Naslov: Sudbina srpskih disidenata 22/3/2011, 9:11 pm\nOD SAMOG oslobođenja od Turaka i stvaranja\ntemelja moderne srpske državnosti, pa do kraja HH veka, društveni život u\nSrbiji bio je obeležen žestokim političkim obračunima. Nacionalna\nsloboda i lične ambicije vladara, po pravilu, uvek su stavljane ispred\ngrađanskih i političkih sloboda pojedinaca. Još od ustaničkih dana,\npolicija i sila u rukama vladara korišćene su za obračun sa političkim\nprotivnicima i za održanje lične vlasti.\nPri tom, politički\nneistomišljenik vrlo lako se kvalifikovao kao državni neprijatelj i\nizdajnik kojeg treba odstraniti, čak i fizički, iz društvenog života.\n(Recidivi ovakve političke (ne)kulture primetni su bili doskora, a u\ntragovima i dan-danas!)\nNajpre su predmet političkog progona bili\noponenti srpskim vođama Karađorđu i Milošu (u kojem je stradao i sam\nKarađorđe), da bi se zatim kroz ceo vek nastavila oštra dinastička\nutakmica gde se nisu birala sredstva. Pomenimo samo Karađorđev progon\nneistomišljenika Petra Dobrnjca i Milenka Stojkovića, kao i činjenicu da\nnije bio milostiv ni prema najbližoj rodbini (ocu i bratu) kada je bio\nugrožen njegov autoritet. Miloš je, takođe, nemilosrdno gonio\nneposlušnike: Pavla Cukića, Petra Molera, Simu Markovića, potom i Miloja\nPopovića Đaka, pa i samog Vuka Karadžića, koji ga je propisno ocrnio u\nsvojoj tajnoj istoriji njegove vladavine.\nRetko koji je vladar na\nprestolu, u ne tako kratkoj dinastičkoj istoriji Srbije, sačuvao živu\nglavu i umro prirodnom smrću. Od šestorice vladara u DžIDž veku trojica\nsu ubijena, a nijedan nije legalno završio svoju vladavinu. Pomenimo\nsamo ubistva Karađorđa 1817, kneza Mihaila 1867, kralja Aleksandra\nObrenovića i kraljice Drage 1903, pokušaje atentata na kralja Milana\n(1882. i 1899, ako ne računamo incident sa klozetskim daskama u okolini\nSmedereva, 1873) i konačno, ubistvo kralja Aleksandra Karađorđevića\n1934, kao najpoznatije manifestacije ovog vida terora.\nborbu smenili su, osnivanjem partija, surovi međupartijski ratovi.\nStranačke borbe su u takvim društvenim uslovima, i pored donošenja za\nono vreme liberalnog Ustava iz 1888. kojim je uveden parlamentarizam u\nSrbiji, od početka bile brutalne. Od sukoba partija do njihovog stava da\ndruge ne treba da postoje, nije bio dug put. Liberali su proganjali\nsocijaliste, kasnije radikale, zabranjivali njihova glasila, osuđivali\nih i proterivali iz Srbije (taj režim je imao na savesti i smrt prvog\nsocijaliste Svetozara Markovića).\nOsionost kralja Milana i\nnaprednjaka, ali i njihov odlučan napor za brzu modernizaciju društva i\ndržave, pratili su kao nužnost izborne manipulacije i progon radikalskih\ndemagoga. Naprednjački obračun sa radikalskim kolovođama u Timočkoj\nbuni 1883. (koja je ujedno i dobar primer “represije odozdo” -\nneemancipovanog društva prema modernizatorskoj ulozi države) dobro je\npoznat. Još drastičniji je progon naprednjaka, tzv. dani narodnog\nodisaja, kako je\neufemistički kasnije nazvan ovaj teror nad svrgnutim\nnaprednjacima, posle dolaska na vlast radikala 1887. U njima je\nstradalo oko 140 lica koja su linčovale radikalske desetine i čete širom\nMnoge žrtve su na zverski način mučene (naticanje na kolac,\nodsecanje ušiju, noseva, jahanje, pečenje na ražnju...), a zabeleženi su\ni mnogobrojni napadi na imovinu političkih neistomišljenika (razbijanje\nradnji, sečenje vinograda, otimanje letine i drugo).\nMoŽe se reći da\nje ovo bio najveći međustranački politički obračun u Srbiji pre Prvog\nsvetskog rata prema masovnosti, ali i zbog varvarskih metoda torture i\nmučenja, koja rečito svedoče o stepenu tadašnjeg civilizacijskog\npostignuća srpskog društva. Konačan bilans radikalskog nasilja\n1887-1896. godine bio je: 377 mrtvih, uništena imovina i vinogradi (50\nkuća i 70 zapaljenih imanja), raseljena čitava manja sela i iseljene\nporodice i pojedine ličnosti iz Srbije (njih više od 60, među kojima i\nnaprednjački lider Čedomir Mijatović, koji se povukao u dobrovoljno\nPreuzimanje modela demokratskog društva u poslednjoj\nčetvrtini DžIDž veka i relativno rani nastanak političkih stranaka nije\njednako pratilo usvajanje demokratske političke kulture, a još manje\nekonomski napredak i kulturna emancipacija društva.\nNavike iz vremena\nborbe protiv Otomanske imperije, stalan život uz pušku i sablju, običaj\nrešavanja problema fizičkim nasiljem i zatiranjem političkih\nneistomišljenika teško su se menjali.\nOpšta nepismenost stanovništva,\nod kojeg je više od 80 odsto živelo na selu i od poljoprivrede,\nekonomska zaostalost i siromaštvo, nedostatak snažne i brojne srednje\ngrađanske klase nisu bili dobar temelj za izgradnju stabilne i zdrave\nPojedini okruzi u Srbiji čak do kraja DžIDž veka imali\nsu ozbiljne probleme i vodili su rat s hajdučijom. Politički sistem je\nusvojen, dok su preduslovi za demokratizaciju društva bili daleko od\nispunjenja, što se nije bitnije promenilo ni do Drugog svetskog rata.\nPolitički neistomišljenik je smatran neprijateljem kojeg je trebalo\nzatrti - jer stranački neprijatelj je uvek bio i neprijatelj Srbije.\nvek otpočeo je ubistvom kralja i kraljice. Ubila ih je oficirska\nzaverenička organizacija “Crna ruka”. Tim činom militarizam je na velika\nvrata ušao u srpsko društvo, a zatim dalje bogatio istoriju političkog\nnasilja na ovim prostorima raznolikim i nadasve obimnim materijalom.\nMilitarizam i česti ratovi za nacionalno oslobođenje (u periodu od 1877.\ndo 1914. bilo ih je čak pet), ali i već pomenute teške\nsocijalno-ekonomske prilike, ekstremno siromaštvo, masovna nepismenost,\nnisu bili plodno tle za razvoj demokratije i ljudskih prava i drastično\nsu usporavali društvenu emancipaciju i srozavali nivo političke kulture\n(koja je, bogami, blagodareći različitim socijalno-istorijskim faktorima\ni do dana današnjeg ostala nevelika!).\nNaslov: Re: Sudbina srpskih disidenata 13/4/2011, 8:38 pm\nTRVENjA radikala i samostalaca u prvom desetleću, teške reči i pretnje\nkoje su se mogle pročitati u radikalskoj “Samoupravi” ili samostalskom\n“Odjeku” i dalje su rečito govorili o politički duboko podeljenom\ndruštvu. Posvađana i na krv zavađena prestonička inteligencija svojim\npolitičkim ratovima je zamagljivala i otežavala društvenu emancipaciju.\nPolitička borba delimično se preselila sa međupartijskog nivoa (mada ne i\nsasvim stišala, ako se uzmu u obzir žestoki verbalni okršaji radikala i\nsamostalaca, ili, pak, krvavo gušenje radničkih demonstracija 1906) na\nteren sukoba vojnih i civilnih vlasti (čak otvorenih pretnji\nIstovremeno, monarh je nastojao da obuzda\nvojni faktor (“Crna ruka”) i službu bezbednosti (konflikt je završen\ntek Solunskim procesom 1917. i Apisovim smaknućem). Gušenje militarizma\nbilo je naročito teško s obzirom na ulogu koju je imala vojska prilikom\nustoličenja dinastije Karađorđević, kao zbog i popularnost koju je\nstekla u ratovima za nacionalno oslobođenje “kročivši posle šest vekova\nna Kosovo polje”.\nStvaranjem Jugoslavije 1918. preko kolena,\npolitički obračuni samo su dobili na intezitetu i složenosti naročito sa\nsnažnim srpsko-hrvatskim antagonizmom ali i pojavom revolucionarnog\nAtentat na ministra policije Milorada\nDraškovića i pokušaj na kralja Aleksandra isprovocirali su zabranu rada\nKPJ i progon komunista, verbalni rat na liniji Srbi - Hrvati koji je\npretvoren u krvavu skupštinsku tragediju bili su uvertira za\nuspostavljnje ličnog režima kralja Aleksandra, zabranu rada političkih\npartija, internaciji građanskih političara i pojačan progon ekstremnih\nelemenata ustaša, VMROV-aca i komunista. Vrhunac međuratnih političkih\nobračuna bio je atentat na samog kralja Aleksandra 1934. godine koji se\nuklapa u opšti trend uzavrelih političkih strasti u međuratnoj Evropi.\nliberalizacija režima do početka Drugog svetskog rata međutim nije bila\nlišena, brutalnih policijskih obračuna sa demonstrantima, u kojima je\nneretko bilo i ljudskih žrtava kao i militarizacije političkih partija i\npokreta kroz stvaranje ličnih partijskih vojski i batinaša koje su se\nbrutalno razračunavale sa neistomišljenicima (ORJUNA, ZBOR, HANAO,\nDrugi svetski rat je u potpunosti otvorio Pandorinu\nkutiju nasilja pre svega ustaškog režima u NDH koji je stvorio čitavu\nindustriju smrti koja je neumorno radila kao i nacistički okupacioni\nrežim sa sistemom logora i politikom sto za jednoga, koja ipak nije\npredstavljala prepreku komunističkom pokretu da nastavi svoje akcije bez\nobzira na žrtve, privlačeći tom beskompromisnom borbom masovno na svoju\nstranu radikalizovane elemente, iz ratom ugroženih pordručja, pre svega\nSrba sa teritorije NDH.\nteror koji je usledio neposredno po oslobođenju Srbije i Jugoslavije,\nprema intezitetu ali i oblicima i metodama političke represije,\nprevazilazi sve do tada viđeno u modernoj istoriji Srbije, ako izuzmemo\nzločine nacista i ustaša.\nPo sistematičnosti, masovnosti, oblicima i\ntrajanju političkog nasilja period od 1944. do 1951, sa dva vrha\nrepresivnog talasa, prvi, kroz “divlja čišćenja” i “likvidacije bez\nsuda”, kao i presude vojnih sudova 1944/1945. i potonji pojačan progon\nibeovaca i građanskih neprijatelja 1949/1950. u uslovima međunarodne\nizolacije, predstavljaju tamne mrlje u ionako mračnoj istoriji\npolitičkog nasilja u Srbiji.\nTajna policija, svemoćni mač revolucije\npotpuno u rukama partije, postaje tužilac i sudija hiljadama “narodnih\nneprijatelja” (omiljena floskula kojom su se etiketirali ljudi za\nKao ilistraciju u prilog ovoj tezi navešćemo samo nekoliko\nprimera. Najpre sasvim paradoksalan podatak da je kroz KPD Zabela prošlo\nu prvih pet godina između 1945-1951, oko 42.000 zatvorenika, isto\nkoliko i u narednih pola veka u manje-više istom društveno-političkom\nsistemu. Pre rata tu je boravilo oko 500 robijaša godišnje i to uglavnom\nnepolitičkih delikvenata. U poratnom periodu bilo ih je prosečno oko\n6-7.000. Taj broj je opao kasnije na 1.000 i ispod.\nDok je u vreme\nMiloševićeve vlasti (iako je tada kriminal cvetao) ulazilo svega oko 500\ngodišnje. Isto tako, u Zabeli, prema ispovestima disidenata kao što je\nDragi Stojadinović, Borislav Pekić, Dragoljub Jovanović i drugih, u\nprostorijama gde je u Kraljevini Jugoslaviji bilo 10-15 zatvorenika sa\nstatusom privilegovanih (custodia honesta) sada je bilo i do 250\nStojadinović opisuje da su u Drugoj zgradi u Mitrovici\n1949. imali čak sobnog starešinu koji je na podu kredom crtao na golom\nbetonu pravougaonik 2m h 40 cm, što je bio životni prostor osuđenika\nodređen za spavanje.\nistraživanjima, najmanje 60.000 građana Srbije likvidirano, uglavnom bez\nsuđenja, tokom 1944-1945, čak i više ako računamo streljanja ratnih\nzarobljenika na Zelengori i u Sloveniji 1945. Po selima Zaječarskog,\nSmederevskog i Čačanskog orkuga taj broj se kreće između 5 i 20, u nekim\ndostiže i 40, po varošima i do stotinu, a u većim gradovima više\nstotina i najvećim - Beogradu, Nišu i više hiljada likvidiranih. Na ovo\ntreba dodati pritisak na porodice političkih i klasnih neprijatelja,\nonemogućavanje školovanja ili upisa na željeni fakultret, anatemisanost i\nodbačenost od sredine...). Tu je i konfiskacija celokupne imovine gde\nsu članovi neretko ostajali i bez najličnijih stvari. Izbačeni na ulicu\nčesto nisu mogli da ponesu čak ni porodične fotografije. Pritisak se\nnije vršio samo u zatvoru. Bivši “politički” koji nisu revidirali obično\nsu bili proganjani i po izlasku iz zatvora.\nNaslov: Re: Sudbina srpskih disidenata 17/4/2011, 2:27 pm\nOSIM ličnim interesima partijskog vrha i interesima održanja partijskog\nmonopola na vlast, represija u samoupravnoj Jugoslaviji bila je\npredodređena i sa nekoliko simetrija, ravnoteža, s obzirom na njenu\nunutrašnju etničku, versku i administrativnu heterogenost, kao i\nspecifičan spoljnopolitički položaj između dva ideološko-politički\nsuprotstavljena bloka, sa kojima je morala računati. Takođe, treba\npodvući da se i u uslovima monopola jedne partije razvilo živo političko\nstrančarenje podela na konzervativce - liberale (centraliste),\nfederaliste − konfederaliste (separatiste), i sve to puta šest ili osam,\nplus klanovske i zavičajne podele unutar republika. Pri tom,\ndecentralizaciju od kraja šezdesetih nije pratila i demokratizacija, već\nsamo množenje partijskog i represivnog aparata.\nPrva, i najvažnija,\nideološko-politička globalna ravnoteža:Moralo se voditi računa o\ninteresu velikih sila. U prvom slučaju, pogoršanje odnosa sa jednom ili\nobe velike sile pratilo je udaranje čas po levoj, čas po desnoj\nopoziciji. Npr. 1958. zaoštravanje odnosa sa Moskvom prati ponovni\nprogon Dapčevića i drugih ibeovaca, kao i sudski proces predratnim\nsocijalistima, grupi Krekić−Pavlović iste godine koji je pratio\nzatezanje odnosa sa Zapadom.\nIsto tako, disident Mihajlov, tada mlad\nasistent u Zadru, možda ne bi nikad bio pozvan na odgovornost da\nsovjetski ambasador Puzanov nije intervenisao lično kod Tita povodom\npominjanja sovjetskih gulaga u njegovim spisima, posle čega ga je Tito\nprozvao, pa je usledilo hapšenje.\nU drugom slučaju, približavanje\njednoj od supersila pratile su po pravilu amnestije pre svega za nekog\nod njoj ideološki bliskih političkih zatvorenika (kao što je velika\namnestija za ibeovce 1956. i izmirenje sa SSSR-om, ali i kasnije\namnestije 1960. za Đilasa i druge, za Mihajlova − desile su se\n„slučajno“ pred kongres PEN-kluba na Bledu (1965) i Titov put u SAD.\npotpisivanja Povelje o ljudskim pravima krajem sedamdesetih, režim,\nbudući da mu je stalo do liberalnog imidža, postaje sve osetljiviji i na\npritiske međunarodnih organizacija za ljudska prva (npr. zalaganjem\nAmnesti internešnela oslobođen je 1982. novinar Vladimir Marković, ali i\nmnogi drugi). Zahvaljujući reagovanju domaćih organizacija, kao npr.\nOdbora za zaštitu ljudskih prava i intelektualne javnosti u Beogradu,\npočev od slučaja "Đogo" (1981), preko procesa "šestorici" (1985), do\nslučaja "Vlasi" (1989), ideološki procesi sve više postaju farsa,\nvraćajući se kao bumerang vlastima.\nVelike amnestije za političke\nzatvorenike bile su u funkciji kampanje demokratizacije manje zbog\nunutrašnjih potreba, više zbog Zapada 1944, 1945, 1947. − amnestirani su\nčetnici; 1953. – građanski opozicionari; 1956. − ibeovci; zatim 1961,\nuoči Konferencije nesvrstanih i Titovog približavanja SAD, amnestirani\nsu Đilas i članovi grupe Krekić − Pavlović); po padu Rankovića 1966. −\nDemaći, sa 15 na 10 godina, i drugi osuđeni Albanci, Đilas; 1988−1989,\npo dolasku Miloševića i padu Berlinskog zida − Vlada Dapčević, Mileta\nPerović, zatim i Adem Demaći...\nTako je Tito imao običaj da pred put u\nzapadne demokratske zemlje, a naročito u SAD, pomiluje nekog od\nznamenitijih političkih disidenata za čije su oslobođenje zapadne\ndemokratije bile zainteresovane ili vršile diplomatski pritisak. To se\nna primer, 1960. kada su pomilovani osuđeni socijalisti B. Krekić, A.\nPavlović, prof. D. Stranjaković, M. Žujović, a ubrzo zatim, 1961, i\nMilovan Đilas. Ali i 1977. u vreme održavanja KEBS-a i Titove\npredstojeće posete SAD, kada je pomilovan M. Mihajlov, ibeovac Komnen\nJovović i još neki politički osuđenici, što je pozdravio lično američki\npredsednik Džimi Karter.\nBilo je i obratnih uticaja. Logika "hladnog\nrata" i interesi velikih sila za stabilnom Jugoslavijom i mirom na\nBalkanu često su išli naruku čvrstoj ruci, i po cenu slamanja\ndemokratskih i nacionalnih pokreta. Npr. progon liberala−komunista i\ngrađanskih disidenata sedamdesetih.\nPojačavanje represije posle\nslamanja srpskih liberala i "hrvatskog proleća" sedamdesetih, koje je\nnaišlo na nepodeljenu podršku kako Brežnjeva tako i Niksona, nije čak\nizazvalo ni veće odjeke u evropskoj intelektualnoj javnosti. Recimo,\ngeneral Grigorijenko postao je disident u vreme Brežnjeva i američka\nštampa mu je svakodnevno posvećivala ogromnu pažnju, dok se u to vreme o\njugoslovenskim disidentama vrlo retko pisalo. Zanimljivo je da je\nkrajem sedamdesetih zbog političkih razloga - budući da je bio\njugoslovenski disident - bila oborena kandidatura Mihajla Mihajlova za\nprofesorsko mesto na Kolumbija univerzitetu. Čak i program Slobodne\nEvrope - kad je počeo da se emituje - išao je za sve istočnoevropske\nzemlje, osim za SFRJ, zbog Tita, i za Albaniju, zbog Kosova, odnosno\nTita. Tek 1994, Radio Slobodna Evropa počeo je da emituje program za\nIpak, najveći paradoks je da se na Zapadu polovinom\nsedamdesetih razmišljalo o kandidaturi Tita i Mihajlova za Nobelovu\nnagradu za mir u vreme, kada je Mihajlov čamio u Titovom zatvoru, osuđen\nna sedam godina zbog pisanja slobodoumnih knjiga. Politički pragmatizam\nje bio očit − javno mnjenje i mediji su neretko osuđivali Tita kao\ndiktatora i veličali Titove disidente, dok mu je zvanična politika\nDEMOKRATSKI procesi u\nJugoslaviji svesno su žrtvovani zarad globalnih ideoloških interesa\nzapadnih demokratija, tj. zbog navodnih interesa stabilnosti na Balkanu u\nvreme približavanja dveju supersila, zauzetosti SAD u Vijetnamu, ali i\ninteresa da se i dalje taktikom održavanjem Tita da pliva potkopava\nistočni blok. Politika „šargarepe i štapa“ i specifičan položaj\nJugoslavije između Istoka i Zapada odražavali su se, dakle, i na pitanje\ndržavne represije. Represije koja je morala biti daleko sofisticiranija\nnego u zemljama soclagera, gde se nije moralo voditi računa o mišljenju\nZapada, niti hapšenjima i osudama liberalnih elemenata dokazivati s\nvremena na vreme pravovernost Istoku.\nmnogo ličnosti u modernoj političkoj istoriji Srbije koje se nisu libile\nda na oltar slobode prinesu svaku žrtvu, izlože se progonu, gubitku\nlične slobode, imovine, a neretko i života.\nMada bismo mogli početi i\nod Vuka Karadžića, njegovog izgona i sukoba sa Milošem, iz tog kluba\nretkih buntovnika protiv apsolutizma u Srbiji DžIDž veka pomenimo najpre\nVladimira Jovanovića, oca liberalizma u Srba. Zanesen idealima slobode i\npravde nadenuo je svojoj deci imena Slobodan i Pravda (rođena u\nizgnanstvu u srpskoj Atini - Novom Sadu). Zatim, Svetozara Markovića,\nprvog socijalistu, koji je mlad preminuo obolevši u kraljevskim\nNaslov: Re: Sudbina srpskih disidenata 16/5/2011, 8:49 pm\nPOSLE kolebljivih pedesetih, državno-partijska represija slabi\nšezdesetih godina, što se - ne slučajno - poklapa sa strukturalnim\npromena u društvu: rast standarda, veća podrška režimu, odmakla\nindustrijalizacija i urbanizacija, podizanje obrazovnog i kulturnog\nnivoa, zatim, značajno je i približavanje Zapadu (npr. susret\nTito-Kenedi, kao i nepregledni redovi za upisivanje u Knjigu žalosti u\nameričkoj ambasadi posle atentata 1963) itd.\nnajčešće je oštro sankcionisana, dok su partijski oponenti, koji nisu\nizražavali duboku sistemsku kritiku, osim Đilasa, samo smenjivani,\npenzionisani ili premeštani na niže funkcije (Nešković, Ranković, Ćosić,\nNikezić, Perović, Tripalo, Dapčević-Kučar i drugi) - što je jedna od\nglavnih razlika titoizma u odnosu na staljinističke metode. Možda se ta\nnedoslednost najbolje vidi u poređenju slučaja profesora Pravnog\nfakulteta Mihaila Đurića, koji je optužen i osuđen 1972. na dve godine\nzatvora i izbacivanje s posla zbog kritike ustavnih promena, sa slučajem\nDobrice Ćosića, koji je zbog istih razloga dve-tri godine ranije samo\npartijski smenjen. Često su samo politički trenutak i propagandne\npotrebe odlučivali da li će neko biti progonjen.\nfaktičkim uspostavljanjem parlamentarizma u Srbiji a, zapravo, sistema\nsa predominantnom partijom, opozicija se toleriše samo do momenta kada\nse proceni da ugrožava sistem i vladajuću partiju (npr. gušenje\nmartovskih demonstracija 1991, nepriznavanje lokalnih izbora 1996,\nubistva politički harizmatičnih lidera (npr. Stambolić), pokušaji\natentata na V. Draškovića,\nVišak demokratije (ali samo u odnosu na\nostale komunističke režime!) u jugoslovenskom društvu bio je uslovljen\nzapadnom ekonomskom i političkom podrškom, koju je omogućila taktitka\npustiti Tita da pliva nakon njegovog razlaza sa Staljinom. Time je\nuslovljeno i odustajanje od kolektivizacije i pritiska na seljačka\ngazdinstva, koje dolazi baš u vreme aranžmana sa Zapadom. Takođe, to\ntreba povezati sa višim standardom, olakšanim putovanjima i emigracijom\n(gastarbajteri) i drugim socijalnim faktorima, kao i prostom činjenicom:\nviše slobode - viši standard, manje otpora - manje represije.\nistraživači, kao što je američki profesor Semjuel Hantington, smatraju\nda je, otprilike, 2.500 dolara po glavi stanovnika ozbiljan društveni\npreduslov i granica na kojoj su velike šanse da dođe do suštinske\ndemokratizacije društva. Otprilike, takvi društveni uslovi, koji se tiču\nstandarda, pismenosti, političke svesti i kulture, počeli su se sticati\nu većem delu Jugoslavije ranih osamdesetih, u nekim sredinama i ranije -\ntokom sedamdesetih. Izuzetak je možda situacija posle 1968, MASPOK-a, i\nobračuna sa liberalima sedamdesetih, kada je uzburkana društvena\nsituacija dovela i do pobede konzervativaca u SKJ. Tada dolazi do\nintenzivnije saradnje sa SSSR, što se osetilo\ni po pitanju IB\nemigracije koja beži na Zapad u strahu od hapšenja KGB i SDB, kao i\nkampanje čvrste ruke, većeg ideološkog nadzora, i obračuna sa\n“tehnomenadžerijom”, liberalima i nacionalistima.\nnaročito je intenziviran posle Brozove smrti. Potrajao je sve do druge\npolovine osamdesetih i pada Berlinskog zida. Režim je osamdesetih sve\nosetljiviji na kritiku domaćih i stranih nevladinih organizacija koja se\nbave zaštitom ljudskih prava kao i “talasanjem” intelektulane javnosti.\nTu je izuzetak jedino Bosna gde su po principu bosanskog lonca gonjeni\nideološki neistomišljenici rigidnije i duže negoli u ijednoj drugoj\nIpak, usled probuđene javnosti, sve slobodnijih\nvremena, lišenih totalitarnog društvenog konteksta, ovakvi procesi, po\npravilu, više su “mašili” metu. Veliki znak stvarnog “otopljavanja” i\nvećih sloboda bio je i slučaj kada je Mira Adanja-Polak prvi put\nispričala posprdan vic na račun Josipa Broza Tita u “Beogradskoj\nhronici”, negde u jesen 1989. Takođe, na simboličkom nivou, značajno je\npuštanje iz zatvora krajem osamdesetih poznatih političkih disidenata\nnakon decenija provedenih na robiji (Dapčević, Perović, Demaći,\nŠešelj...) i nagoveštavalo je dalju liberalizaciju režima i skretanje sa\nrigidnog ideološkog kursa.\nDevedesetih represija se sve manje\nsprovodi u ime propadajuće komunističke ideologije, a sve više radi\nočuvanja gole političke vlasti. Predmet progona i obrade tajne policije\npostaju opozicioni lideri (Vuk Drašković i drugi) koji prete da\npoljuljaju vlast Socijalističke partije i Slobodana Miloševića, kao i\nnezavisni novinari, što zbog pritisaka vladajućeg establišmenta, što\nzbog pretnji osnaženih kriminalnih krugova isprepletanih sa tajnom\nPosle 5. oktobra, ipak, dolazi do značajnog pomaka. Progon\npolitičkih neistomišljenika zamire. Osim atentata na Zorana Đinđića nije\nzabeležen nijedan atak na istaknutu političku ličnost. Srbija dobija\nsve više ocene kada su u pitanju ljudska prava i slobode.\nhaus”, relevantna institucija za ocenu stepena ljudskih prava i sloboda,\nu najnovijem izveštaju za 2006, Srbiji je čak dao prednost prema\nstepenu demokratskog postignuća u odnosu na zemlje u regionu, stavivši\nje na prvo mesto. Ispred Hrvatske, Bugarske i Rumunije koje su u EU, ili\nsu kandidati. Ipak, u odnosu na Mađarsku i zapadne demokratije Srbija\njoš, naravno, znatno zaostaje.\nkršenja ljudskih prava u vreme vlasti Miloševića jesu: gušenje\nmartovskih demonstracija tenkovima 1991. godine, izborna krađa i\nprebijanje demonstranata 1996-1997, dva pokušaja atentata na Vuka\nDraškovića (1999. i 2000) i ubistvo novinara Slavka Ćuruvije (1999) i\nIvana Stambolića (2000). Konačni udarac repom jednog dela obezglavljene\ntajne policije jeste atentat na premijera Zorana Đinđića, 12. marta\nNaslov: Re: Sudbina srpskih disidenata 21/6/2011, 8:55 pm\nU RED političkih disidenata morali bismo uvrstiti i komuniste, pre svega\nMošu Pijade, Rodoljuba Čolakovića i druge sa debelim stažom u, doduše,\npristojnim zatvorima. Ali, moralo se voditi računa da se uzmu u obzir\nrevolucionarne i terorističke metode borbe koje je KPJ prihavatila u\nnameri da kao ćelija Kominterne sprovede direktivu o razbijanju\nJugoslavije kao versajske tvorevine, što bi, ako ćemo objektivno, i\nnajdemokratskiju državu danas isprovociralo da posegne za silom.\npredratnim komunistima valja pre svih istaći Živojina Pavlovića\n(1898-1941), nesvršenog pravnika i publicistu. Zbog jedne od prvih\ndokumentovanih analiza-kritika staljinizma, "Bilans sovjetskog\ntermidora", platio je glavom. Komunisti su ga streljali u vreme Užičke\nrepublike, zajedno sa stotinama drugih narodnih neprijatelja (saslušavao\nga je, između ostalih, sam M. Đilas). Čist kao suza uz, Mihajlova i\nPekića, jedan od najobrazovanijih među disidentima, svakako je dr\nDragoljub Jovanović. Prema stvaralačkom opusu odskaču Pekić, kojem je\nteško prebrojati dela, zatim Jovanović i Mihajlov. Uopšte, po\nobrazovanju, mora se primetiti, izdvajaju se politički disidenti\ndemokratskih ubeđenja: Mihajlov, Jovanović, Joksimović i Pekić (doktori i\nakdemici). Dok se za komuniste, poput Dapčevića, Perovića, Tita, pa i\nĐilasa, to ipak ne može reći.\nPREMA kazivanju Save Bankovića, čak i\nna robiji dr Dragoljub Jovanović nastojao je da prosveti zatočenike.\nTokom ljute zime 1947-1948. na robiji je čitao "Sveznanje", predavao\nrobijašima, a kada je dopuštena štampa, posle 1953, tumačio im je\ndnevno-političke događaje. Iskusio je i kraljevske i mnogo duže i teže\nkomunističke kazamate i ostao veran ideji zemljoradničke levice.\nĐilasa se može reći samo prvo, budući da je u Kraljevini robijao zbog\nboljševičkih ideja i prevratnih namera (koje su građani Srbije najviše\nosetili po oslobođenju Srbije 1944, a u Crnoj Gori, Hercegovini i\nokolini Užica već tokom 1941-42, dok se u komunističko doba zalagao za\nneku vrstu socijaldemokratije negirajući najpre Staljina, Lenjina i\nTita, a na kraju svoje duhovne odiseje i samog Marksa.\nodležao svoju kaznu do kraja, iako je bilo intervencija spolja da se\noslobodi. Dok je, na primer, Dragi Stojadinović, direktor okupacionog\n"Novog vremena", pušten 1953. godine, iako je osuđen na 15 godina.\nPekić i advokat Dragić Joksimović, ubeđeni liberalni demokrati smogli\nsu hrabrosti da i u to najcrnje vreme prkose režimu, prinoseći na oltar\nslobode svoje zdravlje (Pekić), a Joksimović i sam život (umro je u\nmitrovačkoj kaznioni jula 1951).\nPoštovanja je vredna i pobuna\nMihajla Mihajlova i principijelan stav koji ga je odveo najpre na\nrobiju, a zatim u višedecenijsku emigraciju. S druge strane, kako sam\nMihajlov tvrdi, on je bio nateran u disidentstvo Titovim prozivkama i\nnapadima, kao i Đilas. Drugi buntovnici, poput mladog Pekića i\nJoksimovića, poneseni političkim idealizmom i ambicijama, svesno su\ngodinama, u kojim je prvi put dopao zatvora izdvaja se 18-godišnji\nPekić. Mihajlov je imao 35, Đilas 44, Jovanović 51, a Joksimović 56\ngodina. Ubedljivo najstariji među "političkim" svakako je Kumanudi. Kada\nje drugi put dopao zatvora već je bio duboko u osmoj deceniji života,\npa ipak je izdržao kaznu. Prema dužini staža na robiji od skoro četvrt\nveka najviše poštovanja zaslužuju Đura Đurović, član CNK Draže\nMihailovića. Suđeno mu je dva puta, a ukupno je odležao 22 godine. Zatim\nVlada Dapčević, poznati ibeovac, 21 godinu; Sava Banković, profesor\nteologije i sveštenik, 19; Mileta Perović, ibeovac i sekretar ilegalne\nNKPJ, 19 godina robije.\nNajviše je suđeno Mihajlu Mihajlovu, čak\nčetiri puta, Milovanu Đilasu tri, Dragoljubu Jovanoviću tri, Vladu\nDapčeviću dva, Savi Bankoviću dva, Mileti Peroviću dva, Đuri Đuroviću\ndva, Vojislavu Šešelju dva, Aliji Izetbegoviću dva...\nfenomen: neretko, disidenti koji su bili prognani ili su bili na robiji\nubrzo bi se našli u ministarskim ili premijerskim foteljama npr. Nikola\nPašić, J. B. Tito, Alija Izetbegović, Franjo Tuđman, Vojislav Šešelj,\nVuk Drašković... (Pa tako, kad je Đilas došao na robiju u Sremsku\nMitrovicu, sam upravnik Milenović drhtao je pred njim ne smevši da ga\npogleda u oči, jer, ko zna, možda sutra opet bude na vlasti!) Ubedljivo\nse izdvajaju disidenti iz komunističkog perioda, što je još jedan prilog\ntezi o neuporedivom intenzitetu komunističke represije, ako se ne uzmu u\nobzir uslovi u zatvorima za "političke" i drugi faktori.\nsocijalnom poreklu, neki potiču iz provincije i sa sela (Joksimović,\nJovanović), drugi više-manje iz gradske sredine (Mihajlov, Pekić).\nZajedničko im je bogato životno iskustvo, česta putovanja i promena\nmesta boravka još u mladosti. Među deset disidenata sa najvećim stažom\nna robiji, pored Srba, čak trojica su Crnogorci (podatak koji bi mogao\nposlužiti kao prilog za proučavanje dinarskog mentaliteta i teške\nsavitljivosti, neko bi rekao čvršćih principa ovih brđana).\nNaslov: Re: Sudbina srpskih disidenata 13/4/2012, 3:17 pm\nse porede iskustva političkih disidenata treba imati u vidu da su\nzatvorski uslovi i stepen poštovanja prava političkih osuđenika u\nkomunističkom periodu bili na neuporedivo nižem nivou nego u Kraljevini\nJugoslaviji, kada su oni imali privilegovan položaj (čak mogućnost\ndobijanja štampe, prevođenja knjiga, slikanja...).\nnaročito u prvoj dekadi njihove vlasti, bili su izloženi torturi, i to\nne samo u istražnom postupku, već i na robiji, primorani na težak, čak\nubitačan, fizički rad. Bilo je pritisaka na familije, otežanog\nškolovanja, uskraćivanja socijalnih prinadležnosti i sl. Ovakvo stanje\nnajbolje odslikava pekićevsko-orvelovska sintagma o totalitarnoj državi\nkao velikom zatvoru, gde za čoveka od slobode duha gotovo da je svejedno\nda li se nalazi u onom malom, pravom zatvoru ili većem, imaginarnom -\nNaslov: Re: Sudbina srpskih disidenata 13/9/2012, 10:02 pm\nDOKTOR Đura Đurović, pravnik, šef novinske agencije i sekretar\nCentralnog nacionalnog komiteta, kao stipendista "Politike" doktorirao\nje prava na Sorboni u Parizu. Pre Drugog svetskog rata bio je v. d.\ndirektora za snabdevanje grada Beograda, ali i novinar i urednik\nUjedinjenog srpstva. Od 1925. član je lože slobodnih zidara u Parizu\n"General Penje". Anglofilski i antikomunistički orijentisan, tokom\nDrugog svetskog rata pristupio je Ravnogorskom pokretu, gde je od 1942.\nradio u Propagandnom odseku kao redaktor radio-informacija Vrhovne\nkomande JVO za inostranstvo. Po Đurovićevom priznanju, preko njega je\nišao "lični kanal Draže Mihailovića sa Slobodanom Jovanovićem, mimo\nznanja engleskih merodavnih faktora". Nalazio se u Pripremnom odboru\nSvetosavskog kongresa, a po osnivanju Centralnog nacionalnog komiteta\nizabran je za sekretara (juna 1944). Zajedno s kapetanom Predragom\nRakovićem predstavljao je JVO na pregovorima sa Crvenom armijom, 18.\noktobra u Brđanima kod Čačka. Pregovori su održani na inicijativu\nBelova, komandanta 123. streljačke divizije. Dogovorili su se o saradnji\nsa Rusima i partizanima, kao i da imena oficira i jedinica koje\nsarađuju budu emitovana na Radio Beogradu. Đurović i Raković su smatrali\nda je put ka Bosni propast. Verovali su u pregovore sa Rusima i\npartizanima i nadali se nekom kondominijumu vlasti.\nsadržinu ugovora prevela supruga Dragiše Vasića - Tanja, profesor\nruskog. Krajem 1944. Đurović se nije povlačio sa glavninom četničkih\nsnaga, već se krio u Srbiji kod prijatelja i rođaka, da bi se, konačno,\npočetkom 1945. sam predao novim vlastima. Suđenje petorici članova\nCentralnog nacionalnog komiteta trajalo je od 26. jula do 6. avgusta\n1945. Održano je pred Višim vojnim sudom, u prostorijama Pravnog\nfakulteta u Beogradu. Đurović je osuđen na 20 godina zatvora sa\nprinudnim radom i na 10 godina gubitka političkih i građanskih prava.\nsvedočenju zatvorenika, kao dinamičan i ambiciozan čovek na robiji se\nnije podnosio sa Stevanom Moljevićem, a bio je veoma blizak sa\nsocijalistom Aleksandrom Pavlovićem, sa kojim je boravio u istoj ćeliji.\nU zatvoru u Sremskoj Mitrovici izdržao je 16 godina i 10 meseci, sve do\nPonovo je uhapšen 1973. i osuđen na pet godina\nzatvora 1974. Ovog puta, zbog pisanja obaveštajnih elaborata i pisama,\nkao i zbog veze sa emigrantskom četničkom organizacijom SOPO u periodu\n1964-1969. Za njega, može se reći, da je, uz ibeovca Vladu Dapčevića i\nprotu Savu Bankovića, politički delinkvent koji je najviše vremena\nproveo u zatvoru.\nBanković Sava - sveštenik, protojerej i stavrofor,\nrodom je iz okoline Kragujevca. Otac mu je streljan u Kragujevcu 21.\noktobra 1941, a brat je poginuo u nemačkom zarobljeništvu. Dva puta je\nosuđivan na smrt i dva puta na robiju. Rat ga je, kao profesora, zatekao\nu Aleksincu, a kraj rata u Vrnjačkoj Banji, na istom poslu gde je i\nuhapšen novembra 1944. Ozrenski partizanski odred ga je pozvao 1944. da\nim se pridruži, što on odbija, pa ga partizanski sud osuđuje na smrt. Po\noslobođenju, uhapšen je 16. decembra 1944. i Vojni sud u Nišu osuđuje\nga na smrt zbog saradnje sa JVO. Međutim, Viši vojni sud u Kragujevcu\n23. maja 1945. preinačio je kaznu\nputa je uhapšen kao sveštenik u Beškoj i osuđen je 1973. zbog\nneprijateljske propagande na šest godina zatvora, tj. zbog posedovanja\nknjiga i letopisa koji sadrže neprijateljsku propagandu i zbog saradnje\nsa političkom emigracijom. Posle izlaska iz zatvora, dugo je živeo kao\nmonah u manastiru Rakovac na Fruškoj gori.\nPOSLE Rezolucije IB-a i 5.\nkongresa KPJ, pukovnik Vlado Dapčević, generali Arso Jovanović i Branko\n- Kađa Petričević, pod izgovorom da idu u lov, pokušali su da prebegnu\npreko rumunske granice u noći između 11. i 12. avgusta 1948. Naleteli su\nna zasedu, u kojoj su stradali A. Jovanović i njihov vodič. Petričević\nje uhapšen narednog dana, dok je Dapčević lišen slobode tek 2. septembra\nkod Subotice, prilikom pokušaja bega, ovog puta preko mađarske granice.\nSuđenje je održano gotovo dve godine kasnije, juna 1950, pred Vojnim\nsudom u Beogradu.\nZamenik javnog tužioca JNA Vlado Lukić odbio je da\npodigne optužnicu protiv njih, zbog čega je i sam ubrzo uhapšen, osuđen\nkao informbirovac na 14 godina robije i završio na Golom otoku.\nOptužnica koju je podigao vojni tužilac Ilija Kostić teretila ih je da\nsu radili na razbijanju jedinstva i odbrambene moći Armije, te da su\nizdali domovinu i "pogazili zakletvu vernosti narodu i vrhovnom\nkomandantu", ilegalno organizujući grupu izdajnika, s namerom da se\nsilom i uz intervenciju strane države zbace vrhovni organi narodne\nvlasti FNRJ. Osuđeni su na po 20 godina zatvora. Odležali su po osam\ngodina, jer su pušteni prilikom opšte amnestije decembra 1956.\nponašanje na robiji i kasnije sasvim je različito. Vladimir Dapčević je\ntokom cele svoje informbirovske biografije ostao tvrdo jezgro\nstaljinizma. Kaznu je služio u "Zabeli", Staroj Gradiški i na kraju na\nNije ga slomila ni zloglasna Petrova rupa u kojoj ga je,\nizmeđu ostalih, kao aktivista najviše tukao rođeni brat. Po izlasku sa\nrobije zaposlio se u UFUS-u (Udruženju filmskih umetnika Srbije), gde je\nostao do 1958, kada je prebegao u Albaniju, da bi zatim preko Rumunije\nzavršio u Moskvi. Kao nemiran i revolucionaran duh, ni tamo se nije\nsmirio, niti je naišao na razumevanje.\nNaslov: Re: Sudbina srpskih disidenata 13/2/2017, 12:38 pm\nNaslov: Re: Sudbina srpskih disidenata


