Magazin online ‘DOBRI VIL HANTING’ iz ugla psihologa - 22 February 2015 - Magazin - Vojvodina Net\n‘DOBRI VIL HANTING’ iz ugla psihologa\nFilmove ponekad doživljavamo kao zabavu, ali takođe želimo i da nas neko ostvarenje zaintrigira i trgne te da se zapitamo o raznim stvarima nakon što vidimo ljude koji se trude da budu bolji, suočavaju se sa nezamislivim preprekama ili čak žrtvuju sebe za veće dobro.\nU režiji Gas Ven Senta (Gus Van Sant), ‘Good Will Hunting’ je bio nagrađen sa dva Oskara.\nOvaj sjajan kultni film sigurno ste pogledali, pročitajte kakva je njegova analiza iz ugla psihologa.\n‘Šta ja imam, poremećaj atačmenta?’ pita Vil Hanting svog terapeuta a ovaj ćutke klimne glavom. Činjenica da gledalac saznaje za ovu ‘dijagnozu’ na samom kraju terapijskog procesa znači da ona nije ni bila toliko bitna – ili jeste? Možda se ta reč, privrženost, mogla izgovoriti tek kad su neke glavne teme ipak razrešene.\nVil Hanting kao filmski junak pokazuje mnoge odlike dezorganizovanog atačmenta. Upućen je na terapiju zbog nasilničkog ponašanja naredbom suda. Kao dete bio je zlostavljan i prošao je kroz brojne hraniteljske porodice; teško mu je da uspostavi značajne i stabilne odnose sa drugim ljudima, čini se da nema empatije za druge ljude mimo svojih prijatelja, ne može da kontroliše bazične emocije kao što je bes.\nAko mu se neko ne dopada ili se sa njim ne slaže, Vill će ga mirne duše izvređati ili čak istući. Ima i samodestruktivni skript u kome njegovi intelektualni potencijali nikada ne mogu biti iskorišćeni, jer sa umom matematičkog genija radi kao čistač na univerzitetu. Kada oseti vezanost za Skajler, raskida sa njom gotovo bez ikakvog vidljivog razloga, što u njoj izaziva zbunjenost i tugu. Vil, naprotiv, gotovo da i ne izgleda tužno i reklo bi se sve do samog kraja filma da uopšte ne pati zbog raskida, što je tipičan primer mehanizma disocijacije.\nKao mehanizam odbrane, pored očigledne disocijacije Vil koristi i intelektualizaciju. Jasno je da mnogo čita i obrazuje se, ali ovo koristi kao sredstvo da se distancira od ljudi. Osobe sa sigurnim atačmentom, recimo, ne prezaju da znanje i interesovanja podele sa drugim ljudima, dok Vil to ne čini. Kada ga terapeut pita o važnim osobama u njegovom životu, Vil navodi Šekspira i Ničea, koji su dovoljno udaljeni i ‘mrtvi’ i koji ga više ne mogu povrediti.\nNa prvi znak nelagode i signal ranjivosti, Vil beži. Evidentno je da nije naučio da kontroliše anksioznost, koja je vezana za pomisao da je od nekoga zavistan; njegova jedina kontrola vezana je za intelektualne sadržaje, koje ne deli ni sa kim jer bi i na taj način mogao da izgubi kontrolu. Čak se i ne druži s ljudima sa kojima bi mogao da podeli ovaj sadržaj. Jedini odnos u kome Vil dozvoljava sebi da pokaže ranjivost je odnos sa Čakijem, koji je topao i privržen ali istovremeno intelektualno nema iste kapacitete i interesovanja kao Vil, što može opet predstavljati granicu između njih dvojice.\nSkajler, koja je takođe prikazana kao osoba puna ljubavi i iznad svega iskrena, najverovatnije osoba sa sigurnim atačmentom, koja šalje konzistentne poruke i ne igra ’igrice’ – ipak predstavlja pretnju za Vila, što zbog njegove ranjivosti što zbog činjenice da u intelektualnom smislu može da mu parira.\nZa njega je odnos sa Skajler rizičan u smislu da mehanizmi odbrane koje je izgradio više nisu dovoljni i on sa tim odnosom ne može da se uhvati u koštac do završetka tretmana . Više od svega, film je realističan u prikazu prave ljubavi koja ne može da nas ’spasi’, već je potrebna stručna pomoć ako imamo ozbiljne probleme i traume, kako bismo bili spremni za intimnost.\nVil izaziva Skajler: ’Šta, da nećeš možda da me spasiš?’ na šta ona odgovara: ‘Ne, ne želim da te spasim, želim da te volim’. Vil joj kaže: ‘ne pričaj gluposti’, jer u tom trenutku uopšte nije spreman da čuje tako nešto, više je spreman da je udari, što lišava trenutak romantike.\nU tretmanu, Šon se trudi da sa Vilom uspostavi odnos sigurne privrženosti. Ova veza omogućava Vilu da stvori sigurniju sliku o sebi. Šon kao terapeut pribegava korišćenju sebe – sopstvenog detinjstva, bola zbog smrti žene, i na taj način pokazuje Vilu da možemo biti ranjivi bez opasnosti po sebe. Zbog deljenja ranjivosti Vil doživljava svog terapeuta kao ljudsko biće, a ne samo kao još jednu ’odraslu osobu’ koja će ga ostaviti na cedilu.\nTakođe, ako terapeut pokaže sličnost sa klijentom i nakon toga mu ponudi ’alat’ za promenu, to budi nadu u promenu i u samom klijentu. Terapeut potom preuzima ulogu simboličnog roditelja i staratelja, kakvog Vil nikada nije imao, trudeći se da popuni ’praznine’ u Vilovom razvoju.\nNa primer, čak pričama o sebi i svojoj ženi Šon se trudi da pokaže Vilu kako izgleda ljubav i intimnost između muškarca i žene, što Šon nije nikada video niti doživeo: ljubav prema drugome uprkos njegovim (i sopstvenim) nedostacima. Ova terapija ima odlike i rekonstruktivne terapije gde terapeut preuzima ulogu roditelja, i možda upravo iz tog razloga terapija započinje u Boston Public Gardenu, mestu gde roditelji inače dovode decu za vožnju po jezeru.\nVažan deo istraživanja može biti identifikacija povreda pri atačmentu ili sećanja na odbacivanje, povređivanje i napuštanje. Evociranje takvih uspomena može biti bolno i postoji opasnost od odbrambenih kontra-optužbi. Otkriti ovakve priče i pomoći da se one saslušaju implicitno prenosi poruku da to može biti bezbedno, sadržajno i da može pomoći u produbljivanju međusobnog razumevanja osećanja. Zauzvrat, pomaže da se u pitanje dovede moćno i često destruktivno komunikacijsko pravilo da je isuviše opasno pričati o takvim stvarima i da će negativne posledice uslediti ako se sa pričom nastavi.\nUpravo na ovoj pretpostavci zasniva se i scena u kojoj Vil i Šon jedan drugome pričaju traumatična sećanja iz detinjstva, a potom Šon govori Vilu da on nije kriv za ono što mu se desilo i što mu se još uvek dešava. Vil odgovara najpre sa intelektualnog nivoa: ‘Znam’, i bez mnogo emocija, ali postepeno ga obuzimaju emocije, bes i na kraju tuga, a Šon je tu (protivno pravilima većine terapijskih škola, ali nekako zdravorazumski i ljudski) da ga ‘pridrži’ i zagrli.\nNakon ove scene više ništa nije isto, jer se Vilov osećaj da nije vredan ljubavi i zasniva na osećanju krivice zbog negativnih ranih iskustava. Već na narednoj seansi Šon saopštava Vilu: ‘To je to, sada si slobodan čovek’.\nPotom se zagrle i postavlja se pitanje etičnosti ovog zagrljaja: Vil pita terapeuta je li grljenje dozvoljeno, a ovaj odgovara: ‘Samo ako me uhvatiš za stražnjicu’. Čak i sam ‘oproštaj’ Vila od Šona porukom, pokazuje da je Vil naučio lekciju o intimnosti sa terapeutom kao modelom intimnih odnosa, na šta Šon daje komentar ‘ukrao mi je foru’.


Radunović podržao URU: Baštinite ideju LSCG i Saveza reformskih snaga - URA\nRadunović podržao URU: Baštinite ideju LSCG i Saveza reformskih snaga\n„URA baštini ideju Saveza reformskih snaga i Liberalnog saveza, ideju građanskog društva. Podjele, kriminal i korupcija otišli su predaleko, a URA stoji kao jedina brana tome“, istakao je diplomirani ekonomista Veliša Radunović koji je podržao cetinjsku URU uoči predstojećih lokalnih izbora u Prijestonici.\nRadunović je konstatovao da je Crna Gora vještački duboko podijeljeno društvo kojem je itekako potrebna politička alternativa koja zastupa građanski pristup i evropske integracije.\n„Države regiona svoju budućnost treba da traže u integracijama, a ne u konstantnim netrepeljivostima i podjelama. URA je regionalni politički brend koji je putokaz kako se bori za multietničku državu i građansko društvo“, zaključio je Radunović.


udruženje crnogoraca srbije krstaš – Montenegrina.net | Kultura, umjetnost i nasljeđe Crne Gore. Culture, Arts & Heritage of Montenegro.\nHomeudruženje crnogoraca srbije krstaš\nPeruđa – Sporazum o kulturnoj saradnji\nU drevnom gradu Peruđi, jednom od najstarijih na području Italije koji je karakterističan po srednjovjekovnoj arhitekturi, dvije reprezentativne crnogorske iseljeničke organizacije potpisale su Sporazum o kulturnoj saradnji. Kao kruna dugogodišnje saradnje i spremnosti za buduće […]\nCrnogorsko – italijansko izdanje romana „Pričaj mi o njemu” predstavljeno u Spoletu\nU Spoletu, lijepom romantičnom gradu središnje Italije, u Monumentalnom kompleksu San Nikolo, održan je kulturni događaj i predstavljen roman Aleksandre Skvarte „Pričaj mi o njemu”. Knjiga je dvojezično na crnogorskom i italijanskom jeziku objavljena u […]\nDonacije knjiga Crnogorskoj biblioteci i čitaonici povodom Svjetskog dana knjige\nPovodom Svjetskog dana knjige i autorskih prava, Udruženje Crnogoraca Srbije „Krstaš“ je poklonilo Crnogorskoj biblioteci i čitaonici u Lovćencu komplet od 60 knjiga iz savremene crnogorske književnosti. Donacijom u knjigama fond Crnogorske biblioteke i čitaonice […]\nU Galeriji Crnogorskog kulturnog centra u Lovćencu otvorena je izložba reprodukcija slika Huana Vladimira Martinovića umjetnika iz Buenos Ajresa, potomka crnogorskih iseljenika u Argentini. Njegov đed Savo Nikov Martinović bio je crnogorski oficir koji je […]\nNa nedavno završenom 6. Internacionalnom sajmu knjiga u Podgorici ljubiteljima pisane riječi u Crnoj Gori predstavljena je i izdavačka produkcija crnogorske dijaspore. Zapažen štand na sajmu je imalo Udruženje Crnogoraca Srbije „Krstaš” koje je izložilo […]\nIz štampe je izašla knjiga „Jožef Bajza i Crna Gora” publiciste i istraživača Nenada Stevovića. Knjiga je objavljena dvojezično na crnogorskom i mađarskom jeziku, izdavači su Crnogorski kulturni forum sa Cetinja i Udruženje Crnogoraca Srbije […]\n“Krstaš” na 5. Internacionalnom sajmu knjiga u Podgorici\nNa nedavno završenom 5. Internacionalnom sajmu knjiga u Podgorici po prvi put je u Crnoj Gori predstavljena izdavačka produkcija crnogorske dijaspore. Zapažen štand na sajmu je imalo Udruženje Crnogoraca Srbije “Krstaš” koje je izložilo svoja […]\nProgram obilježavanja Dana državnosti Crne Gore u Lovćencu\nUdruženje Crnogoraca Srbije “Krstaš” obilježiće Dan državnosti Crne Gore u subotu 13. jula u Lovćencu. Program proslave: – Polaganje cvijeća na spomenik žrtvama fašističkog terora – Svečano otvaranje renovirane Ljetne pozornice Crnogorskog kulturnog centra – […]\nVeselin Vesko Milović – Dvije pjesme nerazdvojne


Podrška Srbiji u ponovnom otkrivanju zaboravljenih ukusa starih autohtonih sorti voća i grožđa | EurActiv Srbija\nObjavljeno : 11.04.2019.\t Tweet\nSvečanom ceremonijom 11. aprila je obeleženo zvanično zatvaranje tvining projekta "Jačanje kapaciteta fitosanitarnog sektora u oblasti priznavanja biljnih sorti uključujući i ovlašćene organizacije" i tom prilikom su predstavljeni ciljevi i rezultati postignuti u protekla 23 meseca implementacije projekta u Republici Srbiji.\nMeđu bitnim postignutim rezultatima su i poboljšanje profesionalnih veština osoblja zaposlenog u institucijama korisnicama, uspostavljanje baze podataka za Nacionalni registar biljnih sorti, uključujući i održavaoce starih domaćih i odomaćenih sorti voća i vinove loze, kao i uvođenje modernih analiza DNК u cilju brze identifikacije starih i novih sorti u procesu registracije.\nNa svečanoj ceremoniji zatvaranja projekta prisutnima su se obratili: Velimir Stanojević, državni sekretar Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srbije, Serđo Monti, otpravnik poslova Ambasade Italije u Beogradu, Ingve Engstroem, šef sektora za saradnju Delegacije Evropske unije u Republici Srbiji, Marko Jovanović, pomoćnik ministra finansija, Sektor za ugovaranje i finansiranje programa iz sredstava EU (CFCU), Nebojša Milosavljević, vođa projekta iz zemlje korisnice, direktor Uprave za zaštitu bilja, Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srbije i Rikardo Rosi Pakani, vođa projekta sa strane države članice – Republika Italija, viši službenik u ruralnom razvoju, Ministarstvo poljoprivredne, prehrambene i šumarske politike Republike Italije.\nCiljeve i postignute rezultate projekta predstavili su Aleksandar Tabaković, saradnik stalnog savetnika na projektu iz zemlje korisnice iz Uprave za zaštitu bilja pri Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srbije i Valter Mičeli, stalni savetnik na projektu iz Republike Italije.\nSaopštenje Ministarstva poljoprivrede


