nešto još otkačenije i drugačije. Tetovažu na kosi! Iako zvuči bolno i zastrašujuće te su se ...\nVrijeme je da obratimo pozornost na jači spol. Koliko god oni tvrdili da ne posvećuju ni upola toliko vremena izgledu koliko žene, sigurna sam da velika većina ne izlazi iz kuće bez prethodnog pogledavanja u ogledalo. Nije li tako, dragi naši mušk...\nUskladite odeću i obuću\nSvaki muškarac treba da zna kako da uskladi boje kada odlučuje koje će cipele obuti uz određene pantalone\nNajnovija kolekcija Hardy Amies britanske modne kuće specijalizovane za luksuznu mušku odeću predstavljena u okviru muške nedelje mode u Milanu, objedinjuje sve nijanse sive na jednom mestu, počevši sa ledeno sivom, pa sve do grafit sive.\nGant by Michael Bastian - "Sunshine Days" prolece/leto 2012\nBalmain prolece/leto 2012\nBalmain predlaze muskarcima casual stil sa sakoima, esarpama, koznim pantalonama...\nVečna bela košulja\nNeizostavna je u poslovnom odevanju, a u poslednjih nekoliko sezona može se videti u gotovo svim kombinacijama\nModerne muške farmerke\nfrenc manikir Anti-cellulite massa celulit zara frizer masaza novi sad vestacke trepavice nail art moda nega tela maser manikir http://www.fashion.h nadogradnja svilenih kosa nadogradnja trepavic brazilski keratin frizerski salon profesionalna sminka anticelulit masaza nadogranja kose obuka frizure nokti sminkanje nadogradnja noktiju trend depilacija cizme nadogradnja kose


Poziv na 1. humanitarnu utrku grada anđela | lokalni.hr\nNaslovnica Županije Varaždinska 02. 10. 2019. u 15:50\nPoziv na 1. humanitarnu utrku grada anđela\nPiše: Lokalni 02. listopada 2019. u 15:50\nPrikupljeni novac namijenjen je za liječenje Ivana Kišića oboljelog od cerebralne paralize. Start utrke je 2. listopada u 10 sati na Kapucinskom trgu, a dužina staze bit će oko 4,8 kilometara\nDogovoreni su svi detalji oko organizacije „1. humanitarne utrke grada anđela“. Varaždinski gradonačelnik dr.sc. Ivan Čehok i predsjednik varaždinskog Gradskog vijeća Damir Habijan s varaždinskim proslavljenim trkačem Josipom Lackovićem uputili su javni poziv svim građanima Varaždina da sudjeluju u ovoj velikoj humanitarnoj akciji.\nPoziv je upućen nakon radnog sastanka u Gradskoj vijećnici. Dogovorena je tehnička pomoć gradskih odjela te tvrtki poput Gradske tržnice i Čistoće u organizaciji humanitarne rekreativno-sportske manifestacije koja će start i cilj imati na Kapucinskom trgu.\nOrganizatori utrke koja će se održati u subotu, 12. listopada su Atletski klub Varaždin, Grad Varaždin i Zajednica sportskih udruga Grada Varaždina, a prikupljena humanitarna sredstva namijenjena su za liječenje Ivana Kišića oboljelog od cerebralne paralize.\nPrijave za utrku obavljaju se putem interneta, na: https://www.stotinka.hr/hrv/utrka/3201, gdje je objavljen raspis utrke sa svim potrebnim podacima. Kotizacija, koja je ujedno donacija, iznosi 50 kuna, a svi koji to žele mogu uplatiti i više sredstava. Zagrebačka banka je u tu svrhu otvorila poseban žiro račun za Ivana IBAN: HR6223600001502617718.\n1. humanitarna utrka grada anđela Varaždin Kapucinski trg


U Austriji je početkom mjeseca na snagu stupila zabrana nošenja burke i pokrivanja lica na javnim mjestima, a negodovanje je danas ispred sjedišta Ministarstva vanjskih poslova te zemlje na neobičan način izrazio privrednik Nekkaz.\nNekkaz se pred brojnim medijskim ekipama pojavio sa maskom na licu i novčanicama eura i fotografijom austrijskog šefa diplomacije Sebastiana Kurza zalijepljenim na sebi.\nOn je tom prilikom kazao kako se žene u Austriji trebaju odijevati kako žele i da se to ne može uređivati zakonima.\nKazao je da želi da se sastane sa ministrom Kurzom i da mu uruči knjigu o budućnosti svijeta.\nTada je na mjesto protesta stigla austrijska policija koja je Nekkaza odvela u zgradu Ministarstva i napisala mu novčanu kaznu u iznosu od 50 eura za nepoštivanje zakonske zabrane pokrivanja lica na javnim mjestima.\nNakon izlaska iz zgrade, Nekkaz je kazao da je prvi koji je novčano kažnjen zbog zakona kojeg je nazvao sramotom za Austriju.\nObjavio: Pon, 09/10/2017 - 18:12


Profilna stranica i informacije o modelu _PONYASHA_ - youporn\nPoslednje prijavljivanje: 28.1.20. 21.51.18\nKlikom na dugme, podići ćeš _PONYASHA_ na prvu poziciju na glavnoj stranici na 60 sekundi. Tokom ovog vremena, čet soba ovog modela će postati mnogo vidljivija i neverovatno popularna! Notifikacija o tvojoj akciji će se pojaviti u četu i biće vidljiva modelu i drugim korisnicima. _PONYASHA_ će zasigurno ceniti ovaj gest i biti ti neizmerno zahvalna!\nVažni detalji o _PONYASHA_\nRadni sati _PONYASHA_\nAmaterski klipovi od _PONYASHA_\n_PONYASHA_ lista želja