Kosanović: Mislim da smo spremni da odigramo dobro\n21. jul, 2018.\nDanas se u okviru 1.kola Super lige Srbije u Kruševcu sastaju domaći Napredak i gosti iz Beograda, ekipa Rada. Kruševljani su sačuvali tim i u novu sezonu ulaze sa velikim ambicijama i optimizmom.\nNakon napornih priprema tokom kojih vreme nije bilo saveznik ’’čarapana’’ sledi početak nove superligaške sezone. Prva prepreka su uvek neugodni ’’građevinari’’, a startna pozicija stadion ’’Mladost’’ u Kruševcu. Stručni štab je pun optimizma, pre svega zato što je sačuvan tim koji je sada godinu dana iskusniji i pojačan nekolicinom kvalitetnih novajlija.\nŠef stručnog štaba ’’čarapana’’, iskusni Milorad Kosanović, istakao je tokom svog obraćanja predstavnicima medija uoči ovog susreta da misli da je njegov tim spreman za početak šampionata, kao i za ostvarenje ovosezonskih ciljeva:\n’’Otvaranje sezone je uvek isto. To je obična prvenstvena utakmica u koju treba ući normalno i pokušati napraviti dobar rezultat. Protivnik je starosedelac u Super ligi, tim koji ima iskustva i snage, tim koji ne dolaz da se brani, već da uzme neki bod ako mu dozvolimo. Mislim da smo spremni da odigramo dobro ovu utakmicu, iako je bilo teških momenata u ovom pripremnom periodu zbog loših vremenskih uslova. Pripreme su duge, rade se i dalje i nema vraćanja i žaljenja. Zadovoljan sam jer je najveći broj igrača ostao u Kruševcu, a žao mi je što je najbolji mladi igrač Napretka, Džesi Sekidika, otišao u Tursku. Dobili smo nazad Alivodića, i dvojicu novajlija Marinkovića u zadnjoj i Bahu u srednjoj liniji. Ambicije ovog kluba su i dalje jednake, bitka za gornji deo tabele i onda u doigravanju napraviti što bolji rezultat. Dovoljno smo i zreli i snažni da taj cilj bez problema i ostvarimo.’’\nMeč 1.kola Super lige Srbije između Napretka i Rada igra se danas, u subotu 21.jula 2018.godine, sa početkom u 20:00 časova.