Interpretativna izjava na Istanbulsku konvenciju ne može spriječiti rodnu ideologiju | U ime obitelji\nPremijer Plenković najavio je da će Vlada uz ratifikaciju Istanbulske konvencije priložiti tzv. intepretativnu izjavu na neke njezine odredbe, kojom će “staviti ‘osigurače’ koji će na vrlo jasan način spriječiti bilo kakvo krivo tumačenje eventualno pojedinih dijelova Konvencije”.\nMeđutim, takva interpretativna izjava neće i ne može spriječiti da Republika Hrvatska, ako ratificira Konvenciju, mora provoditi sve obaveze sadržane u Konvenciji – odredbe o “rodu”, unijeti koncept “roda” i rodnu ideologiju u obrazovni sustav, obavezati se na financiranje i konzultiranja udruga civilnog društva i na proizvoljni nadzor komisije GREVIO.\nPrema članku 78. Istanbulske konvencije na te sporne odredbe nije moguće staviti rezerve – odnosno isključiti ili izmijeniti pravni učinak tih odredaba u njihovoj primjeni na Republiku Hrvatsku.\nTakođer, prema međunarodnom pravu, stavljanje interpretativne izjave uz neki međunarodni ugovor ne može modificirati, mijenjati ili ograničavati obveze koje proizlaze iz tog međunarodnog ugovora – Istanbulske konvencije, niti mijenjati njihov pravni učinak.\nKako stoji u Vodiču za praksu glede rezervi uz međunarodne ugovore (čl. 4.7. 1.) Komisije UN-a za međunarodno pravo, interpretativnom izjavom može se samo specificirati ili razjasniti značenje ili doseg odredaba međunarodnog ugovora. Dakle, u praksi interpretativne izjave imaju zapravo samo deklaratorno značenje – pojašnjenje i obrazloženje odredbi međunarodnog ugovora (u ovom slučaju o “rodu”) koje se, nakon ratifikacije, primjenjuju u svom nepromijenjenom smislu.\nJedina država koja je stavila interpretativnu izjavu uz ratifikaciju Konvencije je Poljska, i to od strane lijeve vlade nekoliko mjeseci prije izbora 2015., a ona glasi: “Republika Poljska izjavljuje da će primjenjivati Konvenciju u skladu s načelima i odredbama Ustava Republike Poljske”. Na tu izjavu žalile su se Austrija, Finska, Nizozemska, Norveška, Švedska i Švicarska te istaknule da takva intepretativna izjava nije važeća. Izričit prigovor nekih država stranaka Konvencije na izjavu Poljske čini tu izjavu simboličnom, neobvezujućom koja ni na koji način ne može promijeniti obveze koje iz Konvencije proizlaze za Poljsku i druge države stranke.\n« U ime obitelji: Analiza koristi i šteta ne opravdava ratifikaciju IK\nIvan Munjin: ‘U GREVIO-u sjedi deset žena koje imaju otprilike istu poziciju o rodnoj ideologiji kao Rada Borić’ »


Korner.ba Korner kladionica 9 listopada, 2021\nNa kraju, odlučili su da kladioce nagrade najvećim koeficijentima na četiri susreta. To su jedinice na Švedsku, Škotsku i Mađarsku, odnosno dvojka na Bosnu i Hercegovinu.\nKAZAHSTAN – BOSNA I HERCEGOVINA (SUBOTA, 15.00), DVOJKA 2,00\nFrancuska se odlijepila na čelu Grupe D, a sve je i dalje otvoreno kada se radi o borbi za drugo mjesto i baraž za odlazak na Svjetsko prvenstvo. Ukrajina je drugoplasirana sa pet bodova iz pet utakmica, dok Finska, Bosna i Hercegovina i Kazahstan imaju šansu da je preteknu. Poslije šest kola, Kazahstan je na posljednjem mjestu sa tri boda. Jastrebovi su uspjeli da tri meča odigraju neriješeno, a dvije borbe su završili porazima, pa će danas protiv Bosne i Hercegovine tražiti pobjedu kako bi oživjeli nade u podvig. Ipak, to neće biti tako lak zadatak, jer su Zmajevi jači za prolšlomjesečno iskustvo sa Kazahstanom, kada je duel u Zenici završen 2:2. BiH ima meč manje, ali tokom cijelog kvalifikacionog perioda nije osjetila ukus pobjede. Sada će Edin Džeko i društvo imati priliku da se osvete Kazahstanu i potvrde ulogu favorita.\nŠVEDSKA – *KOSOVO (SUBOTA, 18.00), KEC 1,43\nSelekcija Švedske je u odličnoj poziciji pred finiš kvalifikacija za Svjetsko prvenstvo. Izabranici Janea Andersona uspjeli su da ostvare tri pobjede u četiri kola, a tek u posljednjem gostovanju Grčkoj doživjeli su prvi poraz (1:2). Ipak, i pored toga plavo-žuti su u situaciji da ih sve pobjede do kraja vode na Mundijal, a sve to zahvaljujući ostvarenoj pobjedi nad Španijom (2:1) prije nešto više od mjesec dana. Večeras u Solni Šveđani dočekuju reprezentaciju takozvanog Kosova, koje je u pet odigranih duela jednom pobjedilo i remiziralo. Prvo odmjeravanje snaga pripalo je Švedskoj 3:0.\nMisliš da poznaješ fudbal bolje od drugih?Mozzart Prognozzer ti pruža šansu da to i dokažeš i osvajaš vrijedne nagrade svake nedjelje! Odigraj odmah potpuno besplatno!\nŠKOTSKA – IZRAEL (SUBOTA, 18.00), KEC 2,00\nDancu su nedodirljivi u Grupi F sa svih šest pobjeda, pa se vodi velika borba za drugo mjesto i baraž za odlazak na Mundijal. Upravo dva direktna konkurenta za drugu poziciju sukobljavaju se večeras u Glazgovu, kada Škotska dočeka Izrael. Domaća selekcija ima tri pobjede i dva remija, i sa 11 bodova je trenutno iza Danske. U posljednja dva kola Tartan armija je pobijedila Moldaviju (1:0) i Austriju (1:0). Sa druge strane, reprezentacija Izraela je samo bod iza Škota, ostvarivši tri pobjede i jedan remi. Poslije pobjede nad Austrijom (5:2), plavo-bijeli su izgubili na gostovanju Danskoj (0:5). Tradicija sugeriše da Škoti nikada do sada nisu poraženi od Izraela kod kuće, pošto su na četiri sukobljavanja zabilježili tri trijumfa i neriješen ishod.\nMAĐARSKA – ALBANIJA (SUBOTA, 20.45), KEC 2,45\nMađarska reprezentacija ove godine je učestvovala na Evropskom prvenstvu, gdje je imala odlična izdanja, ali nije uspjela da prođe grupnu fazu. Izabranici Marka Rosija su remizirali sa Francuskom i Njemačkom, pokazavši da umiju da se suprotstave najjačima, mada to nisu demonstrirali u septembarskim kvalifikacijama za Mundijal. Mađari poslije šest kola imaju tri pobjede i remi, i sa 10 bodova su četvrti u Grupi I. Posljednje kolo donijelo je pobjedu nad Andorom 2:1, a prije toga su se desili porazi od Engleske i Albanije. Večeras u Budimpeštu stiže drugoplasirana Albanija, koja je neočekivano samouvjerena u borbi za plej-of za plasman na Svjetsko prvenstvo. Ostvarila je četiri pobjede iz šest susreta, sada sve zavisi od nje.\nMore From Korner.ba\nNijemci i Portugalci za U21 evropski tron, sve je spremno za početak Evropskog prvenstva NJEMAČKA U21 – PORTUGAL U21, 21.00 (Fudbal, Evropsko prvenstvo mladih, finale) …\nJuve želi da se probudi iz košmara, burno širom Evrope SPEZIA – JUVENTUS, 18.30 (Fudbal, Italija 1) kompletnu ponudu Kladionice Mozzart pogledajte na mozzartbet.ba Stara dama se …\nEvo koji nas najvažniji sportski događaji očekuju danas… LIVERPOOL – MAN. CITY, 17.30 (Fudbal, Engleska 1), kompletnu ponudu Kladionice Mozzart pogledajte na mozzartbet.ba Sudar engleskih i …\nEl Clasico je najveća utakmica svih vremena …\nUkrajina BiH 1:1: Hrabri Zmajevi osvojili zlata …\nMozzart daje najveće kvote na svijetu: Ukrajina …\nJoš jedna povreda u taboru BiH: Na …\nEnglezi sa Mađarima, Danska i Austrija i …\nPetev i Džeko najavili najbitniji meč: Dat …\nHumana misija gospodina – Mozzart asistirao Želji …\nMozzart daje najveće kvote na svijetu: Češka …\nLige petice 17 listopada, 2021\nKorner kladionica 17 listopada, 2021\nZanimljivo u Španiji i Italiji, dobre utakmice …\nKorner kladionica 16 listopada, 2021\nZanimljivi mečevi u Ligama petice, odlična ponuda …\nKorner kladionica 15 listopada, 2021\nGrafite vs Bayern Minhen: Kako je Brazilac …\nDan kada je Edin Džeko postigao 4 …\nDan kad je Erling Haaland zabio 9 …\nEl Clasico je najveća utakmica svih vremena iako nema Messija i Ronalda\nBH Fudbal (161)\nFudbal intervju (5)\nFudbal transferi (48)\nFudbal vremeplov (96)\nFudbalske Zanimljivosti (66)\nFudbalski klubovi (17)\nFudbalski leksikon (49)\nKorner kladionica (611)\nLiga prvaka (58)\nLige petice (119)\nReprezentacija BIH (89)\nRezultati utakmica (77)\nPetar o “Nije bio penal, VAR je iznevjerio sudiju”\npok o Velež tražio inostrane arbitre, N/FS BiH se oglasio i odredio sudije za 28. kolo Premijer lige\nBlogging freelancing marketing top WordPress Writing Željezničar\nMiralem Pjanić biografija\nKlub s mnogo priznanja: FK Sarajevo slavi …\nKorner.ba Copyright © 2021.


Gradonačelnik Subotice potvrdio da je pretio da će iščupati grkljan čoveku | Autonomija\nGradonačelnik Subotice potvrdio da je pretio da će iščupati grkljan čoveku\nNeverovatan prostački i preteći govor subotičkog "naprednjaka"\nGradonačelnik Subotice Bogdan Laban potvrdio je da je pretio Vladimiru Polovini da će mu “iščupati grkljan”, ali je demantovao optužbe da je tog čoveka i šamarao i izvinio se zbog “neprimerenog” rečnika koji je koristio.\nNa pitanje da li je preslušao snimak koji se sinoć pojavio na internetu i da li je autentičan, Laban je za Insajder rekao da nije čuo snimak, ali je potvrdio da je rekao Polovini da će mu “iščupati grkljan”.\nNa audio snimku koji je dospeo u javnost u jednom trenutku se čuje zvuk poput lupanja šamara.\nAdvokat Dušan Kliska, pravni zastupnik Vladimira Polovine, rekao je agenciji Beta da je njegov klijent otišao u policiju da podnese krivičnu prijavu protiv Labana za fizički i verbalni napad, ali je potom sam Polovina zadržan u pritvoru, “bez obrazloženja”.\n“On je došao u policiju da podnese krivičnu prijavu za fizički napad i brutalne uvrede, a onda su ga od oštećenog pretvorili u osumnjičenog”, kazao je Kliska.\nSukobio se i sa našom novinarkom\nBogdan Laban nije sinoć hteo da komentariše optužbe za agenciju Beta i Autonomiju, već je našoj novinarki iz Subotice Nataliji Jakovljević rekao da ne zna za snimak i da ne želi da joj da izjavu.\n“I da vama dam izjavu koji ste me nazivali ološem. Je l to normalno?… I imate sad opet hrabrost da me nazovete, da me pitate u pola deset uveče”, rekao je Laban.\nLaban je verovatno mislio na autorski tekst naše koleginice „Srećan vam Brana Crnčević“, u kojem je ona u februaru ove godine – između ostalog – napisala: „Suboticom danas vlada ona vrsta ološa koja je sasvim ubeđena da ne treba da polaže račune građanima o tome šta radi…“ Iako ga u tekstu niti jednom nije spomenula po imenu, Bogdan Laban se očito prepoznao.\nNa audio snimku koji je juče objavljen na sajtu Espreso između ostalog se čuje kako muška osoba, za koju se navodi da je gradonačelnik Subotice, psuje i preti smrću drugom muškarcu, za kog se navodi da je profesor Građevinskog fakulteta iz Beograda Vladimir Polovina.\nDo sastanka Bogdana Labana i Vladimira Polovine došlo je u jednom subotičkom hotelu, navodno zbog plakata izlepljenih pre tri dana po celoj Subotici na kojima je pisalo „Bogdane, bog je ljut“.\nNa snimku se čuje da Laban optužuje Polovinu da je lepio plakate koje su se odnosile na gradonačelnika Subotice, a Polovina to ne poriče.\nLaban je Polovinu u tom razgovoru optuživao da je iz organizacije “Ne davimo Beograd” i dovodio ga je u vezu sa portalom Insajder i glavnom urednicom tog portala Brankicom Stanković.\n“Još jednom te čujem, samleću te kao mleveno meso. Gledaj me tim psihopatskim očima, gledaj me dobro. Gledaj me pravo, grkljan ću ti iščupati, kad ga ščepam, kao moj pitbul ću ti pojesti taj grkljan… Kako da se ponašam bre, nemoj da te sad sagorim. Treba da ti betonske cipele dam?”, čuje se na snimku,\nIako je potvrdio da je rekao da Vladimiru Polovini da će mu “iščupati grkljan”, Bogdan Laban je demantovao da mu je pretio smrću i dodao da je odgovoran jer nije primereno da koristi takav rečnik kao politički funkcioner.\n“To ne dolikuje političkom funkcioneru, ali sam jednostavno bio isprovociran jer to traje mesecima… preterao sam. Do sada to nikada u životu nisam uradio, ali ovo je već prevršilo sve granice… Preti se mojoj porodici na takav način… To nije od juče, danas…“, kazao je Laban.\nLaban je rekao da je bio “u šoku” jer je Polovina “celi grad” izlepio plakatima „Bogdane, bog je ljut”.\n„Izvinjavam se građanima Subotice i Srbije što sam koristio neprimerene reči, iako taj čovek ništa dobro ne zaslužuje. Pogrešio sam i reagovao neprimereno. Još jednom izvinjavam se građanima Subotice i Srbije”, naveo je Laban.\n(Autonomija/Beta, foto: Magločistač)