02.12.2018. 18:38 > 19:33\nNaše devojke su od samog starta pokazale zube, pogotovo u odbrani, gde su najviše ispaštala švedska krila koja nisu uspevala da dođu do izražaja.\nKatarina Krpež Šlezak je nastavila sjajnu golgetersku seriju, jer je nakon 11 u mreži Poljske u prvom kolu, za pola sata na ovom susretu uspela da ubaci pet iza leđa Johane Bundsen.\nUz nju se najviše istakla Sanja Radosavljević sa četiri pogotka, dok je upravo defanziva, ono što je selektor Ljubomir Obradović isticao, radila posao i donela "+2" nakon 30 minuta.\nU prvih šest minuta drugog poluvremena Srbija nije uspela da postigne pogodak dok je Švedska napravila Seriju 3:0, sve do momenta kada je sedmerac iskoristila Krpež Šlezak, a onda u novom napadu Andrea Lekić donela novu prednost od 15:14.\nNa tri četvrtine susreta Šveđanke su preko Natali Hagman došle do prednosti od 18:17, a u hitronog kontri je Tamara Radojević bila neuspešna kada je u "1 na 1" bolja od nje bila Filipa Iden, što je tada dalo blagu psihološku prednost Skandinavkama.\nUpravo je čuvarka mreže naših protivnica bila glavni krivac što je rezultat bio u minusu, jer je skidala zicere kojim je skrenula ozbiljnu pažnju na sebe.\nU 50. minutu smo i peti vezani kontranapad propustili za pogodak, a tada smo gubili sa 19:17. Srećom, priliku sa sedam metara iskoristila Katarina Krpež Šlezak za -1, odnosno 19:18.\nNa minut i po do kraja, Dragana Cvijić je promašila gol za izjednačenje (21:20), a stativa je sprečila da bude neprecizna.\nNije njoj pošlo za rukom, ali jeste Jeleni Lavko koja je na 59:22 pogodila za to dugo čekano "ravnanje" - 21:21.\nIpak, poraz je došao preko Dženi Alm koja je rastužila naše devojke kada je poslala projektil iza leđa Marije Čolić na 59:58, za 22:21.\nDvorana: "Hala u Nantu". Sudije: Kristina Nastase (Rumunija), Simona Raluka (Rumunija); Gledalaca: 4.000;


Srbija ne ide u finale Evrosonga – Gloria\nSrbija ne ide u finale Evrosonga\nDrugo polufinalno veče 62. izdanja Pesme Evrovizije nije se završilo kako smo očekivali. Uprkos sjajnom nastupu naše predstavnice Tijane Bogićević, Srbija se nije izborila za mesto u finalu 13. maja u Kijevu.\nSrbija otvorila drugo polufinale Evrosonga: Tijana Bogićević nagrađena gromoglasnim aplauzom\nОбјава коју дели Eurovision Song Contest (@eurovision) дана 11. Мај 2017. у 11:53 PDT\nNakon nastupa 18 zemalja, Evropa je glasala i odlučila da sledećih deset učetvuje na finalnoj večeri Evrosonga 2017: Bugarska, Belorusija, Hrvatska, Mađarska, Danska. Izrael, Rumunija, Norveška, Holandija i Austrija.\nAre you ready for the second Semi-Final of #Eurovision 2017? Who is going to make it to the Grand Final? #CelebrateDiversity\nОбјава коју дели Eurovision Song Contest (@eurovision) дана 11. Мај 2017. у 1:03 PDT\nPored njih 13. maja će se takmičiti i deset finalista sa prve polufinalne večeri – predstavnici Moldavije, Azerbejdžana, Grčke, Švedske, Portugala, Poljske, Jermenije, Australije, Kipra i Belgije, kao i dve zemlje stalne učesnice finala – Nemačka, Francuska i domaćin Ukrajina.\nОбјава коју дели Eurovision Song Contest (@eurovision) дана 11. Мај 2017. у 12:54 PDT\nFoto: Promo/Andres Puting, Instagram\nTijana Bogićević: Filadelfijska avantura uz Al Kaponea i Rokija Balbou\nTijana Bogićević: Stopama Rokija Balboe\nU prodaji je 819. broj magazina “Gloria”


Ambasada SAD-a: Matvijenko je iznijela laži, Amerika ostaje istinski saveznik BiH - Klix.ba\n24.4.2018. u 12:55\nNakon obraćanja predsjednice Vijeća Federalne skupštine Ruske Federacije Valentine Matvijenko u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH iz Ambasade SAD-a u BiH kazali su za Klix.ba kako su Sjedinjene Američke Države bile i uvijek će ostati istinski prijatelj i saveznik naše zemlje.\nIz Ureda za odnose s javnošću Ambasade SAD-a u BiH naveli su da je predsjednica Vijeća Federacije Federalne skupštine Rusije Valentina Matvijenko bila gost institucija Bosne i Hercegovne i da sva specifična pitanja glede njenog obraćanja u Parlamentarnoj skupštini BiH treba uputiti njenim domaćinima.\n"Lažne i neutemeljene optužbe koje je iznijela predsjedavajuća Matvijenko ne zavređuju poseban komentar. Opredijeljenost Sjedinjenih Američkih Država Bosni i Hercegovini kao suverenoj, multietničkoj državi i njenoj euroatlantskoj budućnosti dobro je poznata i ne zahtijeva dodatna objašnjenja. Bosna i Hercegovina i njeni građani znaju da su Sjedinjene Američke Države bile i uvijek će ostati njihov istinski prijatelj i saveznik", kazali su za Klix.ba u Uredu za odnose s javnošću Ambasade SAD-a u BiH.\nPodsjećamo, predsjednica Vijeća Federacije Federalne skupštine Rusije Valentina Matvijenko u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH održala je pravi protuzapadni govor koji se pretvorio u politički skandal uz brojne negativne reakcije bh. političara.\nMatvijenko je otvoreno kazala kako se Amerika odnosi neprijateljski prema Rusiji, kritikovala je Crnu Goru zbog ulaska u NATO te indirektno zaprijetila Makedoniji ukoliko krene istim tim putem.\nOna je pozvala na reformisanje bh. državnih pravosudnih institucija te na očuvanje široke autonomije entiteta. Jasno je poručila kako Rusija traži da se što prije zatvori Ured visokog predstavnika za BiH (OHR).\nAustrijska ljevica, desnica i crkva protiv ustaštva u Bleiburgu\n24.04.2018. u 12:57\nĐonlagić: Neprihvatljivo je izlaganje Valentine Matvijenko u Parlamentu BiH\n24.04.2018. u 12:54


Мали: Препоносан сам на српске финансије\nHomeEkonomijaMali: Preponosan sam na srpske finansije\nMali: Preponosan sam na srpske finansije\n29/06/2021Redakcija BALKAN TVEkonomija0\nPreponosan sam na srpske finansije, jer se u poslednje vreme nižu potvrde uspešne ekonomske politike koju vodimo, izjavio je ministar finansija Siniša Mali povodom današnje vesti da je EBRD duplo povećao prognozu privrednog rasta Srbije na šest odsto za 2021. godinu.Srbija hrabro ide napred, napisao je Mali na instagramu.\nMi znamo da možemo bolje, jer smo uložili svo neophodno znanje i posvećeno smo radili na održavanju naše ekonomije, dodatnim izdavanjima u okviru tri paketa pomoći prošle i ove godine od oko osam milijardi evra, kako bismo umanjili negativne posledice virusa korona. Izbegli smo crne scenarije, održali našu privredu i potrošnju, posvetili se rastu ekonomije. Na vreme smo prepoznali nove izvore rasta, svesni da ćemo postići uspeh nikad većim kapitalnim ulaganjima i tranzicijom ka zelenoj energiji, istakao je Mali.\nA, računamo da ćemo ostvariti i jedan od tri najbolja rezultata u Evropi. To će omogućiti rast plata i penzija, odnosno rast životnog standarda. Posebno smo posvećeni izgradnji i rekonstrukciji zdravstvenih kapaciteta, nabavci lekova i vakcina. Još malo je ostalo do postizanja kolektivnog imuniteta, jer treba smanjiti rizike i neizvesnost koju nosi kretanje novog delta soja virusa. Zato, budite odgovorni i vakcinišite se, poručio je Mali.\nLajović i Đere u drugom kolu Vimbldona