Samo Tramp zna - Miloš Mitrović - Dnevni list Danas\nPočetna » Kolumne » Miloš Mitrović » Samo Tramp zna\nSamo Tramp zna\n„Niko ne zna šta ću da uradim“, rekao je Donald Tramp na konferenciji za novinare sa Emanuelom Makronom prošle nedelje.\n1Piše: Miloš Mitrović 30. aprila 2018. 14.15\nPredsednik SAD, koji uživa u svojoj nepredvidljivosti, odgovarao je na pitanje hoće li EU i dalje biti izuzeta iz američkih „kaznenih carina“ na uvoz čelika i aluminijuma.\nMakron, kao i nekoliko dana kasnije Angela Merkel, u Vašingtonu su ga molili da produži to izuzeće za EU, iz carina uvedenih u martu. Oboje evropskih lidera tražili su od Trampa i da ne izvuče SAD iz sporazuma o nuklearnom programu Irana. S tim u vezi, neizvesnost je manja, Tramp će po svoj prilici biti manje popustljiv. Možda neće napustiti sporazum, ali će tražiti nove pregovore s Teheranom uprkos tome što Međunarodna agencija za atomsku energiju potvrđuje da Iran ispunjava svoje obaveze. A Trampovi evropski partneri odlučili su da mu izađu u susret, usled većih briga koje ih more.\nZa razliku od Makrona, koji se izgleda razočarao, pošto je očekivao da će njegovo više nego srdačno trodnevno druženje s Trampom smekšati srce američkog predsednika u vezi sa Iranom, nemačka kancelarka, koja je u Vašingtonu provela svega tri i po sata, je bila bliža realnosti. „Na predsedniku je da odluči“, mirno je rekla – i u vezi sa carinama i nuklearnim sporazumom.\nKad se izuzme pompa i „bromansa“ – taj izraz kojim su se mediji tokom posete Makrona Trampu služili označava blisku, ali ne i seksualnu vezu između dvojice muškaraca – izgleda da je najveći uspeh Makrona u Vašingtonu to što je učvrstio položaj Francuske, ozbiljno poljuljan za vreme njegovog prethodnika Olanda, na svetskoj pozornici. I to što ga Amerikanci, nalazi nemački Špigel, posle govora koji je u odbranu liberalnih vrednosti održao u Kongresu, sada doživljaju kao lidera slobodnog sveta, nasuprot većinski nepopularnom Trampu koji svet vodi – ne zna se kuda. To su uspesi Makrona, navodno.\nMerkel, koja takođe nije napravila proboj, može da bude zadovoljna što je poseta protekla normalno. To je za Trampa veliki napredak. Ovaj put je pre posete tvitovao o dvema „velikim zemljama“, za vreme posete se rukovao – prošli put je kancelarkina ruka ostala da visi u vazduhu. Na konferenciji za novinare je tvrdio da su američko-nemački odnosi „sjajni“ od početka njegovog mandata, nego, eto, to neki nisu videli. Pohvalio je gošću kao izuzetnu ženu koja „radi fantastično“.\nKancelarka i predsednik su svakako na istoj talasnoj dužini kada je reč o povećanju nemačkog izdvajanja za odbranu, na dva odsto BDP-a, kako je unutar NATO i definisano za sve zemlje članice. Broj evropskih članica koje su ga do sada dostigle može se izbrojati na prste jedne ruke. Nemačka pristaje na povećanje.\nKristof fon Maršal iz Nemačkog Maršalovog fonda za SAD kazao je NJujork tajmsu da je Makron u Vašingtonu pokušavao da se predstavi kao „Trampov najbolji prijatelj u Evropi“, dok se Merkel pažljivo distancirala – „ali ne izgleda da su ishodi drugačiji“.\nVašington post u uvodniku piše da bi nametanje carina EU, kao posledica Trampovog „nerazumevanja osnova ekonomije“ izazvalo trgovinski rat sa najbližim savetnicima i sugeriše predsedniku da ne pocepa sporazum s Iranom, nego da sa Evropljanima pregovara o dodatnim aranžmanima.\nŠta će biti – samo Tramp zna. Odluku o carinama donosi koliko ove nedelje, a o Iranu najkasnije 12. maja.\n30. aprila 2018. u 15.47\nКолумниста који има стила.\nУ вези текста само да додам, можда они нису у сексуалној вези, али су САД , сигуран сам, у сексуалној вези са целим светом, на начин да су они субјекат а цео свет објекат.