Doprinos reformi javne uprave - KRUG PORTAL\nDana 28. jula 2017. godine, u Kraljevu je održan informativni sastanak sa predstavnicima medija, u cilju ukazivanja na značaj reforme javne uprave i uloge medija u tom procesu, kao deo aktivnosti na projektu Doprinos reformi javne uprave u Kraljevu, koji Praxis sprovodi u okviru Projekta unapređivanja kapaciteta civilnog društva Zapadnog Balkana za praćenje reforme javne uprave (WeBER), koji finansira Evropska unija, a sufinansira Kraljevina Holandija.\nMarija Dražović, pravna savetnica Praxisa, upoznala je učesnike sa značajem koji reforma javne uprave ima u procesu pridruživanja EU. Skrenuta je pažnja da kriterijumi za proširenje EU prepoznaju i naglašavaju potrebu da država izgradi nacionalnu javnu upravu koja ima kapacitet da sledi principe dobre uprave i da delotvorno prenosi i sprovodi pravne tekovine EU (acquis communautaire).\nSaopštenje pogledajte ovde.


Akademija Oxford | Strana 1565\nAkademija Oxford - Strana 1565\nUčenje stranih jezika u Akademiji Oxford se bazira na različitim kreativnim i inovativnim metodama, a sve u skladu sa različitim jezicima, vrsti ili trajanju kursa. Pred toga, metode nastave se neprekidno usavršavaju u skladu sa svetskim tendencijama u oblasti podučavanja stranih jezika. Bez ob...\nU toku je upis na kurs nemačkog jezika, nivo A1. Nastava se održava dva puta nedeljno u trajanju od 90 min. Požurite i zauzmite svoje mesto i dobićete specijalan novogodišnji popust od 20%! Vaš OXFORD...\nSMEDEREVO -KURS ENGLESKOG JEZIKA B2- Početak kursa: 09.12.2013. Termini održavanja nastave: ponedeljak 20h. i sreda 18h. Trajanje kursa četiri meseca - 80 školskih časova Dobrodošli!!!...\nPočetni kurs nemačkog jezika Trajanje kursa 5 meseci ili 80 školskih časova Dinamika nastave: dva puta nedeljno po 90 minuta Početak kursa 10.12.2013. god Termini: utorak i četvrtak od 17:30h do 19h Slobodnih mesta 2 Požurite mesta su ograničena!!!...


CANA. CABALLO DE TROYA 9. J. J. BENÍTEZ. 9788408039488 Llibreria Carrer Major


Dve obdukcije, dva različita uzroka smrti Džordža Flojda | Insajder\nDžordž Flojd, Afroamerikanac koji je preminuo prilikom hapšenja zbog sumnje da je plaćao falsifikovanom novčanicom od 20 dolara, umro je od srčanog zastoja koji se desio zbog restriktivnih mera policije, navodi se u zvaničnoj autopsiji koju je uradio okrug Henepin u Minesoti. Ti rezultati razlikuju se od obdukcije koju je prethodno naručila njegova porodica, a u kojoj je utvrđeno da je on preminuo od gušenja usled pristiskanja vrata i leđa. I jedna i druga autopsija pokazuju da je u pitanju homicid, odnosno da su postupci drugih ljudi prouzrokovali Flojdovu smrt.\nZvanični uzrok smrti je, prema kompletnom izveštaju od 20 strana koji je objavio službeni patolog okruga Hennepin, bio srčani zastoj tokom restriktivnih mera policije koja ga je privodila 25. maja.\nFlojd je ranije bio pozitivan na koronavirusa, pokazala je autopsija njegovog tela, ali infekcija nije navedena kao činilac koji je uticao na njegovu smrt, javio je Rojters. U izveštaju se precizira da je Flojd na kovid-19 bio pozitivan i 3. aprila, dakle gotovo osam nedelja pre smrti.\nObdukcijom koju je naručila porodica ubijenog afroamerikanca Džordža Flojda prethodno je utvrđeno da je on umro od gušenja usled pritiskanja vrata i leđa. Utvrđeno je i da je kompresija presekla dotok krvi do Flojdovog mozga, a da mu je pritisak na leđa otežavao disanje, rekao je advokat Ben Kramp.\nFlojd je umro 25. maja u Mineapolisu, posle intervencije belog policajca Dereka Čovina. Prema optužnici, Čovin je prilikom hapšenja gotovo devet minuta držao koleno na Flojdovom vratu, uključujući dva minuta i 53 sekunde pošto je izgubio svest. Flojd je tom prilikom govorio da ne može da diše.


Odgovornost za kulturu, prirodu i društvo | Kärcher\nŠta odlikuje neko preduzeće, koje za sebe tvrdi da je dobar korporativni građanin? Da li je to promovisanje kulturnih inicijativa? Zaštita okoline? Doniranje novca ili opreme za lica u potrebi? Mi mislimo da biti dobar korporativni građanin znači preuzeti odgovornost: Mi želimo da učinimo svet vrednim življenja za što je moguće više ljudi.\nVisokim pritiskom u zaštitu istorijskih građevina\nU okviru saradnje sa nemačkom komisijom UNESCO-a firma Kärcher je obavila besplatno restauratorsko čišćenje Ahenske katedrale. Ovaj projekat kulturnog sponzorstva je jedan od preko 100 projekata, koje je ovo preduzeće u proteklih 35 godina implementovalo u celom svetu.\nZajedničko očuvanje svetske baštine\nUposlenici firme Kärcher u zaštitnoj odeći – opremljeni kacigama, naočarima i antifonima – rade na skelama na spoljnjoj fasadi Ahenske katedrale. Obavijeni su finom vodenom maglom. Pomoću čistača koji radi na vruću vodu pod visokim pritiskom ovi ljudi oslobađaju zidove Karlove i Hubertove kapele od biljnog pokrova: algi i pečurki, lišajeva i mahovine, ali i od ptičijeg izmeta: „Da bismo fasadu dugoročno očuvali, prljavština se mora ukloniti ekološki neabrazivno i za građevinsku supstancu neškodljivo, ali ipak efikasno“, kaže Nick Heyden, stručnjak za čišćenje u firmi Kärcher, koji je tehnički vodio radove na spomenutoj kapeli.\nU drugom korakusu uposlenici primenili postupak sa čišćenjem česticama pod niskim pritiskom. „Ovaj metod i aluminijum silikat kao sredstvo za pjeskarenje su jako podesni za uklanjanje delomično debelih crnih okorelih naslaga sa površine kamena“, kaže Nick Heyden. „Ovim postupkom se najbolje čiste i filigranski precizni kamenorezački radovi na gotičkoj fasadi ove kupolne građevine.“ Poslednji korak još nije potreban, dok radovi čišćenja na kapeli ne budu završeni u julu 2015. godine: Ostaci sredstva za peskarenje će biti uklonjeni usisivačima za suho/mokro čišćenje i ekološki zbrinuti.\n„Veoma nam je drago što smo se mogli angažovati na nekoj građevini, koja je od istorijskog i kulturnog značaja“, kaže Hartmut Jenner, Predsednik uprave firme Kärcher.\nJavnopravno partnerstvo za zaštitu svetske baštine\nOva akcija je sprovedena u okviru dvogodišnjeg kooperacijskog projekta sa nemačkom komisijom UNESCO-a, koji je pokrenut 2013. godine. Cilj: očuvati kulturne spomenike u Nemačkoj. Ukupno je stiglo 14 molbi za ovaj model projekta. Nemačka komisija UNESCO-a je pratila projekat organizujući radionice o zaštiti spomenika i istoriji umetnosti, kako bi mlade ljude oduševila svetskom baštinom i potakla ih na održivo oblikovanje budućnosti.\n„Naše preduzeće ima svoj posebni pristup u promovisanju svetske baštine“, tim rečima Hartmut Jenner objašnjava angažman firme Kärcher. „Naše aktivnosti u oblasti kulturnog sponzorstva prevazilaze okvire osiguravanja finansijskih sredstava i mašina. Kroz angažman naših iskusnih uposlenika i našu posvećenost projektima ove vrste dajemo sasvim ličan doprinos. U tom kontekstu, srcu su nam prirasli i promovisanje mladih snaga i zaštita okoline.“\nRadovi čišćenja na Ahenskoj katedrali su samo jedan primer kako se firma Kärcher angažuje na očuvanju istorijskih objekata i objekata pod spomeničkom zaštitom te monumenata, kako bi ih se očuvalo za buduća pokolenja. Radovi se često održavaju u uskoj saradnji sa odgovarajućim vlasnicima spomenika, zaduženim upravnim telima, restauraterima i istoričarima umetnosti. Na taj način se garantuje da se za svaki objekat koristi najpodesniji metod čišćenja.\nSvetski poznati projekti čišćenja\nGlave američkih predsednika na planini Rushmore u SAD-u (slika desno), kolonade na trgu sv. Petra u Vatikanu, Memnonovi kolosi u egipatskoj Thebi, Space Needle u Seattleu i Kip slobode u New Yorku kao i most Princes Bridge u Melbourneu su čuveni primeri projekata čišćenja u okviru kulturnog sponzorstva firme Kärcher.\nKao preduzeće koje posluje u internacionalnim razmerima, mi smo u firmi Kärcher već više decenija posvećeni našoj globalnoj odgovornosti za okolinu. Pri tome veliki prostor zauzima zaštita voda. Tako je preduzeće već 1939. godine instaliralo u krugu fabrike u Winnendenu sopstveno postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda. U pogonu Bühlertal postrojenje za reciklažu vode prečisti godišnje 75.000 m³ industrijske vode upotrebljene za testiranje mašina. Međutim, firma Kärcher se za zaštitu okoliša ne angažuje samo u sopstvenom preduzeću: Zajedno sa fondacijom Global Nature Fund mi smo 2012. godine osnovali inicijativu „Čista voda za svet“.\nU okviru ove inicijative mi finansijski podržavamo organizaciju u gradnji zelenih filterskih postrojenja za ekološku pripremu vode, pre svega u zemljama u razvoju i u novo industrijalizovanim zemljama. „U fondaciji Global Nature Fund smo našli partnera, koji jako dobro odgovara našem porodičnom preduzeću i našoj osnovnoj delatnosti voda i čišćenje“, objašnjava Frank Schad, Direktor odjela Komunikacije preduzeća, Kulturno sponzorstvo i History Managementa.\nDugi kanali tzv. zelenih filterskih postrojenja ne izgledaju kao tipična postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda, nego pre podsećaju na velike gredice sa biljkama. Ali, zeleni filteri efikasno sprečavaju da otpadna voda dođe u podzemne vode. Za to su podesne pre svega plivajuće biljke sa velikim loptastim korenima, kao što su npr. vodene hijacinte, koje svojim korenima filtriraju štetne stvari i uzročnike bolesti. Zbog toga su zelena filterska postrojenja ekonomična i skoro da ih nije potrebno održavati. Ni hemijski aditivi nisu potrebni. Zbog toga su ova postrojenja izvodivo i praktično rešenje za obradu vode.\nDa bismo zagarantovali održivu implementaciju ove zelene tehnologije, fondacija Global Nature Fund i firma Kärcher usko sarađuju sa opštinama na licu mesta, koje su zadužene za gradnju kanala i koje su se obavezale da će voditi rad ovih postrojenja najmanje osam godina.\nOdličan pilot projekat: Kolumbija\nPrvo zeleno filtersko postrojenje je pušteno u rad krajem 2013. godine u gradu San Miguel de Sema (Kolumbija). Ova opština sa 4.000 stanovnika nalazi se u kolumbijskim Andama u blizini slatkovodnog jezera Laguna de Fúquene, iz kojeg 200.000 ljudi dobija svoju vodu za piće. Zbog male dubine jezera i otpadnih voda iz okolnih opština i stočarstva je bila ugrožena ekološka ravnoteža jezera.\nSa ciljem poboljšanja sanitarne i higijenske situacije u mestima oko jezera i istovremenog smanjenja onečišćenja jezera Laguna de Fúquene, u neposrednoj su blizini jezera projektovana tri zelena filterska postrojenja, od kojih je postrojenje u mestu San Miguel de Sema realizovano prvo, kao pilot projekat. Ovo postrojenje je 2015. godine dobilo kolumbijsku ekološku nagradu „Planeta Azul“. Od aprila 2015. godine i stanovnici grada Susa profituju od održivog prečišćavanja otpadnih voda pomoću vodenih hijacinta. Treće postrojenje na jezeru Laguna de Fúquene je dovršeno u maju 2016. godine.\nSledeći zeleni filter smo predali opštini Cuítiva na jezeru Laguna de Tota krajem 2015. godine. Zbog visokog stepena prihvatanja stanovništva u Kolumbiji, u planu je već i peto postrojenje.\nFirma Kärcher i SOS Dečije selo: Jako partnerstvo\nFirma Kärcher je porodično preduzeće, pa zato društveni angažman znači za nas pre svega jedno: porodične stvari. Kao kooperacioni partner SOS Dečijeg sela mi doprinosimo tome da se deci i mladeži u nevolji u celom svetu osigura sretan dom.\nIgra, pisanje domaćih radova, zajednička večera i sitne svađe – sve je to deo svakodnevnice u životu 60 devojčica i dečaka u SOS Dečijem selu Württemberg u Schorndorf-Oberberkenu. Upravo je ova porodica dečijeg sela tačno to: sasvim normalna porodica, u kojoj naravno mora da se obavi i dosta domaćinskih poslova. Nasreću, majka u dečijem selu ne mora da ih obavlja sama, jer u čišćenju kuće pomažu svi članovi porodice. Zajedno čiste svoju kuću do visokog sjaja, pri čemu usisivači i čistači na visoki pritisak, koje im je donirala firma Kärcher, obavljaju najveći deo posla. Na taj način deci na kraju ostaje više vremena za zajedničku igru.\nU proleće 2011. godine gosp. Hartmut Jenner, Predsjednik Uprave firme Kärcher, je doneo prve mašine u obližnje SOS Dečije selo Württemberg – što je bio početak trajnog partnerstva sa registrovanim udruženjem SOS-Kinderdorf e.V. Kao kooperacioni partner, firma Kärcher od tad podržava ustanove ovog tipa od Kine do Perua tehnikom čišćenja, tehnološkim znanjem ali i finansijski.\nNa primer, našom godišnjom donacijom u 2014. godini je finansiran projekat "KINDERArt" u SOS Dečijem selu Württemberg, koji je omogućio deci da otkriju svoje talente u lončarstvu, pilanju, slikanju ili break danceu.\n2015. godina: SOS Dečije selo Chengdu, Kina\nGodine 2015. je naša novčana potpora SOS Dečijem selu, ustanova u Stuttgart-Fasanenhofu, omogućila delomično finansiranje društvenog okupljanja za ručak. Tamo mogu da dođu obitelji, drugi građani i da povoljno ručaju i istovremeno dobiju savet od socijalnih radnika – svejedno da li se radi o pitanjima odgoja dece, o rečima podrške ili o ophođenju sa upravnim telima. U saradnji sa udruženjem „Kinder von der Straße" /Deca sa ulice/ smo organizovali nogometni trening u SOS Dečijem selu Württemberg, kojom prilikom su dva profesionalna trenera i svetski šampion Guido Buchwald trenirali 28 oduševljenih mladih nogometaša. I u SOS Dečijem selu Luxemburg je održan jedan takav nogometni trening.\n„‚Wir sind Familie!‘ /Mi smo porodica!/ glasi jedan moto od mnogobrojnih u SOS Dečijem selu, a to se u najboljem smislu reči odnosi i na firmu Kärcher“, kratko i jasno objašnjava Hartmut Jenner ovo zajedništvo između firme Kärcher i SOS Dečijeg sela. I firma Kärcher je jedna porodica, i to u dvostrukom smislu. Sa jedne strane, postoji porodica Kärcher, koja u potpunosti i sasvim stoji uza svoje preduzeće i svesna je odgovornosti za svoje uposlenike. Sa druge strane, kod nas postoji izraz „porodica Kärcher“, kojim se izražava posebno tesan i pun poverenja odnos između članova društva, uprave i kolektiva našeg preduzeća.\nBilo da je reč o poplavi, zemljotresu ili drugim katastrofama – mi sa svojom radnom snagom i mašinama brzo stižemo na lice mesta u celom svetu, kako bismo pomogli ljudima u nevolji. Našim snažnim mašinama za čišćenje naši uposlenici uklanjaju prljavštinu i blato. U mnogim slučajevima doniramo humanitarnim organizacijama za život važne mašine, kao što su npr. postrojenja za obradu vode i mobilni sistemi za vodoopskrbu.\n2015. godina – zemljotres u Nepalu\nU proleće 2015. godine su snažni zemljotresi uzdrmali velike regione Nepala. Posebno je teško bio pogođen glavni grad Katmandu. Firma Kärcher je donirala pomagačima iz Tehničke ustanove za humanitarnu pomoć (THW) dva postrojenja za obradu vode za piće, kojima su obezbedili opskrbu vodom za 30.000 stanovnika. „Izražena volja preduzeća Kärcher da merodavno i snažno pruži podršku pomagačicama i pomagačima iz Tehničke ustanove za humanitarnu pomoć tokom njihove misije u Nepalu na mene je ostavila dubok utisak“, reči su hvale gđe Claudije Schur, direktorice fondacije THW-a.\nJake kiše su izazvale u septembru 2014. godine snažan odron zemlje. Pri tome su mase mulja poplavile gruzijski glavni grad Tbilisi. Stradalo je više od 300 ljudi, zoološki vrt i sklonište za životinje. Da bi se na najbolji mogući način licima pogođenim ovim vremenskim nepogodama pomoglo u radovima raščišćavanja, firma Kärcher je donirala gradskoj upravi mašine za čišćenje na vruću i hladnu vodu pod visokim pritiskom u vrednosti od 10.000 evra.\nJako nevreme je izazvalo 2014. godine razorne štete na Balkanu. Firma Kärcher Austrija i nacionalno društvo u Švedskoj su podržali radove raščišćavanja donacijom mašina Crvenom krstu. Profesionalnim mašinama za čišćenje na hladnu i vruću vodu pod visokim pritiskom kao i usisivačima za mokro / suho čišćenje i potopnim pumpama otklanjanje šteta se odvijalo daleko brže.\nIsto kao i 2013. godine tajfun Haiyan je besnio na Filipinima. Opskrba postradalih lica vodom za piće je bila hitno potrebna. Zbog ove krizne situacije firma Kärcher je dejstvovala odmah i donirala THW-u dva postrojenja za obradu vode u vrednosti od 100.000 evra. Zahvaljujući ovim dvama postrojenjima, preko 19.000 ljudi je opskrbljivano dnevno sa preko 120.000 litara čiste vode za piće.\nNaše kolege nisu dugo oklevale pa su se neposredno nakon poplave veka uputili na poplavom pogođena područja. 27 dana 46 uposlenika firme Kärcher je radilo u saveznim pokrajinama Bavarska, Sachsen i Sachsen-Anhalt i mašinama za čišćenje pod visokim pritiskom i usisivačima očistilo 40.000 kvadratnih metara podnih površina u 56 objekata. Dodatno uz to, firma Kärcher je donirala vatrogascima i humanitarnim organizacijama specijalne usisivače i mašine za čišćenje pod visokim pritiskom.