RTS, 17.12.2014., Zagreb, identifikovano 20 žrtava “Oluje”\n17. Decembar 2014. 21:51\nU Zavodu za sudsku medicinu i kriminalistiku Medicinskog fakulteta u Zagrebu uz prisustvo članova porodica obavljena je identifikacija posmrtnih ostataka 20 žrtava srpske nacionalnosti, stradalih tokom oružanih sukoba na prostoru bivše Jugoslavije. Posmrtni ostaci ekshumirani su u Slunju, Zadru, Šibeniku, Novskoj i drugim lokacijama, prenosi Beta. Posmrtni ostaci su identifikovani …\nObjavljeno u: Članci za naslovnu, Identifikacije, Poginuli i nestali / Tagged: bljesak, nestali, novska, oluja, šibenik, slunj, zadar\nBanija Online, 11.07.2014., Ovoljetne identifikacije i ekshumacije srpskih žrtava\n11. Juli 2014. 11:22\nZAGREB (SNV) – U Zavodu za sudsku medicinu na zagrebačkoj Šalati početkom ovog mjeseca identificirano je dvadeset srpskih žrtava stradalih u ratu u Hrvatskoj od 1991. do 1995. godine. Kako se navodi u saopćenju Komisije za nestala lica, posmrtni ostaci ekshumirani su u Dvoru, Zadru, Novskoj, Gospiću i na drugim …\nObjavljeno u: D.I.C. Veritas u medijima, Ekshumacije / Tagged: gospić, kordun, novska, oluja, zadar\nTjednik novosti, 04.05.2012, Orkestrirano po civilima\nObjavljeno u: D.I.C. Veritas u medijima, Hronika / Tagged: bljesak, glina, nova gradiška, novska, sudbine, svjedočenja, unprofor, zapadna slavonija


Nova godina drveća | Tubišvat (ט״ו בשבט), Judaizam - ArsMagine.com\nTu Bišvat (ט״ו בשבט)\n/ Jer će biti kao drvo usađeno kraj vode… /\nVajomer Elohim tedaše ha’arec d’še esev mazrija zera ec pri ose pri l’mijno ašer ziro bo al ha’arec vejehej ken\nVetoce ha’arec deše esev mazrija zira l’mijnehu ve’ec ose pri ašer zero vo le’mijnejhu vajar Elohim vejehej ken\nOpet reče Bog: Neka pusti zemlja iz sebe travu, bilje, što nosi seme, i drvo rodno,\nkoje rađa rod po svojim vrstama, u kome će biti seme njegovo na zemlji. I bi tako.\nI pusti zemlja iz sebe travu, bilje, što nosi seme po svojim vrstama, i drvo, koje rađa rod,\nu kome je seme njegovo po njegovim vrstama. I vide Bog da je dobro.\nPesma o drvetu (Ojfn veg štejt a bojm, אױפן װעג שטײט א בױם)\nTubišvat obeležavamo kao Nova godina drveća (Roš Ha’Šana L’Ilanot, ראש השנה לאילנות), te predstavlja stari jevrejski praznik koji se dešava svakog 15. dana meseca Ševata (שבט) i u državi Izrael (Medinat Jisrael, מדינת ישראל) slavi se u duhu promovisanja ekološke svesti među ljudima kada se sadi drveće širom zemlje, u periodu godine kada na tom podneblju cveta divlji badem. Takođe je i jedan od četiri novogodišnja praznika koji se spominju u ”Mišni” (משנה) za koji je uobičajeno da se sadi drveće i jede suvo i koštunjavo voće, posebno smokve, urme, suvo groždje, mahune i bademi.\nPoreklo naziva praznika dolazi od sâmog datuma jevrejskog praznika i hebrejske reči tu (ט״ו) i slova Tet (ט) i Vav (ו), čija vrednost je 15 (9+6). Samim tim ovaj datum možemo nazvati hamiša-eser bi’švat (חמשה-עשר בשבט) što i bukvalno prevodimo kao – 15. Ševata.\nOd XVI veka i čuvenog kabaliste rabi Isaka Lurije (Ha’Ari, האר”י) uveden je običaj Tubišvat večere (tu bišvat seder, טו בשבט סדר) s kojom simbolično počinje masovno obeležavanje značaja voća i drveća u Izraelu, kroz skretanje pažnje na plodove zemlje na prostoru Erec Jisraela (ארץ ישראל) To je proisteklo iz verovanja da se konzumiranjem deset vrsta voća, i ispijanjem četiri vrste vina po određenom redosledu, a uz recitovanje odgovarajućih blagoslova, čitav ljudski rod, ceo svet, može dovesti bliže duhovnom savršenstvu. U tom periodu godine čitaju se i posebne priče (hagadot, הגדות) napisane baš za ovu priliku, dok se u izraelskim kibucima (קיבוץ), Tubišvat slavi kao poseban poljoprivredni praznik. Samim tim ekološke organizacije u Izraelu, ali i dijaspori, uključile su ovaj praznik u razne programe za zaštitu životne sredine.\nPreko milion ljudi učestvuje svake godine u sadnji drveća na ovaj praznik, u programu pošumljavanja koji organizuje Jevrejski Nacionalni Fond. U znak poštovanja praznika Tubišvat koji simbolizuje buđenje prirode kroz cvetanje badema, mnoge jevrejske institucije su prihvatile ovaj dan za svoj interni praznik, te i proslavljaju svoju godišnjicu na ovaj dan poseban dan. Ne bi li se ovaj praznik što bolje odomaćio među ljudima u današnje vreme kada je borba za ekologiju u fokusu čak je i Hebrejski univerzitet u Jerusalimu (Ha’universita Ha’ivrit Be’Jerušalajim, האוניברסיטה העברית בירושלים) osnovan na Tubišvat 1918. godina; Tehnion – Izraelski tehnološki institut (Tehnion – Mehon tehnologi l’Jisrael, הטכניון מכון טכנולוגי לישראל) u Haifi 1925. godine; kao i Skupština (Ha’Kneset, הכנסת) na Tubišvat 1949. Kada je došlo do pojave pokreta Cionizma (cionut, ציונות) i ideje o povratku Jevreja u svoju domovinu i osnivanja moderne države, Tubišvat je zauzeo jednu od značajnijih uloga u ujedinjenju naroda u tom cilju. Posebno jer trebalo uložiti mnogo vremena i truda u kultivisanje pustinjskih prostranstava ne bi li postali plodni i davali plodove zemlje koji bi prehranili ogroman broj ljudi koji su odlučili da svoj život posvete oživljavanju Svete Zemlje. Tubišvat je tako postao sinonim za ozelenjivanje pustih predela. Sinonim za sadnju i veliku brigu o rodu zemlje u koje se vraćamo. Iz tog razloga simbol Drveta ima višestruki značaj u jevrejskom životu, kako mističnih tako i onih vrlo praktičnih.\nTalmudski mudraci (”Talmud”, תלמוד) imali su puno toga da kažu o značaju, snazi i simbolici drveća. Oni su verovali da će čitav ljudski rod, koji je često i poređen s drvećem, duguje svoje postojanje upravo drveću i da se baš iz tog razloga njima mora posvetiti posebna pažnja i ophođenje, a da preti velika nesreća ukoliko do toga ne držimo. Jer se time okrećemo leđa prirodi, Bogu kao Mestu, a to nikada nije dobar znak… ”Tora” (תורה) zato zabranjuje uništavanje drveća. Zabranjuje čak i za vreme ratnih sukoba. Zato u današnje vreme svako ko poželi da poseče neko drvo mora tražiti zvaničnu državnu dozvolu za taj čin, čak ukoliko se to drvo nalazi i na njegovom imanju.\nTekstovi i komentari na iste mogu se naći u delu ”Plodovi veličanstvenog Drveta” (Pri Ec Hadar, פרי עץ הדר).