Severnjaci snalažljiviji od južnjaka | Priča o... | Novosti.rs\nSevernjaci snalažljiviji od južnjaka\nŽ. P. | 09. septembar 2018. 09:05 | Komentara: 0\nOkruženje u kom odrastamo ima uticaj na razne sposobnosti, pa i na prostorne. Ustanovljeno je i da se muškarci bolje snalaze od žena, ali što je veća rodna ravnopravnost, žene bolje prolaze na testu\nStanovnici nordijskih zemalja, Severne Amerike, Australije i Novog Zelanda, pobednici su u kategoriji snalaženja u prostoru, pokazuje obimna studija koju je sproveo Univerzitetski koledž u Londonu.\nViše od pola miliona ljudi iz 57 zemalja igralo je specijalno dizajniranu video-igricu koja se zasnivala na prostornom snalaženju. Podrazumevala je da igrač uđe u ulogu istraživača i da na tom putu savlada niz prepreka i zadataka. Najbolje su prošli severnjaci, kao i stanovnici Australije i Novog Zelanda.\nOčekivano, prostorne veštine opadaju s godinama, ali studija je pokazala da je važan i bruto društveni proizvod. Naučnici spekulišu da je bogatstvo zemlje važno zbog standarda obrazovanja, dostupnosti zdravstvenog sistema kao i mogućnosti pojedinaca da putuju. Tu su ipak i specifičniji faktori. Okruženje u kom odrastamo ima uticaj na razne sposobnosti, pa i na prostorne, objašnjavaju naučnici. Severne zemlje poput Finske, Norveške i Danske, čiji su stanovnici odlično prošli na testu, dele ljubav prema orijentaciji, sportu koji se zasniva na prostornom snalaženju. Druge zemlje na vrhu liste, poput SAD i Australije, imaju visoku stopu vozača, što takođe utiče na razvoj prostornih veština.\nUstanovljeno je i da se muškarci bolje snalaze od žena, ali i da što je veća rodna ravnopravnost u određenoj zemlji, žene bolje prolaze na testu prostornih veština.


Mladi menadžeri u fokusu – Razvoj tehnologija i Covid diktiraju tempo rada – UFDS\nKorona je promenila gotovo svačiji način poslovanja. I dok se mnogi okreću čelnim ljudima kompanija jer je očekivano da oni budu najspremniji na brze reakcije, promene se tiču svakog menadžera. U skladu sa tim, pokrenuli smo novi vid razgovora, gde predstavljamo mlade menadžere i načine kako se oni motivišu, ostaju produktivni, rade sa timom i u toku su sa razvojem svoje industrije.\nDanas razgovaramo sa Nedom Pejović, Senior Analyst iz kompanije Robne kuće Beograd.\nU svetu u kom razvoj tehnologija diktira tempo, društvo je izloženo ozbiljnim promenama koje su zahvatile sve oblasti dnevnog života. Pandemija i njene posledice samo su pojačale već postojeći trend prelaska na on-line kupovinu, opciju koju danas naši klijenti sve više nude.\nKomfor online kupovine, iz sigurnosti sopstvenog doma, doprinela je dodatnom potiskivanju navike odlaska u kupovinu u fizicku radnju i ubrzala prelazak na kupovinu pametnim telefonom. Isto tako, lakoća kupovine, dostupnost ogromnog asortimana proizvoda, veliki izbor finansijskih instrumenata plaćanja i aplikacija, podstiče sklonost ka instant kupovini.\nJedan od najvećih izazova rada koji je pandemija donela sa sobom je održanje mentalnog zdravlja zaposlenih. Gotovo u potpunosti izostavljena socijalizacija, koja se javila kao posledica primene mera prevencije širenja pandemije, proizvela je nekomfornost rada u prisustvu drugih ljudi, otuđenost, izostanak razmene, strahove, nedostatak empatije, nesigurnost, koji u krajnjoj instanci smanjuju efikasnost i efektivnost rada kako u manjim, tako i u većim kolektivima.\nSledeći izazov, koji bih istakla, jeste nestajanje podele vremena na privatno i poslovno, koja ima za posledicu sve učestaliji “burn out” kod zaposlenih. Ključ za normalno funkcionisanje i sreću svakog pojedinca jeste optimalan balans ova dva apsekta života, čije granice je Covid 19 u potpunosti izmenio i zamaglio.\nNa osnovu svog dvanaestogodišnjeg iskustva, kao i iz iskustva starijih i iskusnijih kolega, uvidela sam da je planiranje aktivnosti i postavljanje sopstvenih dnevnih ciljeva, najbolji način za održavanje i postizanje optimalne produktivnosti tokom dana. Takodje, ispunjen društveni život i održavanje zdravih navika idu tome u prilog.\nZa mene najveći motivi za rad jesu, pre svega, rad u kvalitetnom radnom okruženju. A to predstavlja spoj zdrave atmosfere, kvalitetnih i podržavajućih kolega, sa jedne strane, a zatim ulaganja u zaposlene, dobro uređen sistem napredovanja i nagradjivanja i podrška organizacije, sa druge strane.\nZatim lični rast kako kroz svakodnevne izazove u poslovanju tako i kroz nova saznanja kroz obuke, razmene iskustava sa drugim profesionalcima i drugo, kao i rast i razvoj organizacije za koju radim.\nStručno znanje, praćenje novih trendova i prilagođavanje su uslovi koji definisu manadžera i dovode ga na tu poziciju. Ali da bi menadžer bio i uspešan, pored navedenih osnovnih veština, on mora posedovati i neke sofistiranije osobine kao što su dobro razvijena emocionalna inteligencija, empatija, sposobnost da prepozna i razume ograničenja podređenih.\nDalje, svakodnevnom podrškom i podsticajima treba da eliminiše i razvije odnos međusobnog poverenja kako bi iz njega izukao maksimum. Soft skills su jako bitni za timski rad i razumevanje kako potreba klijenata (ukoliko ste u front office), tako i potreba kolektiva i pretpostavljenih (back office).\nNa koji način se menja controlling industrija a da to ima veze sa vašim svakodnevnim poslom?\nSavremeni trendovi u controlling industriji doveli su do toga da je izveštavanje postalo dosta automatizovanije i detaljnije. Samim time, postavljaju se dublje i detaljnije analize i praćenje se vrši gotovo u real time.\nU poslednje vreme se mnogo priča o mašinskom učenju i AI, da li to ima uticaja na vaš rad?\nJoš jedan od noviteta koji je sa sobom doneo razvoj tehnologija jeste mašinsko učenje i AI. Podsticaj za njegovim razvojem dovela je stalna potreba za uvećanjem efikasnosti u korisćenju resursa kojim neka organizacija raspolaže.\nU finansijama ima vrlo visoku primenu, dok u oblastima izveštavanja ljudski faktor će ostati neophodan, kako mašine ne mogu zameniti ljudsko rasudjivanje i iskustvo.\nSmatram da je apsolutno potrebno! Svaki mladi manadžer treba da iskoristi svaku priliku networking-a koja profesionalna udruženja omogućavaju. To je odličan način da se proširi krug poznanstava u poslovnom svetu, čuju iskustva i vide različiti pristupi problemima sa kojima se kolege pa i oni sami tokom rada suočavaju.\nPrevPrethodna vestIntervju: Radmila Miletić, poreski konsultant u osiguranju: Pravilnim korišćenjem poreskih olakšica prave se značajne uštede\nSledeća vestMenadžer u fokusu: Nikola Pejović, CFO Neopix – Ključ uspeha je kreiranje najboljeg korisničkog iskustvaSledeći


Otkrivanje Medijane do obeležavanja Milanskog edikta\nMinistar kulture Nebojša Bradić rekao je u Nišu da će projekat otkrivanja i zaštite arheološkog parka Medijana biti realizovan do 2013. godine, kada će biti obeleženo 17 vekova od donošenja...\nArheolozi otkrili hram iz 6. veka u Ikea stilu\nItalijanski arheolozi pronašli su ostatke hrama iz VI veka p.n.e. zajedno sa detaljnim uputstvima za izgradnju koji su ih podsetili na proizvode čuvene švedske firme Ikea koje kupac sam sklapa po...\nOtkriveni fosilni ostaci dva drevna čoveka\nFosilni ostaci dva drevna čovekolika svorenja pronađeni su u Južnoafričkoj Republici.\nArheološko otkriće u Skelanama\nMeštani Skelana su prilikom kopanja kanala za vodu i oranja pronašli arheološke ostatke koji asociraju na livnicu iz rimskog perioda, rekla je Srni kustos Zavičajne muzejske zbirke u Srebrenici...\nPronađeni novčići Aleksandra Makedonskog\nViše od 250 srebrnih novčića koji datiraju iz vremena Aleksandra Makedonskog iskopani su u severnoj Siriji, potvrdio je Jusef Kanjo koji vodi arheološka iskopavanja u antičkom gradu Alepu.\nMagazin BBC Histori na naslovnoj strani martovskog izdanja, u tekstu pod naslovom "Prva industrijska revolucija", piše da su naučnici iz Srbije, Velike Britanije i Nemačke u arheološkom području...\nOtkrivena kuća stara oko 8.000 godina\nVeštice i druidi proslavili ravnodnevnicu\nZidine najstarijeg potopljenog grada na svetu otkrivene su u vodama nedaleko od poluostrva Peloponez u južnoj Grčkoj. U pitanju je grad Pavlopetri, čiji su ostaci pronađeni još 1967. godine, ali...\nPronađen novi Stounhendž\nArheolozi su otkrili dokaze nečega za šta veruju da je bio drugi Stounhendž na obali reke Ejvon, oko dva kilometra od "starog“, najpoznatijeg praistorijskog spomenika na svetu. Novi lokalitet...