Virus koji je potresao Evropu još tajna i za stručnjake - Ekonomske Vesti\nVirus koji je potresao Evropu još tajna i za stručnjake\n28. jun. 2017 28. jun. 2017 Dragoljub Bečić 0 Comments hakeri, hakerski napad, internet, IT, Petya, virus, WannaCry\nIT kompanije specijalizovane za odbranu od kompjuterskih virusa davale su tokom jučerašnjeg dana protivrečna tumačenja načina širenja i koda virusa koji je pogodio veliki broj kompanija širom Evrope, a najviše one u Ukrajini Rusiji.\nNapad virusa, koji je blokirao kompjutere i zahtevao „otkup“ od 300 dolara u bitkoinima, počeo je juče oko 14 časova.\nNajpre su antivrusne kompanije ocenile da se radi o virusu Petya koji stiže sa kontaktne adrese wowsmith123456@posted.net. Ali kasnije juče je prevladala ocena eksperata da virus ne deluje po shemi karaterističnoj za virus Petya, nego samostalno poput virusa WannaCry ali, kako su saopštili stručnjaci iz kompanije Dr Web, sigurnih dokaza da se jučerašnji virus koristi istim mehanizmom širenja kao WannaCry još nema. Dakle, način širenja i naziv virusa ostali su tokom jučerašnjeg dana nepoznati.\nJuče je komjuterski virus pogodio niz naftnih, telekomunikacionih i finansijskih kompanija širom sveta. Pogodjen je kompjuterski sistem aerodroma Borispolj u Kijevu, Kijevski metro, ali i Nuklearna elektrana u Černobilju koja je morala da predje na ručnu kontrolu nivoa radijacije. Pogodjeni su i kompjuterski sistemi ruskih naftnih kompanija Bašnjeft i Rosnjeft, koja je brzo saopštila da je odmah prešla na rezervni sistem upravljanja tako da štete nije bilo.\nDa ih je pohodio tajnoviti virus objavile su i kompanije iz Velike Britanije, Holandije, Danske, Norveške, Španije.\n← Broj korisnika Fejsbuka dostigao 2 milijarde\nEkspoze na ekspoze: Živela Srbija! →\nGosti Hyatt hotela na udaru hakera\n25. dec. 2015 Dragoljub Bečić 0\n„Ubica Gugla“ širi poslovanje u Kini


Dok kriza izazvana virusom Covid-19 nastavlja da ugrožava globalnu ekonomiju, Evropska investiciona banka i Intesa Leasing Beograd potpisale su zajam od 40 miliona evra za sprska mala i srednja preduzeća (MSP), kao i preduzeća sa srednjom tržišnom kapitalizacijom.\nDok kriza izazvana virusom Covid-19 nastavlja da ugrožava globalnu ekonomiju, Evropska investiciona banka i Intesa Leasing Beograd potpisale su zajam od 40 miliona evra za sprska mala i srednja preduzeća (MSP), kao i preduzeća sa srednjom tržišnom kapitalizacijom. Ova sredstva omogućiće Intesa Leasing Beograd da putem lizinga finansira domaće kompanije pod fleksibilnijim i povoljnijim uslovima, u okviru EIB-ovih specijalnih finansijskih mera za borbu protiv Covid-19 usvojenih u maju ove godine. Ovaj dogovor pomoći će očuvanju poslova, oporavku i razvoju privatnog sektora u Srbiji.


Na sahranama se više sluša pop nego klasična muzika! | Moja jezička mreža\nОбјављено 16-окт-2012 10-авг-2014 од Verbalist\nNa sahranama se više sluša pop nego klasična muzika!\nPesma „My Way“ u izvođenju Frenka Sinatre najpopularnija na pogrebima u Velikoj Britaniji\nPop muzika zamenila je ozbiljne crkvene himne na dve trećine sahrana u Britaniji, pokazalo je istraživanje britanskog pogrebnog preduzeća.\nPop pesme su bile glavna muzička tema na više od 30.000 sahrana u proteklih 12 meseci, a svega četiri odsto ožalošćenih je za sahranu tražilo klasičnu muziku.\n„My way“ Frenka Sinatre sedmu godinu za redom je favorit i puštana je na 15 procenata sahrana, dok je soul pavačica Adel dospela na pogrebnu muzičku listu sa numerom „Someone like you“ koja je na 22. mestu, prenosi „Gardijan“.\nNajpopularnija crkvena himna, kod onih koji su birali tu vrstu muzike, je „Abide with Me“ i „Nimrod“.\nMnoge sahrane počele su da pokazuju i nešto „veseliji“ pogled na smrt tako da je Eric Idle numera „Always Look on the Bright Side of Life“ dospela na 13 mesto liste najtraženijih.\nMeđu pesmama koje crkva odbija da pusti je „Imagine“ Džona Lenona zbog stiha „Imagine there’s no heaven, it’s easy if you try“.\nЈедан одговор на „Na sahranama se više sluša pop nego klasična muzika!“\n16-окт-2012 у 21:31\nDobar je i naslov, jer je na našem jeziku moguće da se shvati kao šala: Više se sluša pop (=sveštenik) nego klasična muzika …\nПретходни чланакПретходно Duhovit prikaz nastanka najuticajnije knjige ikada odštampane na engleskom – The King James Bible (VIDEO)\nСледећи чланакСледеће Britanski akcenat na Čendlerov način (VIDEO)


Robinsonu s ljubavlju | Sopstveni portparol\n← Kako do pravog zadovoljstva na +40?\nZašto smo tužni na sahranama? →\nRobinsonu s ljubavlju\nPosted on 14. јула 2016.\tby noviinternet\nOdlučim ja još juče (valjda pod uticajem visoke temperature 😉 ) da ne treba da čekam radosti koje će mi moje pusto ostrvo pružati, nego da već i sad priuštim sebi poneko zadovoljstvo.\nJučerašnji pokušaj nije baš uspeo – naime, poželim sladoled i odlučim da udjem u jednu od novih poslastičarnica, sa sve natpisima 100% prirodan sladoled, 100% italijanski i sl. Srećom mudro (tj. zbog finansijskih ograničenja) izaberem neveliku porciju. Nije mi se mnogo dopalo. Gledam – puno su para uložili, vidim i vlasnike kako nešto diskutuju o organizacionim problemima. Za susednim stolom bila je žena koja je očito radila nešto na kompjuteru vezano za poslastičarnicu. Upitam je gde se može upisati ocena za sladoled. Ona se ponada: „Dopada Vam se? Možete da nas lajkujete na fejsu…“, a na moj odričan odgovor se malo snuždi pa upita šta je bio moj izbor. Rekoh: „Ono osnovno po čemu se sve ostalo može oceniti – malaga i lešnik“. Ona oćuta. Rekoh da ih neću eksplicitno nigde kritikovati, ali da ja više neću dolaziti. Prvi deo obećanja mi je malo teže da održim, jer su i ime poslastičarnice malo promašili – izabrali su reč koja može da ima značenja i negativna i neprikladna za poslastičarnicu… možda im to napišem na facu (tj. na „fejsu“).\nDanašnji pokušaj je već bio bolji. Put me naneo pored vegeterijanskog restorana simpatičnog imena „Mayka“. vegeterijanska lazanja mi je baš prijala. Ambijent je prijatno šaren, a dovoljno je unutrašnjost prostrana tako da ta šarolikost ne smeta:\nA sutra ću sebe da častim odlaskom na Divčibare. Unapred se radujem lepim treninzima tai-đi ćuena, šetnjama, kupinama… Možda bude i koja Sonijeva lepa fotografija, da ne kažem fotka 😉\n5 реаговања на Robinsonu s ljubavlju\n17. јула 2016. у 3:06 pm\nPosetiću Mayku, hvala na preporuci!\n31. марта 2017. у 9:47 pm\n18. јула 2016. у 10:47 am\nNeću posetiti Divčibare, ali šalji fotkice. 🙂\n2. августа 2016. у 9:19 am\nОва вегетаријанска лазања звучи интересантно 🙂\n19. новембра 2016. у 2:18 pm\ndaj adresu 😉