DANAS JE 8. MART! Drage dame srećan praznik! Evo kako da najbolje čestitate praznik! | Happy BSC portal\nPrvi Dan žena obeležen je 8. marta 1909. godine u SAD.\nSvetski dan žena, 8. mart, posebno je posvećen ravnopravnosti žena. Neka to bude dan kada ćete svim onim ženama koje su vam važne u životu pokazati koliko ih volite i izraziti im zahvalnost za sve što vam pružaju.\nPomislite li nekada da li ste se dovoljno zahvalili svim dragim, voljenim ženama iz vaše okoline?\nPomislite li nekada koliko su one učinile za vas?\nOsmi mart je praznik kada ih se sigurno setimo i tada im poklonimo neki poklon, čestitku, zagrljaj... Ali da li im pokažemo koliko smo im zahvalni i koliko nam znače?\nRecimo im šta su učinile za nas, zbog čega smo im zahvalni, obradujte ih #superporukama, objasnite im zašto su one za vas


Nisu se održali od 2008.: Župan Dobroslavić pomaže organiziranje izbora u Mostaru\nČetvrtak, 28 Studeni 2019 13:39\nŽupan Nikola Dobroslavić sudjelovao je u radu zajedničke diplomatske misije Europskog kongresa lokalne i regionalne vlasti Vijeća Europe i Europskog odbora regija u okviru sastanaka s predstavnicima institucija EU-a u BiH, institucija BiH, predstavnicima političkih stranaka i NVO u Sarajevu i Mostaru.\nMisija je fokusirana na pripremu za održavanje lokalnih izbora u Mostaru u drugoj polovini 2020. godine i pitanja vezana za najnoviju presudu Europskog suda za ljudska prava u slučaju Irma Baralija. Naime, izbori u gradu Mostaru nisu održani od 2008. godine, zbog niza političkih i zakonodavnih razloga te se ova presuda smatra mogućim poticajem za pronalazak rješenja i zakonodavnog okvira za organizaciju izbora u gradu Mostaru.\nOdržani su sastanci u Sarajevu s Visokim predstavnikom za BiH Valentinom Inzkom, zamjenikom predsjednika parlamenta BiH Nebojšom Radmanovićem, predsjednikom Centralne izborne komisije BiH Brankom Petrićem, predsjednikom Ustavnog suda BiH Zlatkom Kneževićem te predstavnicima OSCE-a kao i šefom ureda Vijeća Europe u BiH veleposlanikom Dragoslavom Štefanekom. Sastanak u Mostaru održan je s predstavnicima političkih stranaka, stručnjacima, te NVO organizacijama kao i udrugama mladih s područja grada Mostara.\nRezultati ovih sastanaka bit će uključeni u izvješće o BiH Vijeća Europe kao i pripremu za promatračku misiju na sljedećim lokalnim izborima u BiH koji se trebaju održati u listopadu 2020. godine.


Načelnik Banja Lukua | Agencija Spektar\nNačelnik odjeljenja u Gradskoj upravi Grada Banja Luka\nNa osnovu čl. 50, 77. i 78. Zakona o službenicima i namještenicima u organima jedinice lokalne samouprave („Sl.glasnik Republike Srpske“, broj 97/16), člana 67. Statuta Grada Banja Luka („Sl.glasnik Grada Banja Luka“, broj 14/18 i 9/19) i člana 5, člana 7. stav 2. i člana 8. Pravilnika o jednistvenim procedurama za popunjavanje upražnjenih radnih mjesta u gradskoj, odnosno opštinskoj upravi („Službeni glasnik Republike Srpske“, broj 42/17), Gradonačelnik Grada Banja Luka, raspisuje\nNačelnik Odjeljenja za lokalni ekonomski razvoj i strateško planiranje…………1\n-VSS – društvene nauke, inženjerstvo, tehnologija ili šumarstvo, VII stepen ili prvi ciklus visokog obrazovanja sa 240 ECTS;\n-uvjerenja o položenom stručnom ispitu za rad u upravi, ili izjave kojom se kandidat, koji nema položen stručni ispit, obavezuje da će u roku od šest mjeseci položiti stručni ispit ukoliko bude zaposlen ili rješenja o oslobađanju od obaveze polaganja stručnog ispita za rad u upravi u skladu sa Uredbom o stručnom ispitu za rad u upravi Republike Srpske („Službeni glasnik Republike Srpske“, br. 68/11, 85/11 i 7/15);\n-isprave kojom se dokazuje radno iskustvo u traženom stepenu stručne spreme (potvrda, uvjerenje ili drugi akt poslodavca iz kojeg se vidi na kojim poslovima, sa kojom stručnom spremom i u kom periodu je stečeno radno iskustvo);\nJavni konkurs biće objavljen u„Službenom glasniku Republike Srpske“ i dnevnom listu „Glas Srpske“.\nAko Кonkurs ne bude objavljen istovremeno, rok će se računati od dana posljednjeg objavljivanja.