Američki mediji: Priča o Jasenovcu – zverstva iz zanemarenog dela istorije - 26.01.2021, Sputnik Srbija\nUoči početka distribucije filma „Dara iz Jasenovca” Predraga Gage Antonijevića u Sjedinjenim Američkim Državama, o srpskom filmu pišu američki mediji koji... 26.01.2021, Sputnik Srbija\nUoči početka distribucije filma „Dara iz Jasenovca” Predraga Gage Antonijevića u Sjedinjenim Američkim Državama, o srpskom filmu pišu američki mediji koji zapažaju da on govori o retko viđenoj strani holokausta i jednom od najviše zanemarenih delova istorije.\n„U novom filmu ‘Dara iz Jasenovca’ vidimo retku stranu holokausta iz drugog dela Evrope i iz očiju desetogodišnje devojčice", piše sajt „The Wrap.com”.\nZa portal „Movieroar.net” priča Antonijevićevog filma je jedan od najviše zanemarenih delova istorije.\n„Nemci ne vode Jasenovac, već fašističke ustaše upravljaju kompleksom. Zverski su ubijani Jevreji, Srbi, Romi, među kojima je bilo i mnogo žena i dece“, piše američki sajt specijalizovan za sedmu umetnost.\nSajt „LRMonline.com” primećuje da je neverovatno da 80 godina kasnije i dalje slušamo priče iz holokausta.\n„I svaku od njih je šokantno čuti. Nadam se da priča o Jasenovcu doprinosi zatvaranju tog mračnog poglavlja u istoriji“, navodi „LRMonline.com”.\nAmerička distribucija srpskog kandidata za nagrade „Oskar” i „Zlatni globus” najavljena je za 5. februar.\nBrutalni koncentracioni logor Jasenovac\nSvoj sud o „Dari iz Jasenovca” dali su i filmski znalci među kojima su Ron Barkl (Ron Burkle) pod čijom je izvršnom „palicom“ film došao u „Studio 101“, kao i Dejvid Glaser (David Glaser), izvršni direktor američke distributerske kuće.\nČlan Izvršnog odbora „Studija 101”, Ron Barkl kaže da je godinama izuzetno poštovao rad reditelja Predraga Antonijevića.\n„Dirnula me je nepoznata priča ispričana o Dari iz Jasenovca. Verujem da će publika ceniti umešnost kojom je kroz oči malog deteta ispričana ovu ubedljiva priča", navodi Barkl.\n© Foto : Aleksandar LeticScena iz filma „Dara iz Jasenovca”\nScena iz filma „Dara iz Jasenovca”\nGlaser ističe da je „Dara iz Jasenovca” prvi igrani film koji razotkriva zločine, kako kaže, „notorno brutalnog koncentracionog logora Jasenovac".\n„Na nama je odgovornost da ispričamo ovu neverovatnu priču, a 'Studio 101' oseća se privilegovanim da američku publiku upozna sa filmom", dodaje on.\nFilm će svoju beogradsku premijeru imati 22. aprila, nakon čega će se naći u bioskopima širom Srbije.


Biden se prošlog tjedna sastao s Palmerom i razgovarali o BiH | Dnevnik.ba\nobjavio američki medij\nPiše desk / 14.11.2021., 19:14h\nMedij američkih Iraca IrishCentral objavio je da se predsjednik Sjedinjenih Američkih Država Joe Biden sastao prošlog tjedna sa specijalnim izaslanikom za izbornu reformu Matthew Palmerom.\nZajedno s Bidenom bio je prisutan i Savjetnik za nacionalnu sigurnost Jake Sullivan, a sastanak je održan u Glasgowu.\nU svjetlu skorašnjeg dolaska Palmera u Bosnu i Hercegovinu povodom nove runde pregovora o Izbornom zakonu, informacija o sastanku s američkim predsjednikom potvrda je zainteresirani SAD za situaciju u BiH.\nIrishCentral prenosi informaciju u kontekstu toga da je Biden porijeklom Irac i da je trenutno zbog situacije u BiH zanemario političku krizu u koju su uključene Irska i Velika Britanija.\n"Predsjednik Biden ima irsku dušu i već je jasno izrazio zabrinutost zbog toga kako Britanci postupaju s principima Protokola. Međutim, on je zauzet čovjek kao i njegov savjetnik za nacionalnu sigurnost Jake Sullivan, stari Irac, ali odsutan iz ove bitke. Njih dvojica su se prošlog tjedna sastali sa specijalnim izaslanikom za BiH zbog toga što bi u ovom zapostavljenom dijelu svijeta moglo ponovo biti problema", navodi se.\nDodaju da je zbog toga Bosni i Hercegovini potreban direktan nadzor SAD-a, ali smatraju da bi Biden trebao imati isti osjećaj hitnosti u vezi Sjeverne Irske.\nKriza u ovom dijelu Europe je izazvana sporazumom o Brexitu kojim je Sjeverna Irska, za razliku od ostatka Britanije, ostala pod carinskim pravilima jedinstvenog tržišta EU kako bi se izbjeglo stvaranje vidljive granice s Republikom Irskom.\nBritanija sada želi poništiti Protocol, za što autori tvrde bi moglo ugroziti mir i interese Iraca, Republike Irske i američkih Iraca.\ngrad Bugibba Odselili se iz BiH na Maltu: "Ovdje je za djecu sve besplatno, uz jedan uvjet" desk\n#JOE BIDEN#MATHEW PALMER#BIH\n03. srpanj 2022 04:11


Oni su rođeni PESIMISTI! O kojim HOROSKOPSKIM ZNACIMA je reč? - Budoar\nOni su rođeni PESIMISTI! O kojim HOROSKOPSKIM ZNACIMA je reč?\nObjavljeno 14.05.2019. u 20:00 poslednja izmena 14.05.2019. u 17:45\nPošto previše brinu, Rakovi gledaju kroz crne naočare u svakoj situaciji. Ovo se najviše odnosi na njihove najbliže i na osobe do kojim im je stalo. Ne mogu da se opuste, čak i kada je sve u redu, a uvek su spremni da nagađaju šta loše može da se desi.\nSve Device su rođene sa perfekcionističkim mislima, pa tako gledaju i na život. Ukoliko nije po njihovim standardima dovoljno dobro, neće biti zadovoljni i samo će ići u negativnost. Ne očekujte od njih komplimente jer nisu u stanju da vide celokupnu sliku.\nŠkorpije imaju tu specifičnu negativnost u sebi. Nisu uvek negativni, već samo u slučajevima kada gube kontrolu nad situacijom ili osobom. Kada uđu u „mrak“ koji sami isprojektuju, jedva se vade iz njega.\nJarčevi upadaju u zamku negativnosti u momentima kada nemaju novac, status ili mogućnost za neki uspeh. Njima su novac i uspeh najbitniji, pa ako nešto od ta dva škripi, nema im pomoći, crne misli ih obuzimaju i teško ostavljaju na miru.\nNapravite ukusnu pitu od tikvica\nVenecija planira da uvede turističku taksu


Adnan Šteta Archives - Raport.ba\nOznaka: Adnan Šteta\nPočinju radovi na izgradnji spoja Devete transverzale i Autoputa A1. Smanjit će se gužve u Boljakovom Potoku\nForto i Šteta otišli u Minsk da pogledaju “ultra mega supersonični” trolejbus\nForto i Šteta se u Bjelorusiji slikali u novim trolejbusima: Proizveden je prvi od 25 koji će doći u Sarajevo\nForto i Šteta u Istanbulu se sastali s gradonačelnikom Imamogluom\nŠteta: Uspostava 18 autobuskih linija u Sarajevu. Kuponi će važiti u vozilima oba prijevoznika\nVlada KS objavila sve detalje o novim tramvajima: Opremljeni su najmodernijom opremom\nVoz od Željezničke stanice do Pazarića kreće od 9. augusta. Poznate i cijene karti\nAdnan Šteta izabran za predsjednika sarajevskog SDP-a: ‘Mi smo jedina partija koja ima kapacitet za ozbiljne promjene’\nBenjamina Karić o kandidaturi Adnana Štete: Sarajevski SDP ima rijetku priliku koju trebamo prepoznati i iskoristiti


Napadnut Srbin, službenik Opštine Klina na Kosovu - 29.04.2015, Sputnik Srbija\nRanko Kostić, službenik Kancelarije za integraciju zajednica u Opštini Klina, rekao je danas da ga je u selu Drenovac kod Kline fizički napao i ošamario jedan... 29.04.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, klina, srbija, ranko kostić\n14:37 29.04.2015 (Osveženo: 14:47 30.08.2021)\nRanko Kostić, službenik Kancelarije za integraciju zajednica u Opštini Klina, rekao je danas da ga je u selu Drenovac kod Kline fizički napao i ošamario jedan nepoznati Albanac.\n„Nešto posle 16 časova, u vreme kada je po mene autom došla koleginica sa posla da me odveze kući, iz prodavnice preko puta parkinga izašao je jedan meni nepoznati Albanac. Prišao mi je i lupio mi šamar. Ja sam ga potom opsovao i dok sam pokušavao da telefonom pozovem policiju, napadač je pobegao u prodavnicu iz koje se potom čuo smeh više ljudi“, rekao je Kostić za agenciju Beta.\nPrema njegovim rečima, Albanac, predstavnik sela, tražio mu je da ne zove policiju, već da se pomiri sa napadačem.\n„Prvo je pristigao predstavnik sela Drenovac Ramuš Aguši, koji je molio da napad ne prijavljujem policiji, jer napadač navodno nije zdravstveno dobro. Tražio je da se pomirimo, jer u suprotnom može da se pogorša situacija u selu Drenovac u kome živi desetak Srba povratnika i Albanci. Odbio sam predlog rekavši mu da ću zahtevati krivično gonjenje napadača“, kazao je Kostić.\nOn je pojasnio da je pet minuta pre nego što je pristigla policija jedan Albanac napadača odvezao autom, što je Kostić fotografisao mobilnim telefonom i zapisao registarski broj.\n„Dok sam ja fotografisao odlazak auta, sa napadačem je iz prodavnice istrčalo više Albanaca koji su počeli da me psuju i viču ’Odlazite odavde! Šta ćete vi ovde?‘, i da dovikuju druge ružne reči. A u to vreme u autu, koji je došao po mene, bila je Silvija Rašković sa detetom“, prepričava Kostić.\nPrema njegovim rečima, napadačima se obratio na albanskom jeziku i rekao im da je rođen na Kosovu i da ima pravo tu da bude, a u pomoć mu je došla i koleginica koja je Albance pitala zašto ih uznemiravaju.\nKostić je kazao da je zatim stigla i policija koja je tražila da ode u policijsku stanicu u Klinu i da izjavu.\n„Dok sam sedeo u policiji, telefonom su me nazvali zamenik predsednika opštine Klina i komandir policije. I oni su tražili da ne prijavljujem napad, jer je navodno napadač bolestan. Odbio sam i njihov zahtev, uz objašnjenje da napad na mene kao službenika Opštine vidim i kao napad na sve opštinske institucije, pa i na policiju“, rekao je on.\nKostić je dodao da kao opštinski službenik može da oceni da situacija u Klini uopšte nije dobra.\n„Pre dva dana, četiri maskirana nepoznata napadača sa metalnim vilama i motikom provalila su u kuću Srba povratnika i napala osamdesetogodišnji bračni par u selu Drsnik. Oborili su dedu na pod i dok su mu držali metalne vile na grudima ukrali su novčanik sa oko 150 evra, nekoliko hiljada dinara, kao i dva telefona sa stola u kući“, kazao je Kostić.\nPrema njegovim rečima, jednom mesečno u opštini se održavaju sastanci Odbora za bezbednost, u čijem radu učestvuju predstavnici Kosovske policije, Kfora, Unmika, predstavnika povratnika i opštinskih službi, na kojima se uvek oceni da je stanje zadovoljavajuće.\nMeđutim, istina je da se dešavaju krađe, da Srbi povratnici trpe napade, a da krivci po pravilu ostaju nekažnjeni, rekao je on.\n„O napadu na mene obavestio sam sve nadležne, kako u Opštini, tako i u ministarstvima. Tražim da budem zaštićen i da se konačno zaštite svi građani i Srbi povratnici, njihova imovina koja je stalno na udaru nepoznatih počinilaca. Nedavno je ukradena jedna prikolica, plugovi… Zahtevamo da nas obiđu nadležni iz Vlade Kosova da vide šta nam se sve događa“, rekao je Kostić.