Neuvođenjem sankcija Rusiji svrstali smo se uz Siriju i Venecuelu | Kosova.info\nDom|Najnovije|Neuvođenjem sankcija Rusiji svrstali smo se uz Siriju i Venecuelu\nNeuvođenjem sankcija Rusiji svrstali smo se uz Siriju i Venecuelu\nPotpredsednik Vlade Crne Gore Dritan Abazović kazao je da se nada da će se na elektronskoj sednici Vlade odlučiti o uvođenju sankcija Rusiji nakon što je današnja sednica Vlade prekinuta zbog svađe premijera Zdravka Krivokapića i ministra spoljnih poslova Đorđa Radulović.\nAbazović je kazao da je premijer tražio da Ministarstvo spoljnih poslova (MSP) uvede sankcije Rusiji i dodao da je to neprimereno za zemlju koja je predvodnik pristupanja EU i članica NATO-u.\n„Krivokapić je predlagao da ovlasti MSP da sprovodi EU politiku, ali nije to dovoljno, jer ne može MSP da prati ko ulazi ili uzima jahte“, naveo je Abazović.\nKako je zvanično saopšteno, sednica Vlade Crne Gore prekinuta je zbog neslaganja u proceduri usvajanja odluke o primeni sankcija.\nAbazović je novinarima rekao da je današnja sednica Vlade završena, a ne prekinuta.\n“Nije sednica prekinuta, nego je premijer izašao i rekao – sednica je završena”, kazao je Abazović na vanrednoj konferenciji za medije.\nPotpredsednik Vlade je poručio da se u kriznim situacijama moraju zauzimati strana, te da smo u ovom trenutku na strani Sirije, Venecuele, jer nismo uveli sankcije Rusiji.\n“Naša strana se zna, ako neko misli drugačije mislim da pravi štetu i podriva ono što je naš cilj, a to je članstvo u EU”, kazao je Abazović.\nNa dnevnom redu današnje sednice Vlade je bio Predlog odluke o uvođenju međunarodnih restriktivnih mera utvrđenih odlukom Saveta EU kao odgovor na priznavanje područja ukrajinskih regija Donjecka i Luganjska koje nisu pod kontrolom Vlade Ukrajine i na naredbu ruskim snagama da stupe na ta područja.\nKomisija za politički sistem Vlade Crne Gore, kojom predsedava potpredsednik Vlade Dritan Abazović, jednoglasno je usvojila pre dva dana, paket sankcija Rusiji koji je prethodno usvojio Savet Evropske unije. To je deo redovne procedure, ali Vlada mora da potvrdi odluku da bi bila sprovedena.\nVlada do sada nije stavljala na dnevni red odluku, jer nije imala potrebnu većinu za usvajanje.\nMinistarstvo spoljnih poslova Crne Gore je pre dve nedelje pripremilo predlog odluke na osnovu koje bi se operacionalizovalo uvođenje sankcija Rusiji.\nZvanična Podgorica koja se pridružila sankcijama EU, nije donela potrebne odluke da bi ih sprovela.\nNa sajtu Vlade 1. marta je objavljeno da se Crna Gora pridružila svim restriktivnim merama, među kojima je osam paketa individualnih i ekonomskih sankcija EU protiv Rusije.\nPrema Zakonu o međunarodnim restriktivnim merama, MSP predlaže mere koje Vlada mora zvanično da potvrdi pre primene. Nakon odluke, Vlada šalje spisak mera državnim institucijama koje su zadužene da ih sprovedu.\nCrna Gora je 4. marta zatvorila vazdušni prostor za ruske avione, ali nije zabranila ruske državne medije.\nO potencijalnom zamrzavanju ruske imovine nema zvaničnih informacija.\nKako švedske kompanije proizvode „zeleni čelik“ bez sagorevanja fosilnih goriva?\nČernjihov doživeo strahovite gubitke i razaranja tokom bombardovanja zbog ruske agresije


Radovan Karadžić, osuđeni ratni zločinac i ratni vođa bosanskih Srba, odlučio je krajem 1994. godine tajnim kanalima u Rusiji kupiti tzv. vakuumske bombe i tehnologiju za njihovu proizvodnju.\n09.08.2020. u 19:16\nRazvoj najnovijeg tipa tih bombi, piše Dnevni Avaz, upravo je bio pred završetkom u ruskim laboratorijima. Tako razorno oružje, koje je Karadžić planirao poslati nad Sarajevo, Bihać, Veliku Kladušu, a potom na Split, Zadar i Šibenik, pobilo bi većinu stanovništva tih gradova, preokrenulo tijek rata i prisililo međunarodnu zajednicu da odustane od pritisaka na Karadžića i Miloševića pred strahom od novih žrtava i razaranja.\nNalazi stranih istražitelja i tužitelja, knjige i članci objavljeni u inozemstvu pokazuju da se zapravo radilo o poslu između Nikolaja Omana i Radovana Karadžića. U zamjenu za oružje je navodno založeno zemljište na kojem se nalazila rafinerija Bosanski Brod.\nUgovor između Omanove kompanije Orbal Marketing Services Ltd., registrirane u Liberiji, i Vlade Republike Srpske, koju je zastupao premijer Dušan Kozić, se odnosi na kredit od 60 milijuna dolara, a potpisan je 28. veljače 1995. godine na Palama. Oman je, prema ugovoru, "posudio" tzv. Republici Srpskoj 60 milijuna eura na razdoblje od 45 dana, bez kamata, a Omanu je Vlada tzv. Republike Srpske trebala kredit otplatiti u naturi i robi, uz pismenu suglasnost Omana. Kao jamstvo za otplatu kredita Vlada Republike Srpske je ponudila hipoteku nad rafinerijom Bosanski Brod.\nNekoliko dana kasnije, 3. ožujka 1995. godine, predstavnik Republike Srpske potpisao je potvrdu da je dio robe već isporučen, a kao svjedok se potpisao Omanov suradnik, talijanski trgovac oružjem Lorenzo Mazzega.\nNakon što je uhićen 1996. godine italijanski trgovac oružjem Lorenzo Mazzega je potvrdio da je između Omana i Vlade Republike Srpske bio dogovoren posao vrijedan 60 milijuna dolara, a da mu je Karadžić na prvom sastanku na Palama uručio predujam od šest milijuna dolara.\nRuski raketni sistem nije isporučen, tvrdio je 2004. godine Dušan Kozić, koji je s Omanom potpisao ugovor o kreditu u visini od 60 milijuna dolara. On je potvrdio da je rafinerija bila pod hipotekom 1995. godine, ali samo na mjesec dana. Tako da je na kraju cijeli posao propao, a Oman se nikada nije uspio upisati na zemljište u Bosanskom Brodu.\nbih, radovan karadžić, ratni zločinac,


Šibenski - Ovakvog župana treba 'ukinuti': Pauk nema vremena za probleme sa zagađenjem pitke vode, njemu su puno važniji oni nogometni\nOvakvog župana treba 'ukinuti': Pauk nema vremena za probleme sa zagađenjem pitke vode, njemu su puno važniji oni nogometni\n25. srpnja 2019. - 14:11\nsibenski.hr Bomba iz SDP-a Joško Šupe: Čestitam novom županu Marku Jeliću! Nikad ne reci nikad, ali prvi rezultati s terena su vrlo relevantni. Pobjeda je uvjerljiva... Pročitaj više\n# SDP# GORAN PAUK# ANITA JAKŠIĆ#JOŠKO ŠUPE\n27. siječanj 2022 09:26


Gnev u Americi se povećava: Za sve je momenat „biti ili ne biti“ - 17.06.2020, Sputnik Srbija\nAntirasne demonstracije u Sjedinjenim Državama ne smiruju se iz nedelje u nedelju, a u Vašingtonu i Sijetlu učesnici su čak formirali „autonomne zone“, teritorije... 17.06.2020, Sputnik Srbija\n16:21 17.06.2020 (Osveženo: 19:38 18.06.2020)\n© REUTERS / TOM BRENNERPredsednik Amerike Donald Tramp u Lafajet parku dok su se demonstranti okupljali oko Bele kuće\nAntirasne demonstracije u Sjedinjenim Državama ne smiruju se iz nedelje u nedelju, a u Vašingtonu i Sijetlu učesnici su čak formirali „autonomne zone“, teritorije na kojima ne važe američki zakoni, niti policija ima pristupa. Dramatična situacija navela je komentatora francuskog Figaroa da utvrdi da Sjedinjene Države mogu da ponove sudbinu SSSR-a.\nKriza i dalje traje, ali protesti su ipak manje nasilni nego početkom meseca, opisuje stanje u SAD analitičar iz Vašingtona Obrad Kesić, koji zato smatra da više nema potencijala za neki žešći građanski sukob.\n„Ipak, jesmo ušli u fazu kulturnog rata koji već duže postoji u SAD i u još dublju podelu u društvu, gde svaki radikalan potez vuče odgovor koji takođe izaziva još veći radikalizam“, kaže Kesić za Sputnjik.\nMnoge kamate su stigle Americi na naplatu, gnev zbog rasizma se povećava, ali su previše pesimistične ocene da joj zbog podeljenosti društva preti sovjetski scenario. Ipak, i Sjedinjenim Državama i celom Zapadu potrebna je katarza i suočavanje s kolonijalnom i robovlasničkom prošlošću, ocenjuje bivši šef diplomatije SR Jugoslavije Vladislav Jovanović.\nZapadnim kolonijalnim silama potrebna katarza\nAmerički sistem, ističe Jovanović, ima dobre federe i čak i kad se nagne u jednu stranu — ispraviće se. Međutim, rasizam je prateće zlo, jer u SAD nikad nije postojala stvarna dobra volja da se taj problem reši. Sve se još prelilo s druge strane Atlantika i čuju se prozivke svih bivših kolonijalnih sila da podnesu račun o svojoj odgovornosti.\n„Poprilično je uzdrman moralni kredibilitet Amerike i drugih zapadnih zemalja koje je dosad krasila aroma ljudskih prava, pa su mogle drugima da drže lekcije o tome. Matrica koja je upaljena zato će ostati trajna, dok god zapadne kolonijalne sile ne izvrše katarzu prema ropstvu, prema uništavanju čitavih naroda i rasa“, kaže Jovanović.\nPrema mišljenju Milana Krstića, asistenta na Fakultetu političkih nauka, Americi je apsolutno neophodna neka vrsta suočavanja s prošlošću, a za početak treba da budu uklonjene statue vođa Juga, koji su se u građanskom ratu borili između ostalog i za robovlasništvo. Takav predlog nedavno je iznela Nensi Pelosi, lider demokrata u Kongresu.\nSpomenici kao paradigma\n„Spomenici su samo paradigma. U SAD nema dovoljno distanciranja od protagonista robovlasništva, a prema njima treba napraviti kritički otklon, da crnačko stanovništvo vidi da sadašnja generacija političara odbacuje ono što nije bilo dobro“, slaže se i Vladislav Jovanović.\nKesić dotle skreće pažnju da se eskalacija antirasnih osećanja dešava pred izbore, što doliva benzin na vatru.\nČinjenica je da je Amerika u predizbornoj kampanji i da duboka država ne bira sredstva da ne dozvoli nastavak vlasti sadašnjeg predsednika, a najopasnije je što demokratski kandidat Džo Bajden uveliko zloupotrebljava pokret protiv rasizma za svoje svrhe i samo potpaljuje vatru, upozorava Vladislav Jovanović.\nEkstremne grupe opasne i za Bajdena\nMilan Krstić objašnjava da su među demonstrantima prisutne i neke ekstremnije grupe koje su, kako kaže, potencijalno opasne ne samo za Trampa, nego i za Bajdena, iako on zasad dobro pliva na pokušaju da protestni pokret protiv rasizma predstavi kao pokret protiv Trampa.\n„Međutim, ako se nastavi radikalizacija protesta, to bi moglo da natera Bajdena da se izjasni za ili protiv smanjivanja sredstava policiji, za ili protiv tih autonomnih pokreta. On se za sada izjašnjava protiv, ali veoma oprezno, pazeći da ne antagonizuje levo krivo svojih birača. Vrlo lako može da se desi da se on nađe između dve vatre, da mora da koketira i sa ekstremnijim levim radikalnim demonstrantima, a s druge strane da pokuša da ne izgubi bazu centralno orijentisanih birača, naročito onih neopredeljenih“, ističe sagovornik Sputnjika.\nU osvrtu na Bajdenovu poruku da će vojska ispratiti Trampa iz Bele kuće ako izgubi na izborima, a odbije da napusti funkciju, Obrad Kesić kaže da to pokazuje da se ulazi u opasniju fazu od dosad prisutnih pokušaja sabotiranja aktuelnog predsednika.\n„Podele koje postoje potpaljuju emocije gde i jedna i druga strana vide ovaj momenat kao ’biti ili ne biti‘. Zbog toga očekujem da će ovo biti prljava kampanja“, dodaje Kesić.\nTramp obećao kraj intervencionizma\nPovodom još jedne važne poruke, ovoga puta od Trampa koji je rekao da SAD više neće da rešavaju tuđe konflikte i da budu svetski policajac, sagovornici Sputnjika slažu se da američki predsednik reafirmiše ono što je obećao još tokom prethodne kampanje.\nNa pitanje treba li svet da žali što SAD više neće da „šire demokratiju“ ili pak da se raduje jer to znači da neće biti ni obojenih revolucija, Vladislav Jovanović kaže da će svakako svima biti lakše bez američkog vojnog intervencionizma.\nŠto se tiče obojenih revolucija, Milan Krstić podseća da su one bile jedan od mehanizama intervencionističkog delovanja SAD, naročito u vreme Bila Klintona i „doktrine demokratskog mira“, koja je podrazumevala da treba na silu demokratizovati države, ali da je Amerika poslednjih 5-6 godina već aterirala u primeni ovih strategija.\nKad je reč o mogućem raspletu protesta u SAD, Jovanović veruje da Tramp mora da ponudi radikalnije poboljšanje položaja crnačkog stanovništva, ali tako da može da ih proguta bela Amerika. U svetlu izbora mnogo će, napominje on, zavisiti i od Trampove umešnosti da oporavi ekonomiju posle epidemije virusa korona.\nKrstić konstatuje da Tramp ima čvrsto biračko telo belih evangelista, kojima šalje poruke koje oni i žele da čuju, a to je da su potrebni red i stabilnost. On će uz to pokušati da pridobije i deo centrista i neopredeljenih, koje bi pokušao da zastraši prikazujući kako demokratska partija koketira s anarhizmom i socijalizmom, a sebe predstavi kao garanta stabilnosti i ekonomskog blagostanja.\n„Američka ekonomija se za vreme Trampa zahuktala i ukoliko se opet zahukta posle korone, to će biti vrlo važan ishod za Trampa i šansa da pridobije i treću grupu, a to su gubitnici globalizacije. Sa te tri grupe Tramp bi mogao da osigura ponovnu pobedu na izborima“, rezimira Krstić.