Najjeftinije oglasavanje - Total Target Marketing\nVerovatno zelite da povecate prodaju, uciniti robnu marku prepoznatljivijom ili osvojiti deo trzista?\nTTMarketing sistem Vam prosleduje kupce, izabrane po odredenom profilu, koga Vi birate.\nNiko nezna bolje od Vas ko su vam korisnici.\nSami izaberite medijum za slanje ( E-mail, baner, SMS, telefonski poziv, javna prezentacija, pisemenu posiljku ili brosuru, TV reklamu...) i profil vasih potencijalnih kupaca. Izaberete broj poruka primerno visini finansijskih sredstava za kampanju, unesite sadrzaj u sledecem trenutku su vasi potencijalni kupci dobilii Vašu poruku.\nOgromna je razlika izmedu poslanih poruka slucajnim, nezainteresovanim i zasicenim primaocima i direktnih poruka osobama, koje bi vas proizvod najvise zanimao, i koji su motivisani da vašu poruku pogledaju do kraja. A to su TTMarketing korisnici. TTMarketing vam daje zainteresovanu publiku za Vase reklamne poruke. Ostalo je vas posao.\nI nista bolje i ucinkovitije!\nAko tome dodamo, da primaoc moze poruku da dobije tacno tada kad fizicki dolazi do odredjenog mesta ili u tacno odredeno vreme, ucinak je neuporediv u odnosu na tradicionalne metode.\nBroj poruka nije ogranicen na dole (sa kampanjom mozete poceti ako imate 10€ u TTM blagajni), sto moѕe biti resenje i za individualnog korisnika.\nIz sirokog spektra izbora marketinskih metoda, sigurno cete sebi naci najprimereniju. Dali je to elektronska posta, SMS, link/baner, pisemena posiljka, TV ili radio reklama, reklamni telefonski poziv ili anketa, izbor je neogranicen.\nTTMarketing je platforma, koja sve to omogucava. I jos vise.\nBudite prepoznatljivi medju vasim konkurentima po originalnom pristupu i upotrebi najsavremenijih TTM rešenja, koja su u svom segmentu vodeжa na svetu.\nOpsti uslovi i pravila upotrebe sistema TTMarketing za oglasivace Svaki registrovan clan TTMarketing sistema moze dati oglas. Uslov za slanje je dovoljno visoko stanje u TTM blagajni korisnika. Stanje u blagajni se moѕe povecati depozitom preko blagajne na sajtu.\nDepozit na TTM blagajni si moze clan u celoti ili u dijelu isplatiti nazad ako nije potrosen\nOglasavac placa samo dostavljenu poruku, za sto mu se ispostavlja racun za obracunsko razdoblje za stvarno dostavljene poruke.\nCene kampanja su objavljene na sajtu bez PDV, koji se ograиuna u racunu glede na stvarno dostavljene poruke i zemlju.\nOglasivac je po zavrsenoj kampanji obavesten email porukom s statistikom kampanje.\nZa sadrzaj reklamne poruke oblikovno i sadrzajno odgovara iskljucivo oglasivac. TTMarketing nudi orudje za dostup poruke oglasivaca idealnom kupcu.\nPrije samog slanja mora oglasivac upisati PIN, koji mu je stigao na registrovan mobilni telefon zbog autentikacije. Trošak kontrolne SMS poruke tereti oglasivaca.\nTTmarketing ne odgovara za rezultate kampanje, jer je za sadrѕaj poruke i ponudu odgovoran oglasivac.\nTTM reklamne kampanje su cenovno daleko jeftinije i uиinkovitije od svih trenutnih marketinskih metoda.\nTTMARKETING PRODAJE PROCITANE , A NE POSLANE PORUKE. PROCITANE OD STRANE PROFILIRANIH PRIJEMNIKA.\nU TTM marketing sistemu govorimo o USMERENIM PORUKAMA i OPSTIM PORUKAMA.\nOPSTE PORUKE nisu usmerene pojedincima koji odgovoraju profilu i zato se ne placa prijemnicima reklama. Posledica je izuzetno povoljna cena od 0,05 do 5 centi po poruci u ovisnosti od tehnologije.\nUSMERENE REKLAME su posebnost TTM sistema, jer oglasivac placa samo:\n- Dostavljene i procitane reklame\n- Reklame su dostavljene samo osobama koje odgovaraju profilu zadanom od strane oglasivaca, geografskom polozaju primaoca ili drugim parametrima.\nCILJ USMERENI TTMARKETING REKLAMNIH KAMPANJI NIJA SLANJE VELIKOG BROJA PORUKA, NEGO NAJBOLJI OMJER POSLATIH PORUKA I REZULTATA KAMPANJE.\nDjeljenje stampanih flajera u postanske sanducice\nNajniza cena oblikovanog, stampanog i podeljenog letka u zemljama s nizim standardom je od 5 do 10 centi.\nOpste je znano da ih se procita 2-5%.\nU najboljem slucaju kosta jedna procitana poruka (5 centi i 5% ) 1€. U nesto slaBijem slucaju (10 centi - 2% ) 5€.\nZnaci mozemo zakljuciti da procitan flajer kosta oglasivaca do 1 do 5€.\nTTMarketing se moze usporedjivati do trenutka CITANJA reklamne poruke i tu je po cenovniku najmanje 50% jeftiniji od klasicnih flajer reklama.\nAli, ako k tome dodamo još i profiliran krug primaoca, je rezultat najmanje 4 ali i vise desetaka puta bolji - zavisi od primjera.\nPotpuno jednak je primjer u slucaju radia, televizije, bilbord plakata, email reklama, casopisnih reklama, s tim da je u tim slucajevima jos teze dokazati prijem reklama od strane prijemnika, nego smo prisiljeno vjerovati podacima ponudjaca oglasnog prostora.\nZnaci prednosti TTMarketing oglasavanje su jasne.\n1. PLACA SE SAMO DOSTAVLJENA I PROCITANA REKLAMNA PORUKA.\n2. PORUKU PRIMAJU OSOBE, KOJE ODGOVARAJU ZAHTEVANOM PROFILU\n3. STATISTIKA I ANALIZA SVAKE KAMPANJE NAM OMOGUCAVA PRACENJE, ANALIZU I PLANIRANJE REZULTATA.\nMozete se pridruziti odmah klikom na baner TT Marketinga