Roman Polanski Biografija - Biografija.org\nRežiser, scenarista i glumac (1933. - )\nRejmond Tijeri Lajbling (Raymond Thierry Liebling), poznatiji kao Roman Polanski je poljsko-francuski režiser, scenarista i glumac. Rođen je 18. avgusta 1933. godine u Parizu. Drugi svetski rat je proveo u Krakovu, potom je kratko živeo u Americi, a sada je trajno nastanjen u Parizu u Francuskoj.\nPrvi dugometražni film pod nazivom „Nóż w wodzie“ („Knife in the Water“) snimio je u Poljskoj 1962. godine. Nominovan je za Oskara u kategoriji „Najbolji strani film“.\nNakon što je u Velikoj Britaniji Polanski snimio tri filma, preselio se u Sjedinjene Američke Države, te snimio blokbaster „Rozmerina beba“ („Rosmary’s Baby“). Pošto mu je sledeće godine ubijena supruga, reditelj se vratio u Evropu i nastavio da režira. Tokom sedamdesetih godina nastali su filmovi „Macbeth“ i „Chinatown“ koji je nominovan za 11 Oskara.\nUprkos optužbama da je drogirao i seksualno napastvovao maloletnicu, Polanski se vratio u Pariz, te snimio film „Tess“ za koji je osvojio nagradu Cezar i tri Oskara.\nJedan od njegovih najuspešnijih filmova je „Pijanista“ („The Pianist“) iz 2002. godine. Reč je o drami koja prati život poljsko-jevrejskog muzičara u pokušaju da se spasi nacističke torture. Film je osvojio tri Oskara, uključujući i onog u kategoriji „Najbolji režiser“, te brojne međunarodne filmske nagrade.\nMeđu njegovim najnagrađivanijim filmovima su „Chinatown“ iz 1974. godine, „Tess“ iz 1979, te „The Pianist“ iz 2002. godine. Polanski je ukupno osvojio osam Oskara, šest nagrada BAFTA i sedam Zlatnih globusa. Pored toga, osvojio je Zlatnog medveda u Berlinu, Zlatnu palmu u Kanu i Kristalni globus na Međunarodnom festivalu u Karlovim Varima.\nViše od četiri decenije američke vlasti traže njegovo izručenje zbog optužbe za silovanje maloletne devojke.\nOdrastanje tokom Drugog svetskog rata\nRejmond Tijeri Lajbling je rođen u Parizu. Majka mu se zvala Bula (Bula Katz-Prezdborska), a otac Mouzes Lajbling (Mojżesz Liebling). Mouzes je posle Drugog svetskog rata postao poznati slikar i kipar koristeći nadimak Rizard Polanski (Ryszard Polański), dok je Bula preminula u nacističkom logoru. Sa majčine strane Polanski ima polusestru Anet (Annette) koja je uspela da preživi Aušvic i trajno se nastani u Francuskoj.\nČetiri godine nakon njegovog rođenja porodica se iz Pariza preselila u Krakov gde ih je zadesila nemačka invazija na Poljsku. Zajedno sa hiljadama drugih Jevreja živeli su u getu. Sa šest godina Polanski je krenuo u osnovnu školu, ali je ubrzo nacistička vlast zabranila jevrejskoj deci da se školuju.\nPoljski Jevreji su odvođeni u nemačke „kampove smrti“ , a među njima u Metuzalem je odveden i Romanov otac. Majka je odvedena u Aušvic i brzo nakon toga pogubljena. Polanski je 1943. godine pobegao iz geta i uz pomoć poljske katoličke porodice preživeo rat.\nPo završetku rata i Roman i njegov otac su se vratili u Krakov. Mouzes se ponovo oženio 1946. godine, a preminuo je 1984. godine.\nPrvi filmski koraci i rediteljski debi\nRomanova opsednutost filmom počela je vrlo rano. Već sa četiri godine je sa roditeljima išao da gleda filmove u teatru u Krakovu. Tokom okupacije je na velikom ekranu na pijaci gledao filmove koje su Nemci puštali. Posle rata je svaki dinar koji je imao trošio kako bi gledao filmove u bioskopu.\nFilm Karola Rida (Carol Reed) „Odd Man Out“ iz 1947. godine, koga i danas smatra jednim od najboljih filmova svih vremena, konačno ga je opredelio za karijeru u filmskoj industriji. Zato je po završetku srednje škole upisao Filmsku akademiju u Lodžu.\nNa filmu se prvi put pojavio 1954. godine u filmu „Pokolenie“ („Generacija“, prim. prev), poljskog reditelja Andržeja Vajda (Andrzej Wajda). Usledio je film „Zaczarowany rower“, te njegov rediteljski debi koji je 1955. godine objavljen pod nazivom „Rower“ („Bicikl“, prim. prev.). Reč je o polu-autobiografskom igranom filmu u kome je takođe i glumio.\nTokom studija režirao je uspešne filmove „Two Men and a Wardrobe“ i „When Angels Fall“. Diplomirao je 1959. godine.\nPrvi dugometražni film Polanski je snimio 1962. godine. Reč je o drami „Nóż w wodzie“ koja mu je donela međunarodnu slavu. Nakon toga je napustio Poljsku i posle nekoliko snimljenih filmova u Velikoj Britaniji, preselio se u Sjedinjene Američke Države.\nUsledio je film „Rosemary’s Baby“ koji je objavljen 1968. godine. Reč je o horor trileru o mladoj Njujorčanki koja je rodila dete Sotoni. Film je doživeo veliki uspeh i smatra se jednim od najvećih holivudskih klasika.\nSledeće godine je njegova druga supruga, holivudska glumica Šeron Tejt (Sharon Tate) brutalno ubijena u njihovom domu u Los Anđelesu. Ubistvo je počinila grupa sledbenika Čarlsa Mensona (Charles Manson).\nBrutalnost tog čina ga je inspirisala da 1971. godine snimi dramu „Macbeth“, adaptaciju istoimenog dela Viljema Šekspira (William Shakespeare). Tri godine kasnije Polanski je objavio film „Chinatown“, koji se takođe bavi ljudskom psihologijom i različitim formama zla. Oba filma su doživela veliki komercijalni uspeh i osvojila brojne nagrade.\nPolanski je 1977. godine uhapšen pod optužnicom za neprimeren seksualni odnos sa maloletnicom. Priznao je krivicu, te platio kauciju, a potom pobegao u Francusku gde je nastavio da snima filmove i režira pozorišne predstave.\nTokom narednih dvadeset godina Polanski je režirao neke od najuspešnijih filmova. Godine 1979. objavljena je drama „Tess“, bazirana na romanu „Tess of the d’Urbervilles“ Tomasa Hardija (Thomas Hardy).\nU februaru 1988. godine u bioskopima se pojavio triler „Frantic“ u kome su glavne uloge tumačili Harison Ford (Harrison Ford) i Emanuel Siner (Emmanuelle Seigner), a četiri godine kasnije Polanski je režirao erotsku komediju „Bitter Moon“ sa Piterom Kojotom (Peter Coyote), Emanuel Siger i Hju Grantom (Hugh Grant) u glavnim ulogama.\nUsledila je drama „Death and the Maiden“, bazirana na istoimenoj drami Arijela Dorfmana (Ariel Dorfman). Glavne uloge Polanski je ovog puta poverio Sigurni Viver (Sigourney Weaver), Benu Kingsliju (Ben Kingley) i Stujartu Vilsonu (Stuart Wilson).\nPosle trilera „The Ninth Gate“ iz 1999. godine u kome je glumio Džoni Dep (Johny Depp), Polanski je napravio pauzu kako bi se posvetio novom filmu.\nGodine 2002. u bioskopima širom sveta se pojavila drama „Pijanist“, bazirana na istinitoj priči Vladislava Šilmana (Władysław Szpilman) koji je preživeo nacističku okupaciju Poljske tokom Drugog svetskog rata.\nFilm ima mnogo toga zajedničkog sa Romanovim detinjstvom i odrastanjem tokom rata. Osvojio je Zlatnu palmu na Međunarodnom festivalu u Kanu, te Oskara u kategoriji „Najbolja režija“.\nTri godine kasnije Polanski je režirao „Olivera Tvista“, filmsku adaptaciju istoimenog romana Čarlsa Dikensa (Charles Dickens). U intervjuu koji je dao nakon premijere, reditelj je rekao da je želeo da snimi nešto što će moći da pokaže svojoj deci i da avanture dečaka iz knjige i filma uporedi sa vlastitim odrastanjem u Poljskoj.\nNa novi film njegova je publika morala da sačeka do 2010. godine kada se u bioskopima pojavio politički triler „The Ghost Writer“. Reč je o adaptaciji romana „The Ghost“ Roberta Harrisa u kojoj glume Juan Mekgregor (Ewan McGregor), Pirs Brosnan (Pierce Brosnan), Kim Katral (Kim Cattrall) i drugi. Za ovo ostvarenje Polanski je dobio trećeg Cezara za najboljeg režisera.\nUsledila je crna komedija „Carnage“ sa Džodi Foster (Jodie Foster), Kejt Vinslet (Kate Winslet), Kristofom Volcom (Chistoph Waltz) i Džonom Rajlijem (John C. Reilly) u glavnim ulogama. Komedija je bazirana na romanu „Le Due du carnage“ francuske autorke Jasmine Reze (Yasmina Reza).\nAmeričke vlasti su nakon više od 30 godina tražile Romanovo izručenje po optužnici za silovanje koje je navodno počinio 1977. godine. U septembru 2009. godine je uhapšen u Cirihu, u Švajcarskoj, te kasnije stavljen u kućni pritvor kako bi švajcarske vlasti odlučile o zahtevu za ekstradiciju. U julu 2010. godine zahtev je odbijen, a Polanski pušten iz kućnog pritvora.\nNa temelju njegovog slučaja nastali su dokumentarni filmovi „Roman Polanski: Wanted and Desired“ iz 2008. i „Roman Polanski: Odd Man Out“ iz 2012. godine.\nBio je režiser i ko-scenarista francuskog filma „Venus inFur“ u kome su igrali Emanuel Siner i Matju Amalri (Mathieu Amalric). Film je premijerno prikazan u maju 2013. godine na Festivalu u Kanu. Na istom festivalu se pojavio četiri godine kasnije sa dramom „Based on a True Story“. Reč je o adaptaciji romana francuske književnice Dafine de Vigan (Delphine de Vignan).\nAmerička Akademija filmskih umetnosti i nauka je 3. maja 2018. godine izbacila Polanskog zbog ponašanja koje nije u skladu sa njihovim kodeksom.\nSjajnu glumačku ekipu Polanski je ponovo okupio 2019. godine kada se u bioskopima širom sveta pojavila istorijska drama „An Officer and a Spy“. Planirano je da se snima u Varšavi, ali su ga tamošnje vlasti odbile zbog afere u vezi s optužnicom za silovanje. Zato je snimanje počelo tek polovinom 2016. godine u Francuskoj.\nSvetsku premijeru film je doživeo na Filmskom festivalu u Veneciji 30. avgusta 2019. godine. Dobio je ovacije publike, te glavnu nagradu žirija. Međutim, dobar deo javnost je burno reagovao na činjenicu da se u njemu „provlače“ elementi seksualnog zlostavljanja koje se može uporediti s optužbama sa kojima je Polanski i sam suočen od 1977. godine.\nUprkos tome, u februaru 2020. godine dobio je nagradu Cezar u kategoriji „Najbolji režiser“.\nRoman Polanski je rođen u Francuskoj, ali je dobar deo detinjstva i mladosti proveo u Krakovu. Tu je upoznao i poljsku glumicu Barbaru Las (Barbara Kwiatkowska Lass) sa kojom je glumio u filmu „Gdy spadają anioły“ iz 1959. godine. Par se iste godine venčao, a razveli su se 1961. godine.\nNa snimanju filma „The Fearless Vampire Killers“ upoznao je glumicu Šeron Tejt. Venčali su se 20. januara 1968. godine u Londonu. Dok je u avgustu 1969. godine snimao film u Evropi, Šeron je ubijena u njihovom stanu u Los Anđelesu. Glumica je navodno bila trudna, a ubili su je članovi tzv. porodice Menson.\nProglašeni su krivim za ubistvo prvog stepena, a zbog brutalnosti samog čina, slučajevi ubistava koje su počinili su se našli u mnogim filmovima, dokumentarcima i knjigama. Polanski je izjavio da će zauvek žaliti što te noći nije bio uz svoju suprugu, a godine koje je proveo u braku sa Šeron je u svojoj autobiografiji opisao kao „najbolje u njegovom životu“.\nPolanski je 1989. godine oženio 33 godine mlađu francusku glumicu Emanuel Signer. Par je braku dobio dvoje dece, ćerku Morgan (Morgane) i sina Elvisa (Elvis).\nFilmovi Romana Polanskog su ukupno 28 puta nominovani za Oskara u različitim kategorijama. Dobio ih je osam i to za filmove „Rosemary’s Baby“, „Chinatown“, „Tess“ i „The Pianist“. Čak 27 puta je nominovan za nagradu BAFTA, a osvojili su je filmovi „Chinatown“, „Tess“ i „The Pianist“. Polanski je 19 puta nominovan za Zlatni globus, a osvojio ih je ukupno sedam.\nMože se pohvaliti Zlatnim i Srebrnim medvedom sa Berlinskog festivala, Zlatnom palmom sa Festivala u Kanu, te Kristalnim globusom sa Međunarodnog festivala u Češkoj.\nPored slučaja iz 1977. godine, reditelj se tokom karijere susreo sa još nekoliko optužbi za seksualno uznemiravanje.\nNaime, 2010. godine britanska glumica Šarlot Luis (Charlotte Lewis) ga je optužila da ju je prisilio na seksualne odnose tokom audicije za ulogu u filmu iz 1983. godine, kada joj je bilo tek 16. godina. Međutim, u intervjuu koji je dala 11 godina ranije, izjavila je da je želela da bude sa rediteljem, uprkos tome što je bila upoznata sa slučajem silovanja u Americi. Tada nije pominjala seksualno uznemiravanje, nego je istakla kako bi volela da su imali romantičan odnos, ali to Polanski nije želeo.\nU oktobru 2017. godine žena po imenu Renate Langer (Renate Langer) je švajcarskoj polici ispričala kako ju je Polanski silovao 1972. godine kada je imala tek 15 godina. Istog meseca ga je Marien Barnard (Marianne Barnard) optužila da ju je napao kada je imala 10 godina.\nDve godine kasnije francuska glumica Valentine Monie (Valentine Monnier) je izjavila da ju je Polanski silovao 1975. godine u Gštatu.\n– u ulozi režisera\n1962. Knife in the Water\n1964. Les plus belles escroqueries du monde\n1967. The Fearless Vampire Killers\n1968. Rosemary’s Baby\n1970. A Day at the Beach\n1971. Le Bateau sur l’herbe\n1972. Weekend of a Champion\n1976. The Tenant\n1992. Bitter Moon\n1994. Death and the Maiden\n1999. The Ninth Gate\n2002. The Pianist\n2007. To Each His Own Cinema\n2013. Venus in Fur\n2017. Based on a True Story\n2019. An Officer and a Spy\n– u ulozi glumca\n1953. Trzy opowieści\n1955. Zaczarowany rower\n1956. Nikodem Dyzma\n1957. Koniec nocy\n1958. Dwaj ludzie z szafą\n1958. Zadzwońcie do mojej żony?\n1959. Gdy spadają anioły\n1960. Zezowate szczęście\n1960. Do widzenia, do jutra\n1960. Niewinni czarodzieje\n1961. Ostrożnie, Yeti!\n1961. Gros et le maigre, Le\n1962. Nóż w wodzie\n1962. The Magic Christian\n1976. Blood for Dracula\n1976. Locataire, Le\n1989. En attendant Godot\n1992. Back in the USSR\n1994. Grosse fatigue\n2000. Hommage à Alfred\n2007. Rush Hour 3\n2008. Caos calmo\nOznake: biografijafrancuskaglumackrakovparizpijanistapoljskarežiserroman polanskiscenarista\nKratke informacije o: Roman Polanski\nDatum rođenja: 18. avgust 1933.\nZanimanje: Režiser, scenarista i glumac