Da li Dodik ruši BN televiziju? Napadi na jedan medij i ukidanje signala – DVB Portal\nBN televizija objavila je da je dobila nalog za gašenje analognih predajnika. Još uvijek nemaju informacije o eventualnom uključenju na digitalni signal.\nIz ove televizijske kuće su se danas oglasili saopštivši da je “Draško Milinović, direktor RAK-a i bivši direktor RTRS, izdao nalog za gašenje predajnika velikom broju tv stanica, među kojima i BN TV.\n“Objašnjenje za ovo gašenje je smetnja Hrvatskoj, zbog čega je BN TV primorana da 1.septembra isključi predajnike u Novom Gradu, Odžaku i Zvorniku, a od 1. oktobra to mora da uradi i u Bijeljini, Doboju i na Kozari. Krajem godine BN TV predajnike mora isključiti i u Boljanicu, Tesliću, Novom Gorazdu. Ovim gašenjem do kraja godine BN TV ostaje bez 50% zemaljskog signala”, navode iz BN-a.\n“Odgovor je dobio ATV, ne samo u pisanoj formi nego je “ekspresno” u HD formatu uključen u MUX A na Kozari i to ni manje ni više nego na poziciju broj 1. Po kojoj logici je ATV dobio ulazak u MUX A na poziciju 1 u HD formatu, a za BN TV nije bilo mjesta ni u običnoj standarnoj rezoluciji, nije teško zaključiti, ako se zna vlasnička struktura i porodična pozadina ovog medija. Kršenje zakona i diskriminacija u ovoj zemlji očigledno nikoga ne zanimaju. Zbog svega gore navedenog BN TV je dužna obavijestiti gledaoce koji pitaju zašto u nekim mjestima nema našeg programa, ali isto tako preduzeti i brojne pravne mjere obraćajuci se pravnim domaćim i međunarodnim institucijama uz podsjećanje izjave sa početka priloga iza koje se krije i cijela pozadina i namjera moćnika”, navode iz BNTV.\nJer, teško je ignorisati izjavu predsjednika Milorada Dodika od prije nekoliko dana: “BN Televizija je antisrpska televizija i narod protiv njih treba nešto da preduzme. To je jedna morbidna struktura koju treba odmah zaustaviti”, rekao je tada Milorad Dodik.\n“Činjenica je da Dodik već godinama vodi kampanju i targetira BN kao medij sa čijom se uređivačkom politikom ne slaže. Međutim, ovdje je problem što je to osoba koja ima najveću formalnu i neformalnu moć u RS i na taj način šalje poruku da medij koji kritički izvještava o vlasti u RS može imati problema samo zato što se ne slaže sa njegovom politikom. Kada ovo radi javni funkcioner šaljući poruku da se mediji mogu targetirati, nije više samo problem tog medija, već i svih zaposlenih u tom mediju”, rekao je Vukelić za BUKU podsjećajući i na slučaj pokušaja ubistva novinara BN-a Vladimira Kovačevića.\n“Te godine iz vrha SNSD-a je obećano da će se promjeniti Krivični zakon i pooštriti sankcije prema onima koji napadaju novinare i zaposlenike medija. A umjesto toga mi imamo situaciju da se konstantno javno proziva BN, a pored toga možemo da vidimo, kao prije nekoliko dana, da portparol SNSD-a Radovan Kovačević proziva i BUKU, što postaje zabrinjavajuće. Javni funkcioneri ne smiju tako da se ponašaju i Klub novinara Banjaluka ponovo poziva sve javne zvaničnike da se suzdrže od ovakvog načina komuniciranja i da se počnu ponašati u skladu sa demokratskim principima za koje se kako kažu zalažu”, kaže Vukalić.\n– Nakon gotovo jednomjesečnog targetiranja BN televizije kao neprijateljske i antisrpske, režim predvođen Miloradom Dodikom je posegao za institucionalnim gušenjem slobode govora u Republici Srpskoj, političkom odlukom RAК-a predvođenog bivšim Dodikovim savjetnikom Draškom Milinkovićem da uskrati zemaljski signal BN televiziji, kojim se i dalje u svojim domaćinstvima napajaju mnogi ruralni krajevi”, istakao je predsjednik Srpske demokratske stranke Mirko Šarović.\n“Režimska struktura, mimo zakona i odluka, pokušava ugušiti slobodu govora i medijske slobode, oduzimajući mogućnost da pojedini mediji rade svoj posao. To je perfidna igra u kojoj ponovo glavnu ulogu igraju SNSD i Dodik, koji je najavio da će brutalno napasti BN TV, što sada i provodi,” rekao je predsjednik PDP-a Branislav Borenović tokom današnje konferencije za medije.\n“Godinama se stavljaju mete na ljude koji rade na BN TV, na novinare i urednike i na taj način se obračunavaju sa medijem koji radi svoj posao i omogućava građanima da dobiju informaciju o aktuelnim dešavanjima u zemlji. Užasna je namjera vladajućeg režima da se obračuna sa BN TV, očigledno u namjeri da pod kontrolu stave sve medije u Republici Srpskoj i uvedu medijski mrak. ”\n“Sve zemlje u Evropi su obezbijedile jednak tretman komercijalnim televizijama kada je u pitanju digitalni sistem emitovanja, a samo se u Republici Srpskoj pravi selektivan pristup. To je završna faza diktature u kojoj se pokušava ograničiti sloboda govora i pravo medija da se svojim sadržajem izbore za naklonost gledalaca. Nevjerovatna je bahatost i krajnji je bezobrazluk vladajuće strukture da se isključivo jednoj privatnoj televiziji, s kojom ima povezanost sam vrh SNSD-a, obezbijedi mjesto broj 1 u digitalnom sistemu, a da se čak javni servis smješta na četvrtu poziciju,” kaže Borenović.


Komodo Cena Danas - Trenutna BTC Vrednost [Graf 2022]\nKupuj i prodaj KMD\nCene kriptovaluta > Komodo\nPostavite upozorenje o ceni Kupuj i prodaj KMD\nKMD cena u EUR\nGrafikon Komodo cene u EUR uživo\nTrenutna Komodo cena je EUR. Cena se promenila za EUR u protekla 24 sata u obimu trgovine od EUR EUR.\nNajbrži i najbolji način za kupovinu kriptovalute KMD je kupovina na Kriptomatu. Za instrukcije pogledajte Kako kupiti kriptovalutu i držati je na sigurnom. Ovaj članak je deo Kriptomatovog projekta Nauči, koji pruža kratka i jasna objašnjenja kripto terminologije i strategija ulaganja.\nIstorijat cena kriptovalute Komodo\nTehnička analiza kod kripto ulaganja je korisna čak i ako nemate pristup grafikonu godinama prikupljanih podataka o istorijatu cena kriptovalute Komodo. Na primer, kod mnogih kriptovaluta dramatični padovi u ceni i periodi visoke volatilnosti mogu biti praćeni održivim rastom koji vodi do novih rekorda. Nema garancije da će se uzorak ponavljati u budućnosti, ali ako je ranije bio dosledan, vredi ga razmotriti.\nKMD – faktori koji utiču na cenu\nMnoštvo faktora utiče na vrednost kriptovalute Komodo. Kao i sve ostale kriptovalute, i ova je stvorena u ograničenim zalihama, što znači da vlada ne može izazvati inflaciju, odnosno devalvirati valutu jednostavnim povećanjem proizvodnje novčanica. Ograničena ponuda može izazvati porast cena.\nKurs kriptovalute KMD se ponekad kreće u skladu sa promenama u široj ekonomiji. Na primer, mnoge kriptovalute su doživele značajan rast u 2020. godini kada je svetska ekonomija pretrpela štetu zbog pandemije virusa Kovid-19. Mogući razlog tome je što su se ljudi okrenuli kriptovalutama zbog oslabljenih nacionalnih ekonomija.\nDržavne odredbe i zakoni imaju veliki uticaj na Komodo cenu, kao i na cene drugih kriptovaluta. Poreska politika, investicijske odredbe, restrikcije rudarenja, državni planovi za službene digitalne valute i ostali faktori razvoja mogu pozitivno i negativno uticati na tržište kriptovaluta.\nTrenutna vrednost i tržišna kapitalizacija kriptovalute Komodo\nTrenutni Komodo kurs je podložan promenama jer se transakcije odvijaju na menjačnicama širom sveta. S ibzirom na volatilnost kriptovaluta, cene mogu značajno rasti i padati u kratkom periodu.\nKomodo tržišna kapitalizacija je jednaka Komodo vrednosti pomnoženoj s ukupnim KMD brojem u opticaju.\nČesto postavljana pitanja o Komodo ceni\nKolika je najviša Komodo cena u EUR?\nIstorijat cene kriptovalute Komodo pokazuje da KMD ima najvišu zabeleženu cenu od EUR.\nKolika je najniža Komodo cena u EUR?\nPodaci Kriptomata potvrđuju da je EUR najniža zabeležena vrednost kriptovalue Komodo.\nKako mogu da kupim Komodo?\nNema potrebe da se savetujete sa stručnjakom da vam kaže kako kupiti Komodo. Brzo je i lako kupovati KMD na Kriptomatu. Komodo je odmah dostupan za kupovinu po trenutnoj KMD ceni od EUR. Trenutne cene su uvek prikazane na KMD grafikonu.\nKoja je trenutna Komodo cena u EUR?\nKomodo možete odmah kupiti na Kriptomatu. Trenutna cena ove kriptovalute je EUR.\nKako se računa kurs kriptovalute Komodo?\nKMD kurs se formira prema ponudi i potražnji na menjačnicama kriptovaluta. Kada više ljudi kupuje Komodo nego što prodaje, cena raste. Kada više ljudi prodaje, cena pada.\nZašto je trenutna Komodo cena različita na različitim menjačnicama kriptovaluta?\nCena kriptovalute Komodo se bazira na transakcijama koje se odvijaju na svakoj menjačnici. Nema standardne globalne Komodo vrednosti. Obim trgovine i likvidnost su različiti za svaku menjačnicu, a te razlike utiču na cenu.\nKoliko će Komodo vredeti u budućnosti?\nMnogo toga može uticati na KMD vrednost u budućnosti, uključujući promene u regulaciji, stopu usvajanja od strane malih i institucionalnih ulagača, kao i tehnološki napredak. Zbog nepredvidivih budućih događaja koji mogu uticati na cenu, nije moguće dati preciznu prognozu.\nMnogi faktori su imali uticaj na istorijat cene Komodo kriptovalute, uključujući državne regulative, tehnološki napredak, usvajanje od strane prodavaca i institucijskih ulagača i tržišne sile. Ako želite da krenete s najbržim i najjednostavnijim mogućim iskustvom trgovine, registrujte se na Kriptomat još danas i započnite svoje putovanje u svet ulaganja u kripto.\nKomodo - statistika cena\nDANAŠNJA Komodo CENA U EUR\nKomodo - TRŽIŠNA KAPITALIZACIJA\nKomodo - ISTORIJAT CENE


Zakon samousaglašenosti smanjio troškove veštačke inteligencije | PC Press\n27. oktobar 2021. 27. oktobar 2021. Milica Banovic\nU časopisu Science Advances, 20. oktobra je objavljeno zajedničko istraživanje timova Instituta za automatizaciju i CEBSIT, Kineske akademije nauka. Tim je otkrio da tzv. self-backpropagation (samousaglašenost) – oblik zakonitosti sinaptičke plastičnosti u prirodnim neuralnim mrežama na mezoskali, može doprineti većoj tačnosti performansi i smanjenju računarskih troškova SNN-a (spajking neuralnih mreža) i ANN-a (veštačkih neuralnih mreža).\nU apstraktu rada navodi se važan problem veštačke inteligencije: u veštačkim neuronskim mrežama ne fukncionišu mnoge zakonitosti koji važe u biološkim nervnim sistemima (tj. kod prave sinaptičke plastičnosti). Biološka osnova plastičnosti podrazumeva da je SBP (self-backpropagation ili, kako se prevodi- samousaglašenost) uzrokovana brzom emisijom molekularnih signala kroz aksone. Zbog ovog svojstva, biološke neuralne mreže tako efikasno i fleksibilno “uče”.\nDrugi izazov, kada su u pitanju BP algoritmi veštačke inteligencije, proizlazi iz korišćenja globalne strategije za optimizaciju (koja veštačkoj inteligenciji omogućuje dobre performanse). Njeno korišćenje kompjuterske troškove čini veoma visokim.\nIstraživači su pokazali da uključivanje nelokalne karakteristike sinaptičke plastičnosti, koja postoji u prirodnim neuralnim mrežama, može doprineti smanjenju računarskih troškova. Zato su predložili SBP u vidu troslojnog SNN. Posledica ove inovacije jeste povećana tačnost mrežnih performansi u tri standardna zadatka, MNIST, NETtalk i DvsGesture ali i smanjenje računarskih troškova u toku učenja.\nIzvor: techxplore, ScienceAdvances\nTagovi: neuralne mreže, Neuronske mreže\n← PayPal trenutno ne želi da kupi Pinterest\nMicrosoft Teams: Sada vaši video pozivi podržavaju end-to-end enkripciju →