Protivnik srpskog šampiona je Šerif iz Tiraspolja, a za razliku od prethodne utakmice, kada su na tribinama zbog kazne bila samo deca do 14 godina, sada je dozvoljeno prisustvo svim navijačima.\nOni bi trebalo da daju vetar u leđa izabranicima Dejana Stankovića, a za sve koji ne budu na stadionu, omogućen je direktan televizijski prenos, na dva kanala.\nPrenos utakmice sa stadiona "Rajko Mitić" će raditi RTS i Arena sport, a meč je na prvom kanalu i jedne i druge televizije.\nPodsetimo, revanš u Moldaviji je na programu za sedam dana, a pobednik ovog dvomeča će igrati sa boljim iz duela Dinamo - Legija, dok će poraženi u plej-ofu za Ligu Evrope igrati sa pobednikom iz okršaja Kluža i Jang Bojsa.\nVideo: Dodela bronze Sebiću\nDodela bronze Sebiću


MUP CG: Dolazak Krivokapićevog sina bio najavljen | Društvo i ekonomija | Direktno\n11. 09. 2021. 21:42 8\nMUP CG: Dolazak Krivokapićevog sina bio najavljen\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Crne Gore saopštilo je da su policijski službenici MUP-a Srbije neprimereno postupali prema sinu premijera Zdravka Krivokapića, štićenoj ličnosti i njegovom pratiocu, čiji je dolazak blagovremeno, sa svim potrebnim podacima, najavljen nadležnim organima Srbije.\n- Verujemo da je ovo izolovan slučaj i da se ovakvo ili slično postupanje neće ponoviti bez obzira da li se radi o štićenim ličnostima ili drugim građanima Crne Gore - navodi se u regovanju na Tviteru.\nMinistarstvo spoljnih poslova Srbije saopštilo je danas da Podgorica nema razloga da sumnja u opis događaja u kojem je učestvovao sin crnogorskog premijera Zdravka Krivokapića i da državljani Crne Gore u Srbiji treba da se osećaju kao kod kuće.\nNavodi se da će Srbija, "kao i do sada, nastaviti da ukazuje gostoprimstvo" svim građanima Crne Gore koji poštuju njene zakone.\n- Čast nam je što su članovi najuže porodice crnogorskog premijera odabrali da žive u Beogradu - stoji u saopštenju.\nRanije danas, Ministarstvo unutrašnjih poslova Srbije je saopštilo da je policija, postupajući po prijavi, zaustavila vozilo u kojem su se nalazili Krivokapićev sin Miloš i član njegovog obezbeđenja i da je, "postupajući po procedurama, štiteći na prvom mestu bezbednost svojih pripadnika, izvršila kontrolu i legitimisanje lica".\nVlada Crne Gore je danas saopštila da je "užasnuta i zabrinuta" zbog odnosa policije Srbije prema deci crnogorskog premijera Zdravka Krivokapića, navodeći da "posebno ima u vidu da su ćerke premijera Krivokapića zbog sličnih neprijatnosti već jednom morale da napuste Beograd".\nMinistarstvo spoljnih poslova Crne Gore je saopštilo da je policija Srbije "postupila na krajnje grub način" prilikom pretresa Krivokapićevog sina, "iako je reč o štićenoj ličnosti u pratnji pripadnika Uprave policije Crne Gore".\nCrna Gora MUP Zdravko Krivokapić\n16. 10. 2021. 5\nDok Dijanu (kao) hapse, a MUP se urušava, minpuki se pravi mrtav\n15. 10. 2021. 20\nUBISTVO, DIJANA, ŠINE Šta ste čekali četiri godine?\n15. 10. 2021. 32


Todorić odluku o izručenju čeka sa sigurnosnom narukvicom, blokirano mu 64 miliona evra - Sputnjik Srbija\n17:19 23.04.2018 Preuzmite kraći link\nTodorićevi advokati imaju sedam dana za podnošenje žalbe na današnju odluku.\nTodorić ostaje na slobodi, ali će morati da se prijavljuje svaki dan područnoj policijskoj stanici, a sigurnosnu narukvicu nosiće od 19 sati do 9 sati ujutru.\nKako su ranije preneli mediji, žalbeni postupak neće biti nimalo kratak i mogao bi potrajati šest meseci, pa i duže.\nTodoriću blokirano 64,4 miliona evra, finansira ga supruga\nTodoriću je blokirano 64,4 miliona evra u četiri države, a boravak u Londonu finansira novcem od prodaje porodične kuće svoje supruge.\nTodoriću je novac blokiran u Hrvatskoj, Velikoj Britaniji, Holandiji i Kanadi.\nNjegova supruga prodala je porodičnu kuću za 250.000 evra i taj novac je donela u Britaniju i tu ga prijavila. Od toga je plaćena Todorićeva kaucija, kao i troškovi života u Londonu, javila je Hina, pozivajući se na izvore odbrane.