► Republika Makedonija postala Republika Severna Makedonija\n12.02.2019 | 19:45h ► 23:18h Skoplje\nBogorodica prvi granični prelaz koji dobija tablu Severna Makedonija\nCarina Severne Makedonije sutra će na graničnom prelazu sa Grčkom "Bogorodica" postaviti prvu tablu sa novim imenom države.Kako je najavila ta carinska uprava, tabla sa novim ustavnim imenom države Republika Severna Makdonija biče postavljena sutra u 13.00.\nRepublika Makedonija je danas promenila ime u Republika Severna Makedonija, a ;carinska uprava je dobila zadatak da u roku od tri dana table sa novim imenom države postavi na graničnim prelazima i na dva međunarodna aerodroma – u Skoplju i u Ohridu.\nVlada Severne Makedonije objavila rokove za promenu oznaka sa imenom države\nVlada Severne Makedonije objavila je večeras uputstvo sa rokovima u kojima državne institucije i organi treba da postave oznake sa novim ustavnim imenom države.Na sajtu makedonske vlade već su napisi usklađeni sa novim ustavnim imenom države i u zaglavlju piše "Vlada Republike Severne Makedonije".\n"Carinska uprava treba da u roku od tri dana stavi nalepnice na table na graničnim prelazima Republike Severne Makedonije ;na dva aerodroma (u Skoplju i Ohridu)", saopštila je vladina Međuresorska grupa za izvršavanje obaveza iz Prespanskog dogovra.\n13.02.2019, 08:00h Što li smo se mi toliko uzbudili? Preporuči\n"Republika Makedonija postala Republika Severna Makedonija..."...- Ama, što li smo se mi Srbi (zajedno sa Rusima) toliko uzbudili oko toga,da nas (i Ruse) čovek pita?


Nikolić sledeće sedmice u Vatikanu, za mesec ili dva u Sarajevu\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić trebalo bi da otputuje u zvaničnu posetu poglavaru Rimokatoličke crkve papi Franju u Vatikan krajem sledeće nedelje, saznaje dnevni list Danas u kabinetu predsednika.\nNikolić je još u aprilu trebalo da poseti Vatikan ali je zbog kvara na avionu, delegacija koju je predvodio predsednik, morala da se vrati u Beograd.\nTada je bilo planirano da Nikolić prenese papi Franji pojedine stavove Srpske pravoslavne crkve koji su od zajedničkog interesa, zbog čega je uoči polaska za Vatikan, predsednik razgovarao i s patrijarhom SPC-a Irinejom, podseća Danas u izdanju od petka.\nPrema navodima lista, predsednik Srbije bi u narednih mesec ili dva trebalo da poseti i Sarajevo, nakon što je poseta planirana za jun odložena do okončanja tadašnjeg ekstradicijskog postupka u slučaju hapšenja ratnog komandanta muslimana Srebrenice Nasera Orića.\nTada je Kabinet predsednika Nikolića saopštio da zahtev bošnjačkog člana Predsedništva BiH Bakira Izetbegovića za odlaganje posete, neće promeniti dobre namere Srbije prema svim građanima BiH.\nU Kabinet predsenika navode da će Nikolić uvek otići u zvaničnu posetu BiH kada sva tri člana Predsedništva te zemlje pokažu jedinstvo i spremnost za takvu posetu.


Zorica* I Orkestar Miše Stojićevića - Maštam (Vinyl, LP, Album)\nLabel: Jugodisk - LPD 0264 • Format: Vinyl LP, Album • Country: Yugoslavia • Genre: Folk, World, & Country • Style: Folk\nSinfonie Nr. 5 C-moll Op 67, 2. - 4. Satz – Aufnahme: Februar/März 1954 - Wilhelm Furtwängler - Berl, Ouvertüre Leonore Nr. 3 C-dur Op. 72a - Aufnahme: Oktober 1953 - Wilhelm Furtwängler - Berliner Phil, Cosmic Surfin - Yellow Magic Orchestra - Yellow Magic Orchestra (Cassette, Album), Il Carrozzone - Renato Zero - Icaro (Vinyl, LP), Arise, Awake - Paul Banks (2) - Banks (Vinyl, LP, Album, Album), Can-Utility And The Coastliners - Genesis - Foxtrot (Cassette, Album), Bad - U2 - The Unforgettable Fire (Vinyl, LP, Album), Sånt Händer Mänskor Varje Dag - Björn Skifs - Schiffz! (Cassette, Album), Allegro, Une Fille Au Coeur Cousu De Fil Blanc - Mireille Mathieu - Films & Shows (CD), Funtime - Iggy Pop - Iggy 1977 (CD), Undefined, Unresolved & Ill-Equipped - Thomas Dimuzio - Mono::Poly (CD), Unter Dem Schottenrock Ist Gar Nichts - Orchester Udo Reichel - Europa Hitparade 21 (Cassette)\nMuzuru 20.01.2020 at 19:41 Reply\nApr 20, · Stranica Muzika Brbljaonica. Muzika. Ovo je diskusija na temu Muzika u podforumu Brbljaonica.\nGoltinris 17.01.2020 at 12:21 Reply\nMazuktilar 17.01.2020 at 08:56 Reply\nTygosho 20.01.2020 at 01:14 Reply\nPrije više od 30 godina Plavi orkestar bio je najomiljeniji bend u bivšoj državi. Hitovi poput “Suada”, “Bolje biti pijan nego star” ili “Goodbye Teens” doživjeli su kultni status, a album “Soldatski bal” prodao se u više od tisuća dekepinhygaltenemocamarselfge.coinfo početka rata bend je privremeno prestao s radom, a vratili su se hitovima “Od rođendana do rođendana” i.\nArashisar 21.01.2020 at 17:38 Reply\nPevačica Zorica Brunclik održaće novembra pravi spektakl u "Kombank areni" i tom prilikom, gost joj neće biti Vesna Zmijanac kako se pisalo.. Zorica se uveliko priprema za koncert, na kojem će pevati bez prestanka nekoliko sati. Biće izvedeno 80 pesama. Niko do sada nije toliki broj kompozicija otpevao na solističkom koncertu, te se, shodno tome, očekuje da će koncert trajati puna.\nGucage 17.01.2020 at 21:58 Reply\nNije uobičajeno da žena svira harmoniku. Možda zato što je to težak i robustan instrument, a žene su krhka i osetljiva bića. Devojčice su za violinu, klavir, flautu.\nZulkinos 20.01.2020 at 07:25 Reply\nZorica Brunclik i Šaban Šaulić snimili su treći zajednički duet Ti možeš sve a zbog velikog interesovanja publike danas su pre premijere zakazane za septembra objavili deo pesme. Odmah po objavljivanju publika je reagovala sa ogromnim brojem podela a pohvale.\nGogar 24.01.2020 at 14:18 Reply\nExplore releases from Tomislav Milaković at Discogs. Shop for Vinyl, CDs and more from Tomislav Milaković at the Discogs Marketplace.\nPappy - F.Y.P. - 5 Year Plan (Vinyl, LP)\nBandulu - Guidance (CD, Album)\nThe Son Of America - Seemon & Marijke - Son Of America (Vinyl, LP)\nKeshura on Zorica* I Orkestar Miše Stojićevića - Maštam (Vinyl, LP, Album)


DANAS BI MU BIO 25. ROĐENDAN: Potresne poruke prijatelja brutalno ubijenom Milošu! Objava oca SLAMA SRCA (FOTO)\nLuna јун 17, 2020, 8:53 по подне\nMiloš Mileusnić, student iz Čačka koji je početkom prošle godine brutalno ubijen ispred zgrade u kojoj je stanovao sa cimerom u Ulici Dimitrija Tucovića u Beogradu, danas bi napunio 25 godina i njegovi prijatelji i porodica potresnim porukama obeležili su ovaj datum.\n"Još tvoj smeh odzvanja anđele", napisao je kratko Milošev otac Goran Mileusnić na Fejsbuku uz dve fotografije svog tragično nastradalog sina - na jednoj je Miloš kada je bio dečak, a na drugoj nekoliko meseci pre ubistva.\nBrojni prijatelji, porodica i poznanici ostavili su potresne poruke:\n"Drago naše dete, tuga neprebolna...", "Svaka reč je suvišna, svaki dan, datum, boli. Boli i danas i sutra, svaki trenutak boli porodicu. I Miloša boli što nije s najmilijima, a ja verujem da se on svaki dan javi i namigne mami, tati, sestri i da ih čuva samo kako čuvaju anđeli čuvari..."\nCimer Miloša Mileusnića, koji je spavao u stanu kada je mladić svirepo i bez ikakvog povoda ubijen ispred zgrade, objavio je fotografiju grafita oslikanog u čast Mileusnića.\nNa grafitu koji se nalazi u Hajduk Veljkovoj ulici: piše "Zauvek smo tu, uprkos vremenu, za večnu slavu, tvome imenu!"\nFilip Bjelić, Milošev drug napisao je:\n"Srećan rođendan druže moj, cimeru moj... Tvoja braća rođendan ti pamte, sve bi dala da te danas vrate..."\nMilošev otac Goran nedavno je na svom Fejsbuk profilu objavio i pesmu koju su drugovi posvetili ubijenom mladiću u kojoj, između ostalog, piše:\n"Svima srce nad tvojim grobom lupa sa puno tuge i morem suza, tog dana kad si otišao gorele su baklje, Miloše, naš voljeni brate... Bez tebe ništa isto nije, kada suznce zalazi tvoj se osmeh krije. Vidimo se opet jednog dana, Mileusnić Miloš zauvek s nama..."\nMiloša Mileusnića nožem je izbo Neđeljko Đurović, poznatiji kao "Ubica s Tvitera". Đurović je kobnog jutra izašao iz stana nedaleko od Ulice Dimitrija Tucovića s nožem u ruci i s namerom da nekome oduzme život. Kako je ispričao odmah po hapšenju, a kasnije porekao, Đurović je rekao da je celu noć proveo budan na društevnim mrežama i da je bio nezadovoljan svojim životom zbog čega je odlučio da nekoga ubije. Tog hladnog zimskog jutra Mileusnić je rano ujutro krenuo kod svoje devojke da je vidi pre nego što krene s porodicom na zimovanje. Ispred zgrade u kojoj je živeo presreo ga je Đurović i izbo ga nožem...\nStanari zgrade ispričali su kasnije da su čuli Mileusnića kako Đuroviću govori: "Nemoj brate, molim te..." Međutim, ubica nije oklevao. Izbo je mladića i pobegao s lica mesta, međutim nekoliko sati kasnije uhapšen je.\nMileusnić je, kako su ispričali stanari zgrade, bodrio sebe da izdrži dok ne stigne hitna pomoć, međutim izdahnuo je na hladnom pločniku...\nPucali mu u glavu, pa ga RASKOMADALI: Sumnja se da se klan Velje Nevolje iživljavao i na mladiću čije je tijelo nađeno u Sopotu\nмај 16, 2022, 9:07 по подне - swatch info\nU Rusiji neće sedeti skrštenih ruku ako Švedska uđe u NATO\nмај 16, 2022, 9:03 по подне - Jole\nмај 16, 2022, 8:44 по подне - Jole\nNova provokacija iz Prištine: “Pravoslavne crkve na Kosovu su naše kulturno blago”\nмај 16, 2022, 8:25 по подне - Jole\nBOMBE PADAJU OKO NJEGA, ON PEVA POBEDNIČKU PESMU EVROVIZIJE! Dramatičan snimak vojnika, zarobljen u tunelima Azovstalja\nмај 16, 2022, 8:18 по подне - Jole\n"NE MORAJU DA SE MUČE I DOLAZE DA NAS UBEĐUJU" Erdogan: Nećemo dozvoliti ulazak Finske i Švedske u NATO!\nмај 16, 2022, 8:01 по подне - Jole\nмај 16, 2022, 9:07 по подне swatch info\nмај 16, 2022, 9:03 по подне Jole\nмај 16, 2022, 8:44 по подне Jole\nмај 16, 2022, 8:25 по подне Jole\nмај 16, 2022, 8:18 по подне Jole\nмај 16, 2022, 8:01 по подне Jole


Republička inspekcija vratila 19,5 tona banana u Ekvador\n28/06/2021 | 12:04\nFitosanitarna inspekcija Republike Srpske naložila je vraćanje pošiljke od 19,5 tona banana porijeklom iz Ekvadora, jer njena dokumentacija ne obezbjeđuje neophodnu sljedivost hrane, saopšteno je iz Inspektorata Republike Srpske.\nNa osnovu priložene dokumentacije utvrđeno je da se ne može izvršiti neophodna identifikacija predmetne pošiljke i da postoji sumnja da je riječ o robi za koju je zabranjen uvoz u zemljama okruženja, navodi se u saopštenju.\nFitosanitarni inspektor je zapisnički naložio uvozniku da dostavi svu zakonom propisanu dokumentaciju kako bi se mogao izvršiti inspekcijski pregled navedene pošiljke, sa obavještenjem da će u suprotnom biti zabranjen njen uvoz, nakon čega je uvoznik odustao od uvoza navedene pošiljke i vratio je dobavljaču, navodi se u saopštenju Inspektorata Republike Srpske.