Opet propao tender, radnici Bjelasice Rade razočarani: Samo je nama stalo da fabrika radi | Kodex.ME\nRadnici Bjelasice Rade, foto: Kodex\nTreća prodaja nije uspjela, ako se ponuda umanji opet, nema novca za radnike\nOpet propao tender, radnici Bjelasice Rade razočarani: Samo je nama stalo da fabrika radi\nRadnici Bjelasice Rade razočarani su što na oglas za prodaju cjelokupne imovine ove bjelopoljske fabrike nije stigla nijedna ponuda.\n02. 02. 2018 - 14:56 Autor: M.V.\nTo je danas na zboru u fabrici saopštila Predstavnica sindikata radnika Bjelasice Rade Ljiljana Raković.\n“Niko nije zainteresovan za našu fabriku, i tim činom smo zbunjeni", kazala je ona i dodala da je koncesiju izvorišta Čeoče prema saznanjima radnika uzela “Water group" iz Kolašina, u okviru koje posluje fabrika vode "Suza".\nLjiljana Raković, foto: Kodex\nRaković kaže da ukoliko se na sledećoj ponudi umanji cijena za 20% radnicima se ne mogu naplatiti izostala potraživanja, "jer se prvo stečaj naplaćuje i neće biti dovoljno sredstava za radnike".\nPodsjeća da se radnicima duguje 14 plata, i doprinosi za osam i po godina, što je ukupno oko million i 600 eura.\n"Fabrika je na riječ za sve bila značajna da radi, ali izgleda da nije tako, već su samo radnici zainteresovani da ona radi. Mi nemamo nadu da će neko u skorije vrijeme riješiti ovaj naš problem. Ukoliko nam se u narednih 7 dana niko ne obrati iz nadležnih institucija dogovorićemo i radikalne postupke, kao što su protesti ili u Podgorici ili blokiranje magistrale u Bijelom Polju, jer izgleda samo tako možemo skrenuti pažnju na probleme koji su za nas gorući.Mi se sa njima srijećemo šest godina i stalno ukazujemo na propuste poslovodstva, na neuplaćivanje doprinosa, proizvodnju koja radi u manjem obimu samo za interese vlasnika i njihovih povjerilaca. Tražili smo više puta naša prava putem dopisa institucijama, preko sredstava informisanja ali niko nas nije shvatio za ozbiljno da pomogne da se riješi ovaj problem na vrijeme, nego se sad nalazimo u ovakvoj situaciji", kazala je Raković.\nOna je istakala da su radnici sada na Birou rada i bez primanja jer su im ukinute naknade za nezaposlene i nemaju više pravo na njih.\n“Jedan dio radnika je otišao privremeno u penziju ili staračku ili invalidsku od 120 eura, ali su i one sad umanjene jer nisu plaćeni doprinosi i porezi. Tu smo da čekamo i da trpimo", kazala je Raković.\nStečajni upravnik Sreten Mrvaljević, bio je pozvan na današnji zbor radnika, ali zbog obaveza nije prisustvovao.\nPodsjećamo 29. januara završena je treća prodaja Bjelasice Rade po ukupnoj početnoj cijeni od 1,72 miliona eura. Ponuda nije bilo.\nNa prodaju su bili ponuđeni objekat fabrike za flaširanje vode, površine 2,97 hiljada kvadrata, za 772,41 hiljadu eura, mašine, oprema i vozila za 576,25 hiljada, kao i cjevovod Lješnica – Fabrika, dužine oko sedam kilometara za 56,48 hiljada eura.\nZemljište u Lješnici površine 1,95 hiljada metara kvadratnih prodavalo se za 3,62 hiljade eura, zemljište u krugu fabrike za 165,8 hiljada eura, kao i ono u krugu stare pekare za 140,92 hiljade eura.\nSada slijedi standardna procedura i objavljivanje novog četvrtog oglasa kroz desetak dana, a da li će ponuda biti ostaje da vidimo.\nRadnicima Mercedesa bonusi od po 5.000 eura\n07. 02. 2019 - 13:17 | Auto\nTender Montefarma za vakcine vrijedan 3,1 milion eura\n01. 02. 2019 - 09:11 | Društvo\nZa slučaj stečaja: Novac ne treba držati u jednoj banci\n28. 01. 2019 - 08:43 | Društvo


JUNAK DANA Hrvatska ili priča o tome kako se ruši velikan /FOTO/\nSelekcija Hrvatske je odigrala fenomenalnu utakmicu, te su sa 3:0 ispratili Argentinu sa terena, možda i sa šampionata.\nDelovala je Hrvatska baš kako treba, dovoljno "zategnuta", dovoljno disciplinovana i dovoljno inspirisana, sve ono što nije bio njihov (ovog puta nedorasli) protivnik.\nOd samog početka su krenuli sa visokim presingom, znali su sve slabosti rivala i maksimalno ih koristili. Svaka greška "gaučosa" je bila iznuđena i nimalo slučajna. Poigravao se Vili Kabaljero sa živcima svih na terenu i na kraju mu se to obilo o glavu. Ili malo iznad glave gde je završio volej Anta Rebića, nakon što mu je upravo golman uručio loptu.\nNisu se "vatreni" povukli, već su nastavili da igraju svoju igru. Pritiskali su polako i nakon još jedne greške odbrane lopta dolazi do Luke Modrića koji je na vrhu šesnaesterca imao dovoljno prostora da se namesti. Ubrzo se njegovo ime pojavilo na semaforu uz brojke 2:0.\nŠlag na tortu je došao u 90. minutu kada je Ivan Rakitić postigao treći pogodak i potopio i poslednju nadu rivala. Argetinci su samo odgledali asa Barsleone, kao da su i sami platili ulaznice za ovaj meč.\nHrvati nakon dva meča imaju šest bodova, pa su trenutno prvoplasirana ekipa grupe G, a u poslednjem kolu ih očekuje duel sa Islandom (utorak, 20 časova).\nU ponedeljak ujutru su srpski fudbaleri nešto pre 10 časova avionom krenuli put Rusije, gde ih očekuju okršaji u grupi E Svetskog prvenstva, a majka fubalera je rešila da na svoj način doprinese uspehu.\nBESNI NA ORGANIZATORE SVETSKOG PRVENSTVA Zabranjeno im je da unesu ŽIVOTINJU na stadion koja je tradicionalni simbol\nU informacioni centar stiže mnoštvo najrazličitijih i veoma neobičnih zahteva. Tako su navijači Nigerije pitali mogu li na stadion da unesu kokoške.


Da li je sajt za pomoć od 100 evra test? – Startit\nDa li je sajt za pomoć od 100 evra test?\nZbijali smo šale na račun procesa prijave za pomoć od 100 evra, danas ne znamo da li smo dobili pravi ili testni sajt?\nPrijava za 100 evra koju svaki punoletni građanin može da dobije iz budžeta počela je danas, dva dana pre najavljenog roka i trajaće do petog juna. Kako je resorni ministar rekao ove mere ne treba da imaju samo ekonomski, nego i psihološki efekat, kako bi se pokazalo da je država jaka i tako se građanima ponudila doza optimizam.\nIzgleda da je optimizam falio upravo onima koji su kreirali rešenja za onlajn prijavu za ovu pomoć. Ukoliko link ka sajtu pošaljete nekom preko društvenih mreža, umesto valjanog i zvaničnog naziva ili slogana “100 razloga za 1 klik”, tom nekom će pisati da je u pitanju test, uz fotografiju pita grafika.\nDa li je odluka doneta preko noći, a sajt pušten u rad pre nego što je potpuno završen, ostaje nepoznanica. Ono što znamo jeste da se za prva tri sata prijavilo pola miliona građana, saopštavaju iz Ministarstva finansija. Kada smo mi pokušali da se prijavimo nije bilo nikakvih problema.\nOno što nismo uspeli, jeste da proverimo status zahteva. Kada god bismo to učinili izlazila je poruka da proverimo za nekoliko minuta, ukoliko smo prijavu podneli u prethodnih pet minuta.\nKako su najavili uskoro počinje s radom i kol centar, preko koga ćete takođe moći da se prijavite za ovu pomoć.\nNapomena: Tekst je naknadno izemnjen u četvrtom pasusu, ranije je pisalo da se 100.000 građana prijavilo, a potom je stigla nova informacija iz Ministratsva finansija.


PRESS KONFERENCIJA – Cistocaka\nZELENI OTOCI, RECILAŽNO DVORIŠTE, KORIŠTENJE BIOPLINA…\nDirektor ČISTOĆE g. Damir Jakšić, 13. ožujka je održao konferenciju za novinare, na kojoj je izvijestio o aktivnostima odvojenog prikupljanja otpada posebnih kategorija otpada za grad Karlovac. Na konferenciji je ujedno predstavljen i digitalni katastar posuda za posebne kategorije otpada.\nKako je izvijestio, ČISTOĆA d.o.o. Karlovac realizirala je niz aktivnosti na području prikupljanja posebnih kategorija otpada: postavljeni su „zeleni otoci“ u gradskim četvrtima i školama, a u tijeku je i formiranje zelenih otoka na kompletnom području grada Karlovca, odnosno u mjesnim odborima. Preciznije, do sad je u GČ-ima postavljeno ukupno 475 posuda za plastiku, papir, ambalažno staklo, te miješani komunalni otpad, kao i posude za pseći otpad. U mjesnim odborima će dodatno biti postavljeno 100 novih posuda od čega 50 za papir, a 50 za plastiku. Također, Fondu za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost predan je predzahtjev za posude i vozilo pri čemu bi 40 posto troškova financirao Fond.\nGovoreći o reciklažnom dvorištu, direktor Jakšić izvijestio je kako se radi na projektnoj dokumentaciji za izdvojeno reciklažno dvorište na Ilovcu površine 4200 metara kvadratnih, kao i da je potpisan ugovor s projektantima, a Fondu je predan zahtjev za sufinanciranje. Za mobilno reciklažno dvorište naručen je idejni projekt, a osim toga radi se na osmišljavanju, odnosno realizaciji 2 dodatna reciklažna dvorišta, što se planira realizirati do konca 2015. godine.\nOd planiranih aktivnosti direktor ČISTOĆE d.o.o. Karlovac istaknuo je postavljanje posebnih posuda za papir, odnosno pilot-projekt koji bi bio proveden na području GČ Dubavac. Konkretno, svaka kuća dobila bi jednu posudu za papir.\nPoseban naglasak stavljen je na korištenje odlagališnog bioplina za proizvodnju električne energije, kao i na nabavljanje mobilne kompostane.\nInformiranje građana, ali i educiranje, trajna je aktivnost ČISTOĆE d.o.o. Karlovac. Jedna od aktivnosti u tom smjeru je i skoro aktiviranje HOT spota za područje Gaze i Banije.\nNa konferenciji za novinare, istaknuto je kako se intenzivno radi na informatizaciji tvrtke, te dodatnoj edukaciji djelatnika.\nU drugom dijelu konferencije, direktor Damir Jakšić, predstavio je digitalni katastar zelenih otoka. Riječ je o posebnoj aplikaciji koja omogućuje direktno praćenje odnosno uvid u „stanje“ zelenih otoka, odnosno posuda za otpad, i povezano s tim brzu reakciju u smislu zamjene posuda, odnosno dopune zelenih otoka. Navedena aplikacija uskoro će biti dostupna i građanima na web stranici ČISTOĆE d.o.o. Karlovac www.cistocaka.hr.\nAktivnosti u mjesnim odborima\nRadno vrijeme Odlagališta otpada na Ilovcu