Fotografije Karen Knor | A . A . A\nFotografije Karen Knor\nKaren Knorr – The Analysis of Beauty, 1986-1988.\nKaren Knorr – Thoughts on the Imitation of Ideas, 1986-1988.\nKaren Knorr – The Demise of Logos, 1986-1988.\nKaren Knor voli muzejske kolekcije. Nije u pitanju ljubav prema slikarstvu, ili pak pojedinačnoj slici, već o celokupnom utisku koji zbirka umetničkih artefakata ostavlja na posmatrača. To je kao sa sobama koje skladište mnogobrojne čudnovate predmete koje, kada bismo ih posmatrali odvojeno, ne bismo naročito zapazili (ili bismo, ali ne sa toliko intezivnim utiskom koliko kada ih posmatramo među drugim delima). Tada, svi predmeti, sve slike i crteži, celokupan nameštaj, tvore nešto posebno što, u stvari, postaje delo za sebe.\nFotografije Karen Knor nisu samo fascinacija koja prija oku već su i pokušaj preispitivanja artefakata evropske kulture, njenog nasleđa uobličenog kroz umetnička dela i enterijere u kojima se ista nalaze. Karen Knor reinterpretira opšta mesta evropskog slikarstva (na primer žanr mrtve prirode ili prikaze kolekcija unutar same slike), zatim, odnos posetioca muzeja (tj. posmarača njenih fotografija) prema pojmu Lepog i, najzad, ona duhovito (a ponekad pomalo i ironično) miri Prirodu i Umetnost tako što posredstvom fotografije stvara narativ koji bi trebalo da je (vizuelna) basna.\nBasne, to svi znamo, imaju moralističku po(r)uku, a ovde to nije sličaj. Ili, ipak, jeste? Životinje prisutne na njenim fotografijama nisu u funkciji određene radnje već su svojim prisustvom još jedan način oneobičavanja prostora koji kao da su usamljeni, iako život na njima, umetnički dokumentovan trenutak, čini se, poseduje dinamiku i skoro arkadijsku radost. No, životinje pripadaju prirodi koja a priori nije lepa i ne poseduje svojstva estetskog predmeta. Ono što ju, kasnije, čini lepom jeste zapravo svest posmatrača koji joj stvara značenja.\nTako je, sada, i sa fotografijama na kojima su različite životinje koje bi, da su u svom prirodnom okruženju, verovatno nasrtale jedna na drugu. Pošto su iste u muzejskom prostoru, domu Muza, harmonije, lepote i spokojstva, onda su i one, baš kao i u basnama, u zajedničkom svetu koji dopunjuju i čine još lepšim svojim bojama, formom i apsolutnom indiferentnošću prema portretima onih koji bi ih, da mogu, opet lovili.\nKaren Knorr – Salon Lilas, 2003-2008.\nKaren Knorr – The Blue Salon Louis XVI, 2003-2008.\nKaren Knorr – The Corridor, 2003-2008.\nKaren Knorr – The Judgement of Paris, 2003-2008.\nKaren Knorr – The Green Bedroom Louis XVI, 2003-2008.\nKaren Knorr – Demarteau’s Salon, 2003-2008.\nOvaj unos je objavljen pod Fotografija i označen sa Fotografija u boji, Karen Knorr, Životinje od strane korisnika A . A . A. Zabeležite stalnu vezu.


Čižov: EU zbog ustupaka Turskoj prešla granicu pristojnosti - Sputnjik Srbija\n23:31 28 Februar 2020\nČižov: EU zbog ustupaka Turskoj prešla granicu pristojnosti\n22:54 16.03.2016 Preuzmite kraći link\nEvropska unija je zbog ustupaka Turskoj vezanih za migrantsku krizu izašla iz svih okvira pristojnosti, što Ankara aktivno koristi, izjavio je ambasador Rusije pri EU Vladimir Čižov.\nOn je istakao da se trenutno postavlja pitanje koliko je EU spremna da žrtvuje svojim vrednostima radi političkih interesa.\n„Smatram da je EU otišla predaleko u ustupcima koje pruža Turskoj. Mislim da ti ustupci prevazilaze granice pristojnosti“, rekao je Čižov.\nDogovor između EU i Turske podrazumeva da Ankara primi natrag sve izbeglice koje stižu u Grčku iz Turske, dok će turska strana za to dobiti ubrzani proces vizne liberalizacije, početak pregovora o ulasku u EU, ali i tri milijarde evra finansijske pomoći.\npristojnost, ustupci, Turska, Vladimir Čižov, Rusija


Pripremna nastava za srednjoškolce | Beogradski Portal\nPripremna nastava za srednjoškolce\nKancelarija za mlade i Gradska opština Obrenovac organizuju pripremnu nastavu za upis na fakultete za učenike završnih razreda srednjih škola.\nUroš Mirićić, direktor Kancelarije za mlade opštine Obrenovac je izjavio da se po ugledu na pripremnu nastavu za učenike osnovnih škola po prvi put organizuje i dodatna nastava za srednjoškolce.\n– Početkom drugog polugodišta pustili smo anketu svim direktorima koji su to prosledili đacima. Učenici su birali predmete koji su im potrebni za upis na fakultete. U Poljoprivredno-hemijskoj školi imamo časove hemije u Tehničkoj imamo poslovnu ekonomiju i srpski jezik, dok u Gimnaziji imamo srpski jezik i matematiku – rekao je Mirićić i dodao da je zadovoljan sa odzivom učenika.\n– Prepoznali smo potrebu ove godine da zbog velikog broja časova koji su imali onlajn da imaju upravo i taj vid časova uživo i podršku nastavnika. Mi smo tu kao Gradska opština da ih podržimo i poželimo puno sreće na prijemnom, da upišu željene fakultete. To nije kraj naše brige o njima, kada postanu studenti mi ih nagrađujemo studentskim stipendijama i letovanjem na ostrvu Zakintos. To je dokaz da je Gradska opština i Kancelarija za mlade uvek uz mlade ljude u Obrenovcu – zaključio je Mirićić.\nDragoljub Zlatanović, direktor Poljoprivredno-hemijske škole u Obrenovcu je naveo da svaka pomoć u vidu dodatne nastave učenicima mnogo znači.\n– Kancelarija za mlade i Gradska opština Obrenovac su podržale ovu inicijativu. Mene raduje što ima dosta učenika i veliki je odziv, nakon ankete kada su izabrali koji će predmet mi smo to održali. Nastava će se realizovati bukvalno do samog polaganja prijemnog ispita – saopštio je Zlatanović i dodao da će učenici dodatne časove hemije pohađati dva do tri puta nedeljno.


Opera problem sa rapidshare linkovima\nProvera ispravnosti rapidshare linkova\nMyCity » Internet klijenti -> Web browseri » Opera problem sa rapidshare linkovima\nPoslao: 30 Avg 2009 19:43\nImam problem kad recimo hocu da skinem fajl sa rapidshare-a i dobijem link u obliku rapidshare.com/files/xxxxxx/xxxxxxx.rar meni otvara direktan download ka nekom rar fajlu,ne otvara rapidshare(a taj rar fajl je 100kb npr,nema veze s mozgom),a kad dodam *html na stranicu ono otvori lepo stranu al zar moram uvek da kucak html posto imam osecaj da sam chekirao neku opciju koju nisam trebao al neam pojma koja je pa ako mozhete da mi pomognete....\nPoslao: 30 Avg 2009 19:49\nMeni se to pocelo desavati u operi, iz cista mira (od juce). Nit sam skoro radio upgrade opere nit sam inastalirao winrar niti bilo kakav rar plugin za browsere. Inace, preko firefoxa normalno otvara. BTW: Nemam premium niti sam logovan na rs a samim tim nisam ni mogao da cekiram direktan download sa rs-a.\nPoslao: 31 Avg 2009 18:48\nNije mi se to dešavalo, a koristim isključivo Operu.\nSad sam pokušao da simuliram problem, ali bez uspeha - Opera (10.00 RC2)normalno otvara linkove bez obzira da li je na kraju samo oznaka ekstenzije fajla, ili html.\nKako se famozno pojavio, tako je famozno i nestao Svasta..\nKako je sad kod tebe\nPoslao: 31 Avg 2009 20:04\nJa licno nisam imao taj problem, ali sam video na par drugih foruma da je dosta ljudi prijavilo slicno, bas kao sto Marko kaze, iznenada se pojavilo i prestalo, izgleda da nije do Opere, nego do samog rapida. Koliko sam video bilo je slicnih problema i sa drugim browserima.\nUkupno su 647 korisnika na forumu :: 57 registrovanih, 6 sakrivenih i 584 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: _commandos_, A.R.Chafee.Jr., acatomic, amaterSRB, Apok, apostata, Bane san, BlekMen, brufen, cikadeda, Dimitrise93, Doc, dogodine, doktor1964, dozorni, Duško, elenemste, Georgius, goxin, havoc995, Hipnotizer, ikan, Insan, ivan1973, kovinacc, Krusarac, Marko Marković, Mercury, MIg, Mikulino, Milan A. Nikolic, mnn2, nebkv, nemkea71, pavle_pzs, pein, piton, pjaka2001, Profica, renoje2, repac, robertino, rovac, royst33, ruso, Sale.S, sevenino, slonic_tonic, Smd, Srki94, topalovicdj, VJ, vlad the impaler, vlvl, voja64, Vule, Zerajic


Tuš kabine i paravani - Saturno II D za nišu - Aquaestil\nTrodjelna klizna tuš vrata Saturno II D naročito su pogodna za hotelske i apartmanske kupaonice gdje je tuš kada smještena između tri zida. Ukoliko su potrebne dimenzije izvan područja podešavanja standardnih modela, moguća je izrada vrata po mjeri. Ovaj paravan posebno je pogodan za tuš kade manjih dimenzija zbog veće raspoložive širine ulaza.\nSATURNO II D za nišu Minimalno Maksimalno\nŠirina paravana 750 mm 2000 mm\nUPUTA ZA MONT - SATURNO D - HR - Rev. 05.2019(.pdf) Nacrt Saturno D za nišu_09.2020(.pdf) Saturno II D.dwg(.zip)


SRPSKI FILM POBEDIO NA KRIMU: Zlatni vitez za „Zatvorsku molitvu“! – Adria Media Group\nSRPSKI FILM POBEDIO NA KRIMU: Zlatni vitez za „Zatvorsku molitvu“!\nKratki dokumentarni srpski film „Zatvorska molitva“, u produkciji „Adrija medija grupe“, reditelja Miljana Gogića, dobitnik je Zlatnog viteza na 25. međunarodnom festivalu na Krimu.\n„Zatvorska molitva“ je nesvakidašnja priča iz zatvora u Nišu, priča o osuđenicima koji su više od dve godine predano radili na obnovi zatvorske crkve, koju je još 1934. podigao kralj Aleksandar I Karađorđević.\nOvo je priča o ljudima, veri i pokajanju.\nPosle Drugog svetskog rata crkva u niškom zatvorskom kompleksu decenijama je služila za sve osim za ono za šta je predodređena. Čak je jedno vreme u njoj bila smeštena i kuhinja.\nPre sedam godina počinje neverovatna akcija: osuđenici, strip-crtači i tatu-majstori obnovili su crkvu i oslikali freske na njenim zidovima, uz „svoje molitve i tihu borbu“, kako vole da kažu.\nNovi život crkvi su dale ruke više od 400 osuđenika, od kojih mnogi nisu bili pravoslavne veroispovesti.\nLica ljudi surovih životnih priča i pokajanje koje osećaju kad srpski patrijarh Irinej osveštava njihovu skoro završenu bogomolju govore više od reči.\nSonja Lakić, glavna i odgovorna urednica portala Kurir.rs, Predrag Roganović, direktor digitalnih medija AMG, Aleksandar Grbović, upravnik KPZ Niš i Anđela Popović, urednik-organizator filma\n„Nagrada Zlatni vitez potvrda je da je „Adrija medija grup“ napravila film svetskog nivoa. Dokazali smo da video-produkcija naše kompanije ume da proizvodi sadržaje visokog kvaliteta i da možemo da se takmičimo i sa svetskim produkcijama. Ponosan sam na sve svoje kolege koje su doprinele ovom projektu. Ova nagrada „Adrija medija grupi“ otvara mnoga vrata i odličan je pokazatelj da smo prošle godine pokretanjem i razvojem video-sadržaja napravili pravi korak u pravo vreme. Od nekoliko emisija i partnerstva s Jutjubom, došli smo i do dokumentarnog filma i svetske nagrade. Video na internetu nije budućnost, već sadašnjost, i mi smo to dokazali. Zahvaljujem i svim poslovnim partnerima koji nas nesebično podržavaju u idejama i razvoju medija”, rekao je Predrag Roganović, direktor digitalnih medija „Adrija medija grupe“.\nNa repertoaru ovog uglednog ruskog festivala ove godine našlo se 190 filmova iz preko 20 zemalja. Zlatni vitez jedan je od najznačajnih filmskih festivala koji između ostalog organizuje Ministarstvo kulture Ruske Federacije, a čiji su pokrovitelji predsjednik Ruske Federacije Vladimir Putin, proslavljeni režiseri Nikita Mihalkov, slavni ruski glumac Nikolaj Burljajev kao i patrijarh moskovski i cijele Rusije Kiril.\nViše o filmu Zatvorska molitva:\nKratkometražni dokumentarni film Zatvorska molitva traje 19 minuta, a potpisuju ga: reditelj, scenarista i producent Miljan Gogić; snimatelji Antonije Vulović i Vladimir Žujko; organizator i urednik Anđela Popović. Montažu filma uradio je Branko Maksimović, a postprodukciju slike Ivan Tanasković. Muzikom su film obogatili Svetislav Božić, Mihajlo Radović i Miloš Punišić. Postprodukciju zvuka uradio je Branko Topalović.\nTizer za film „Zatvorska molitva“ možete pogledati na linku:\nPosted in VestiTagged Adria, ADRIA MEDIA, Adria Media Group, Aleksandar Grbović, Aleksandar Rodić, AMG, Andjela Popović, Digital divizija, Društvena odgovornost, Miljan Gogić, Niš, portal, Predrag Roganović, sajt, Sonja Lakić, VESTI, video, video produkcija, zatvorska molitva, Zlatni vitez\nDUALNO OBRAZOVANJE: OBRAZOVANJE PO MERI PRIVREDE\nOPET ISPRED SVIH: Kurir.rs prvi medij sa Viber stikerima za ceo svet!