Subject: Posaljite clanak Sun Dec 07, 2008 5:37 am\nU ovom delu foruma mozete postovati zanimljive clanke...\nSubject: Uputstvo za popunjavanje zahteva za licencu Sun Dec 07, 2008 5:41 am\nza popunjavanje Zahteva za izdavanje licence\nNa sajtu SRS treba skinuti i odštamapati obrazac „Zahtev za izdavanje Radio-amaterske licence“ i čitko ga popuniti. Popunjava se i predaje u 3 primerka.\nPodnosilac zahteva popunjava prvi deo obrasca (gornji) i sva polja moraju biti popunjena osim polja „Pozivni znak – postojeći“ za one koji do sada nisu imali pozivni znak. U polje „Pozivni znak – novi“ se upisuje pozivni znak ili više znakova po prioritetu za dodelu koje korisnik želi da dobije a da je u skladu sa pravilnikom o dodeli pozivnih znakova i znakova identifikacije. Imaoci pozivnog znaka ne mogu menjati postejeći pozivni znak (ukoliko se ne traži promena po pravilniku) osim znakova sa prefiksima YZ i 4N. Kao prilog na kraju ovog uputstva je data tabela sa pravilima za dodelu pozivnih znakova. Podnosioci zahteva koji do sada nisu imali pozivni znak neće moći da dobiju pozivni znak koji je do sada bio u upotrebi. U polju „Član RK“ se upisuje pozivni znak Radio-kluba u kojem podnosilac zahteva plaća članarinu. Podnosioci zahteva koji su direktni članovi SRSa u to polje upisuju „SRS“ a oni koji nisu članovi ni radio-kluba ni direktni članovi SRS ne popunjavaju to polje - ostavljaju prazno.\nSvi lični i klubski operatori, kao i direktni članovi SRS moraju prethodno imati uplaćen Operatorski doprinos na žiro račun Saveza (240-0448672701750-79) u visini od 1,000.00 dinara za 2007 godinu i 1,000.00 dinara na ž.r. RATEL a direktni članovi Saveza moraju imati plaćenu i članarinu na žiro-račun SRS (gore pomenuti broj) u visini od 500.00 din za 2007 godinu. Član 12 stav 3 Statuta SRS.\nPodnosioci zahteva koji nisu članovi SRS plaćaju Savezu na žiro račun SRS 800.00 dinara i 1,000.00 dinara na žiro-račun RATEL koji su navedeni u ovom uputstvu.\nU prilogu zahteva potrebno je dostaviti sledeća dokumenta;\n- Overena foto-kopija (u sudu ili opštini) dokaza o položenom stručnom ispitu za radio-amatera / amaterskog radio-operatora (preporučuje se diploma, a ko nema diplomu može i ovlašćenje za rad sa upisanom klasom izdate od Ministarstva za Saobraćaj i Veze). Ko donese lično dokumenta u Savez, ne mora overena foto-kopija već original na uvid radi sravnjenja sa foto-kopijom.\n- Overena foto-kopija (u sudu ili opštini) lične karte (Prva i druga strana) sa podacima o JMBG i prebivalištu. Ko donese lično dokumenta u Savez, ne mora overena foto-kopija već original lična karta na uvid radi sravnjenja sa foto-kopijom.\n- Treći primerak uplatnice na iznos od 1,000.00 dinara na žiro račun RATEL. Podaci za popunjavanje uplatnice RATEL su dati u prilogu, na kraju ovog uputstva.\n- Maloletna lica podnose izvod iz matične knjige rođenih ne stariji od 6 meseci i overenu pisanu saglasnost roditelja.\nDodatak 1: Potrebni podaci za popunjavanje uplatnice RATEL\nPodaci koji se popunjavaju na uplatnici RATEL za dobijanje licence.\n- uplatilac: Ime i Prezime sa adresom podnosioca zahteva\n- svrha uplate: Naknada za izdavanje licence za (pozivni znak za koji se traži licenca)\n- primalac: Republička agencija za Telekomunikacije, Beograd Višnjićeva 8\n- šifra plaćanja: 153\n- valuta: RSD\n- Iznos: = 1,000.00\n- račun primaoca: 840 – 963627 – 41\n- poziv na broj: 419 – 30 – (matični broj podnosioca zahteva, 13 cifara)\nDodatak 2: Pravila kojima se reguliše raspodela pozivnih znakova\nYТ1А - YТZ I klasa i organizacija radio-amatera\nYТ1АА - YТZZ I klasa i Savez radio-amatera Srbije3\nYТААА - YТZZZ Savez radio-amatera Srbije3\nYU1А – YUZ I klasa i organizacija radio-amatera\nYUАА – YUZZ I klasa i Savez radio-amatera Srbije 3\nYUАAА – YURZZ Savez radio-amatera Srbije\nYUTAА – YUTZZ Savez radio-amatera Srbije\nYZ1А – YZZ I klasa i organizacija radio-amatera\nYZ1АА – YZZZ I klasa i Savez radio-amatera Srbije 3\nYZ1ААА – YZZZZ I i II klasa i Savez radio-amatera Srbije3\n4N1А – 4NZ I klasa i organizacija radio-amatera\n4N1АА – 4NZZ I klasa i Savez radio-amatera Srbije 3\n4N1ААА – 4NZZZ I i II klasa i Savez radio-amatera Srbije3\n3 Način dodele pozivnih znakova sa brojem  određuje Savez radio-amatera Srbije.\n4 Prema članu 26. Pravilnika o uslovima za rad amaterskih radio-stanica i članu 70. Zakona o telekomunikacijama, dozvolu za amatersku radio-stanicu stranom fizičkom licu izdaje RATEL.\n- U obzir će se uzimati samo kompletna i ispravno popunjena dokumenta.\n- Radio-klubovi ne podnose zahtev za izdavanje licence već samo zahtev za dozvolu. - Zahtev za izdavanje dozvole za ARS se podnosi tek po dobijanju licence jer je jedan od dokumenata potrebnih prilikom podnošenja zahteva za ARS i foto-kopija licence.


Bugarski veto zbog istorije i jezika\nBugarska blokada predstavlja dodatnu prepreku za Sjevernu Makedoniju, koja je nedavno promijenila ime kako bi ugodila Grčkoj i riješila decenijski spor koji je sprječavao njeno napredovanje ka članstvu u EU\n4838 pregleda\t35 reakcija\t8 komentar(a)\nBugarska šefica diplomatije Ekaterina Zaharijeva, Foto: Reuters\nBugarska na jučerašnjem sastanku ministara spoljnih poslova Evropske unije nije podržala nacrt pregovaračkog okvira za Sjevernu Makedoniju, čime je Sofija blokirala početak pregovora svog zapadnog susjeda o prijemu u EU.\nŠefica bugarske diplomatije Ekaterina Zaharijeva je poslije onlajn-sastanka Savjeta za opšte poslove EU rekla da predloženi nacrt pregovaračkog okvira sa Sjevernom Makedonijom ne odgovara zahtjevima Bugarske.\n„Možemo odobriti pregovarački okvir s Republikom Albanijom jer vjerujemo da je ispunila većinu uslova postavljenih u martu. Ali Bugarska u ovoj fazi ne može podržati nacrt pregovora sa Sjevernom Makedonijom”, rekla je Zaharijeva poslije sastanka. EU je u martu odlučila da otvori pregovore s Tiranom i Skopljem, ali je Bugarska upozorila da će to spriječiti zbog spora sa Skopljem oko pitanja etničkog identiteta, tumačenja istorije i naziva jezika. Nakon sastanka, njemački šef diplomatije Mihael Rot, čija zemlja predsjedava EU, kazao je da je sada na Bugarskoj i Makedoniji da riješe spor prije nego što lideri EU dozvole početak pregovora.\n„Želimo da budemo od pomoći, želimo da očistimo put što je najviše moguće, kako bi počele međuvladine konferencije“, kazao je Rot na onlajn konferenciji za novinare.\nBugarska blokada predstavlja dodatnu prepreku za Sjevernu Makedoniju, koja je nedavno promijenila ime kako bi ugodila Grčkoj i riješila decenijski spor koji je sprječavao njeno napredovanje ka članstvu u EU.\nSjeverna Makedonija i Albanija su i nakon toga morale da čekaju do marta ove godine kako bi dobile zeleno svjetlo za pregovore o članstvu u EU pošto je Francuska 2019. izrazila skepsu povodom njihovog učinka u oblasti demokratije i borbe protiv korupcije.\nBugarska, koja se dugo zalagala za evropske integracije Zapadnog Balkana, želi da pregovarački okvir sadrži garancije da će Skoplje ispuniti uslove iz Sporazuma o prijateljstvu iz 2017. godine. Taj sporazum se bavi uglavnom istorijskim temama među kojima su bugarski zahtjev da se iz udžbenika istorije u Sjevernoj Makedoniji izostave pretenzije na makedonski identitet nekih istorijskih ličnosti i da se ne pominje da Bugarska je kriva za fašističku okupaciju Severne Makedonije tokom Drugog svetskog rata. Sofija takođe traži garancije da se u zvaničnim dokumentima EU izbjegne pominjanje „makedonskog jezika“ za koji tvrdi da je nastao od bugarskog.\n„Zahtjevi (Bugarske) prevazilaze opseg sporazuma iz 2017, oni pogađaju pitanja identiteta, što za nas nije prihvatljivo”, rekao je predsednik Sjeverne Makedonije Stevo Pendarovski za EUobzerver dodajući da je sporazum trebalo da „odvoji istorijska od političkih pitanja“ što „omogućava da razlike u istoriji budu predmet akademske rasprave, a ne dijaloga između zemalja“. EUobzerver navodi da pojedini u Skoplju vjeruju da je bugarski veto populistički trik premijera Bojka Borisova kojeg na proljeće očekuju izbori.\nSjeverna MakedonijaEkatarina ZaharijevaEUMihael RotBugarska\n22.06. 07:20 h\t17585\n22.06. 13:31 h\t59\t13083\n22.06. 20:15 h\t8198\n22.06. 14:01 h\t7916\n22.06. 21:39 h\t7476


..../Vladika Bojović: Zbog mira u regionu moramo priznati genocid u Srebrenici / Radio Sarajevo\nAA/Vladika Boris Bojović\n..../ Vladika Bojović: Zbog mira u regionu moramo priznati genocid u Srebrenici\n11. 07. 2021. u 12:03:00 AA\nVladika Boris Bojović iz Crnogorske pravoslavne crkve (CPC), vikar metropolita Mihaila, koji će prisustvovati obilježavanju 26. godišnjice od genocida u Srebrenici, kazao je kako radi dobre saradnje i mira u čitavom regionu treba priznati da se u Srebrenici dogodio genocid.\nBojović je u izjavi za AA kazao, poslije rezolucije koju je donijela Skupština Crne Gore o genocidu u Srebrenici, a za koju je glasala većina zastupnika opozicije i pozicije, došli su kao brojna delegacija, sastavljena od 40 osoba, kako bi odali počast nevino stradalim ljudima u genocidu u Srebrenici.\nIstakao je kako su tu da pošalju poruku kako nikad i nigdje na planeti ne treba ovakav genocid da se dogodi.\n“Mislim da radi dobre saradnje i mira u čitavom regionu i na čitavom Balkanu, moramo prvo svoje greške da priznamo i da priznamo da se u Srebrenici desio genocid, a poslije toga da krenemo u saradnju radi novih generacija koje dolaze i da nikada više se ne desi nijedan zločin i nijedan genocid jer vjera i nacija nikada ne trebaju da budu niti su razlog za bilo kakav sukob i bilo kakva negiranja”, rekao je Bojović.\nDanas se u Potočarima, kraj Srebrenice, održava komemoracija, dženaza i ukop još 19 žrtava genocida nad Bošnjacima u Srebrenici, počinjenog u julu 1995. godine.\nTagovi: Crna Gora Vladika Boris Bojović genocid Srebrenica rezolucija o genocidu\n... / Eric Nelson: Porodice žrtava genocida u Srebrenici zaslužuju mirnu budućnost\n! / Izetbegović: Negiranje genocida je besmislena politika, Inzko mora reagovati na to\n! / Amor Mašović: Još uvijek se traga za oko 1.200 nestalih u genocidu u Srebrenici\nNovi detalji / Ispovijest prijatelja pretučenog mladića u BiH: "Bilo nas je petorica..."\n! / Oglasila se majka pretučenog mladića u BiH. Bori se za život u splitskoj bolnici


makedonski-opijum | Zanimljivosti\nMakedonski opijum, jedan od najuspešnijih izvoznih proizvoda SFRJ 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n29.06.2018 10:31 22.12.2020 21:59\nMakedonski medicinski opijum, koji se zbog visokog kvaliteta "papreno" prodavao na svetskom tržištu, prvo su otkupljivale vodeće evropske farmaceutske kompanija, da bi nakon 1928. godine gotovo čitavu jugoslovensku proizvodnju opijuma preuzele američke kompanije, piše hrvatski Časopisa za savremenu istoriju.\nU tekstu se u nekoliko faza rekonstruišu malo poznati aspekti izvoza kvalitetnog makedonskog sirovog opijuma američkim farmaceutskim kompanijama 1930-ih, kada američko-jugoslovenski odnosi "prelaze domen privredne saradnje".\nDo 1928. američke farmaceutske fabrike bile su 16. profitabilna grana industrije, a u "zlatnoj eri" farmaceutske industrije (1930–1960) dostigle su i zadržale prvo mesto, piše Vladan Jovanović, istoričar sa Instituta za noviju istoriju Srbije i napominje da su među osnivačima farmaceutskih fabrika širom Severne Amerike dominirale porodice nemačkih migranata.\nPotražnja za narkoticima u to vreme je bila vrlo velika. Po podacima šefa Savezne kancelarije za narkotike Harija J. Anslingera, tokom 1931. u Sjedinjenim Američkim Državama bilo je oko 140.000 zavisnika, a slobodnije procene išle su i do milion osoba. Tome je pogodovala nekontrolisana prerada opijuma, koja se videla i u samom Njujorku, gde se početkom 1920-ih mesečno proizvodilo 8,4 tona heroina. Situacija je postala složenija kada se u posao s opijatima uključila njujorška mafija, napominje Jovanović.\nGlavni dobavljač i distributer heroina iz nemačkih fabrika bio je Arnold Rotštajn, a sicilijanski emigrant Čarls “Laki” Lučijano održavao je vezu s pariskom organizacijom Elieja Eliopolosa, sina grčkog diplomate u Turskoj, koji je od 1927. krijumčario opijum i heroin u Francusku, SAD i na Daleki istok.\nKrajem 19. veka, kada je američki Kongres donosio prvu opijumsku zabranu kako bi zaštitio svoju belu populaciju, turski veleposednici su u Povardarju zasejali beli mak.\nU tom delu Turskog carstva, zahvaljujući agrobiološkim prednostima makedonskog zemljišta, mak je dobro uspevao i postao je među najkvalitetnijim u svetu. Sadržavao je 14 do 16 odsto morfjuma, za razliku od npr. kineskog, u kome je procenat morfijuma iznosio 3 do 5 odsto. Seljaci su se brzo uverili u isplativost prikupljanja "smeđeg katrana" sa njegovih zarezanih stabljika, ističe autor.