Medvedev: Bez protesta u Rusiji\nRuski predsednik Dmitrij Medvedev kaže da bunt do kakvog je došlo na Bliskom istoku i na severu Afrike nikada ne bi mogao da se dogodi u Rusiji, upozoravajući da neredi nose opasnost od dolaska islamskih "fanatika" na vlast.\nKomentari ruskog predsednika izneti na sastanku posvećenom bezbednosti, potpuno su suprotni stavu evropskih država koje podržavaju prodemokratske proteste. Sastanak je inače održan u kavkaskom regionu, gde se Rusija bori protiv smrtonosnog bunta islamskih pobunjenika.\nMedvedev je rekao da bi pobune u arapskim državama mogle da dovedu do decenija "požara" koji će širiti islamski ekstremizam, dodavši da bi te pobune mogle imati "direktan uticaj" na situaciju u Rusiji. On je međutim naglasio da sličan scenario ne bi uspeo u njegovoj zemlji.


Katolička crkva u Sesvetskim Selima: Muzika "Pink Flojd" i "Bitlsi" šire satanizam\n25/04/2017 | 13:45 ⇒ 13:54 | Izvor: RTRS\nKatolička crkva u Hrvatskoj smatra da rok grupe, posebno one koje sviraju hevi metal, "šire satanizam", a mladi ljudi koji čekaju krizmu /prvo pričešće/ pozivaju se da ne slušaju takvu muziku.\nPloča Bitlsa iz 1962.Foto: RTRS\nMladi koji se pripremaju za krizmu u Župi Svetog Antuna Padovanskog u Sesvetskim Selima dobili su papire sa 23 pitanja - zajedno sa odgovorima koja moraju naučiti tokom pripreme.\nMeđu pitanjima sa datim odgovorima nalaze se i ona koja se odnose na rok muziku, posebno hevi metal, u kojima se sugeriše da ta muzika "širi magiju, spiritizam i satanizam, te izaziva odbojnost prema Bogu i Crkvi".\nNakon pitanja sa crkvenim objašnjenjima o tome šta su magija, spiritizam, satanizam te okultni simboli, jedno od pitanja glasi:\n"Nabroj nekoliko izvođača koji otvoreno šire zlo koristeći đavolje znakove, slike, tekstove, skrivene poruke".\nU odgovoru je ponuđen popis desetak rok grupa i muzičara: "Blek sabat", "Metalika", "Ajron mejden", "Bitlsi", "Pink Flojd", te Džimi Hendriks, Mik Džeger...\nNa pitanje "Koje su moguće posljedice slušanja takve muzike?" mladim Hrvatima iz Sesvetskih Sela sugeriše se da su to "pesimistične i suicidne misli, samosažaljenje, prisilne misli, nemoć obavljanja dužnosti, nemirne noći, rastresenost, te odbojnost prema Bogu i Crkvi...\nCrkva mladima nudi i odgovor na pitanje: "Koji su lijekovi za ozdravljenje od uticaja takve muzike?".\nOdgovor je kratak: "da prestanu da slušaju takvu muziku", prenose hrvatski portali.


Radnici Jure rade od ponedeljka? - JUGPRESS\nRadnici Jure trebalo bi da počnu da rade od ponedeljka, navodi se u odluci o pauizi u radi zbog pandemije korona virusa.\n“Kako je neophodno završiti započete poslove u Yura Corporation d.o.o. Rača – Ogranak Leskovac, EEC fabrici i Daimler delu u Harness fabrici, proizvodnja će se nastaviti u periodu navedenom u dispozitivu Odluke uz upotrebu propisanih zaštitno higijenskih mera. o privremenom prestanku rada, navodi se u ovoj odluci.\n“Zbog globalne pandemije Korona virusa u svetu, Yura Corporation d.o.o. Rača – Ogranak Leskovac, prestaće privremeno sa radom i to u periodu:\nod 27.03.2020. godine zaključno sa 03.04.2020. godine\nPrvi radni dan nakon prestanka rada je petak 06.04.2020. godine”, navedeno je u ovoj odluci.\nDodaje se i da će poslodavac dane kada se nije radilo u ovom periodu evidentirati kao plaćeno odsustvo, dok će zaposlenim koji budu radili biti evidentirano kao prekovremeni rad i imaće pravo na uvećanu zaradu u visini od 26% od osnovne zarade.\nRade i aptiv od pon\nSamo ih ne isterujte\nPa rade i FALKE i JENACE i svi ozbiljniji izvoznici, jer imaju ugovore za koje država neće plaćati penale ukoliko ih ne isopoštuju !


Zabranu rada nedeljom u prodavnicama razmatra Radna grupa – BTV\nZabranu rada nedeljom u prodavnicama razmatra Radna grupa\n10.01.2020. btv 0 Comments\nRasim Ljajić potpredsednik Vlade i ministar trgovine, turizma i telekomunikacije je doneo rešenje o formiranju radne grupe, čiji zadatak je sagledavanje svih aspekata eventualne oduke o zabrani rada nedeljom trgovinskih objekata u Srbiji.\nU narednom periodu radna grupa će sačiniti analizu efekata primene odluke o zabrani rada nedeljom u državama Evropske unije koje su se odlučile za taj potez, ali će u obzir biti uzeti i različiti alternativni modeli, saopšteno je iz ministarstva.\n← Partizan savladao Virtus\nSrbija u finalu ATP kupa, Đoković savladao Medvedeva →\nVidimo se subotom ispred Doma omladine\n18.06.2018. btv 0\nZvezda večeras protiv Salcburga za Ligu šampiona\n29.08.2018. btv 0\nMMF i delegacija Srbije danas razgovaraju o povećanju državnih plata\n24.09.2018. btv 0


source.ba | Ruske avio-kompanije dobile odobrenje: Planiraju pokretanje letova za Sarajevo i Podgoricu\nRuske avio-kompanije dobile odobrenje: Planiraju pokretanje letova za Sarajevo i Podgoricu\nTri ruske aviokompanije dobile su odobrenje ruske Federalne agencije za vazdušni saobraćaj Rosaviatsiya za pokretanje novih letova za Sarajevo i Podgoricu.\nSve zemlje će biti uklonjene s britanske crvene liste za putovanja\nAviokompanije sada moraju zatražiti odobrenje vlasti u Bosni i Hercegovini i Crnoj Gori kako bi organizirale letove za glavne gradove ovih zemalja.\nKompanija S7 Airlines je dobila zeleno svjetlo za uvođenje do tri sedmična leta između moskovskog aerodroma Domodedovo i Međunarodnog aerodroma u Sarajevu. Trenutno nema letova između Rusije i Bosne i Hercegovine. Prije pandemije, tačnije 2019. godine, 4.079 putnika je putovalo indirektno između Moskve i Sarajeva.\nTakođer, dva ruska prevoznika dobila su odobrenje ruskog regulatora za uvođenje linija od Moskve do Podgorice, a riječ je o aviokompanijama Nordwind Airlines i Ural Airlines. Nordwind je dobio dozvole za do dva leta sedmično, a Ural za jednu sedmičnu liniju.\nIzmeđu Podgorice i Moskve ne postoje letovi, uprkos tome što je Rusija jedno od najvećih tržišta vazdušnog transporta za Crnu Goru, međutim, većina prometa koncentrirana je u Tivtu.\nMoskva je 2019. godine bila druga najprometnija neopslužena ruta u Podgorici, sa 12.545 putnika koji su indirektno putovali između dva grada.\nRuske aviokompanije pojačavaju svoje operacije u regiji, jer su brojna evropska tržišta i dalje zatvorena za ruske turist, piše Klix.\nRuskim državljanima nisu potrebne vize za ulazak ni u Bosnu i Hercegovinu ni u Crnu Goru. Nadalje, ne postoje procedure vezane za koronavirus pri ulasku u Crnu Goru, dok je za posjetu Bosni i Hercegovini potreban negativni PCR test.


Danas u Beogradu međunarodna konferencija ministara policije\nM. K.\t 14. novembra 2016. 07:24\nMeđunarodna konferencija na kojoj će ministri unutrašnjih poslova Srbije, Crne Gore i Makedonije prezentovati zajednički izrađenu Regionalnu procenu pretnji od teškog i organizovanog kriminala (SOCTA) biće održana danas u Beogradu.\nKako se navodi u saopštenju, konferenciju organizuje Misija OEBS-a u Srbiji u okviru projekta “Jačanje kapaciteta za stratešku analizu i stratešku procenu u Upravama kriminalističke policije Ministarstava unutrašnjih poslova Srbije, Crne Gore i Bivše Jugoslovenske Republike Makedonije”, pod finansijskim pokroviteljstvom Švajcarske.\nNajavljeno je da će na konferenciji biti predstavljena publikacija koja pruža sveobuhvatan strateški pregled postojeće situacije u oblasti organizovanog i teškog kriminala u regionu.\n“Regionalna procena pretnji od teškog i organizovanog kriminala, izrađena pa metodologiji i uz podršku stručnjaka Evropola, prvi je pokušaj ove vrste u ovom delu Zapadnog Balkana, da se predstavi strateška procena rizika i pretnji teškog i organizovanog kriminala po bezbednost. Proces izrade SOCTA publikacije i procene same po sebi predstavljaju značajan doprinos operativnoj i strateškoj saradnji triju zemalja”, navodi se u saopštenju.\nNa otvaranju konferencije, kako je najavljeno prisustvovaće potpredsednik Vlade i ministar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović, ministar unutrašnjih poslova Makedonije Oliver Spasovski, ministar unutrašnjih poslova Crne Gore Goran Danilović, ambasador Švajcarske u Srbiji i Crnoj Gori Filip Ge, šef I sektora operacija pri Delegaciji Evropske Unije u Srbiji Nikolas Bizel i šef Misije OEBS-a u Srbiji ambasador Andrea Oricio.


Places in Bosnia and Herzegovina with PR - find information on all places in Bosnia and Herzegovina with PR - Bosnia-and-Herzegovina.Places-in-the-world.com\nYou are here: World > Europe > Bosnia and Herzegovina > Regions > Places > Index of places > Places with P > Places in Bosnia and Herzegovina with PR\nPlaces in Bosnia and Herzegovina with PR\nSearch and find places in Bosnia and Herzegovina with first letters PR.\nAlphabetical index of places in Bosnia and Herzegovina with PR\nThere are 322 places in Bosnia and Herzegovina beginning with 'PR' (in alphabetical order).\n1 - 50 of 322 places\nPage 1: Praca to Prekosanje\nPraca Prača 1. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nPracic Pračić 2. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nPraje Praje 3. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nPrajine Prajine 4. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nPrakljacici Prakljačići 5. Republika Srpska Republika Srpska -\nPralice Pralice 6. Republika Srpska Republika Srpska -\nPralice Pralice 7. Republika Srpska Republika Srpska -\nPralice Pralice 8. Republika Srpska Republika Srpska -\nPranici Pranići 9. Republika Srpska Republika Srpska -\nPranici Pranići 10. Republika Srpska Republika Srpska -\nPranici Pranići 11. Republika Srpska Republika Srpska -\nPranjici Pranjići 12. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nPranjici Pranjići 13. Republika Srpska Republika Srpska -\nPranjici Pranjići 14. Republika Srpska Republika Srpska -\nPranjici Pranjići 15. Republika Srpska Republika Srpska -\nPranjici Pranjići 16. Republika Srpska Republika Srpska -\nPranjkovac Pranjkovac 17. Republika Srpska Republika Srpska -\nPraovice Praovice 18. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nPrapratnica Prapratnica 19. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nPrascici Praščići 20. Republika Srpska Republika Srpska -\nPrascijak Praščijak 21. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nPrasiste Prašište 22. Republika Srpska Republika Srpska -\nPrasne Rupe Prasne Rupe 23. Republika Srpska Republika Srpska -\nPrastali Praštali 24. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nPrastali Praštali 25. Republika Srpska Republika Srpska -\nPrastali Praštali 26. Republika Srpska Republika Srpska -\nPrasvice Prasvice 27. Republika Srpska Republika Srpska -\nPrativi Prativi 28. Republika Srpska Republika Srpska -\nPratnice Pratnice 29. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nPratrovac Pratrovac 30. Republika Srpska Republika Srpska -\nPravdici Pravdići 31. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nPravoslavna Zabokvica Pravoslavna Žabokvica 32. Republika Srpska Republika Srpska -\nPrcavci Prćavci 33. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nPrdici Prdići 34. Republika Srpska Republika Srpska -\nPrebidoli Prebidoli 35. Republika Srpska Republika Srpska -\nPrebilje Prebilje 36. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nPrebilovci Prebilovci 37. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nPrebisa Prebiša 38. Republika Srpska Republika Srpska -\nPrebljezi Prebljezi 39. Republika Srpska Republika Srpska -\nPrecani Prečani 40. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nPredgrade Predgrađe 41. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nPredionica Predionica 42. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nPredojevici Predojevići 43. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nPredojevici Predojevići 44. Republika Srpska Republika Srpska -\nPredola Predola 45. Republika Srpska Republika Srpska -\nPredolje Predolje 46. Republika Srpska Republika Srpska -\nPredragovici Predragovići 47. Republika Srpska Republika Srpska -\nPredrobnica Predrobnica 48. Republika Srpska Republika Srpska -\nPrekaca Prekača 49. Republika Srpska Republika Srpska -\nPrekosanje Prekosanje 50. Republika Srpska Republika Srpska -\nTime: Mon, 4 Jul 2022 - 4:37pm\nPlaces in Bosnia and Herzegovina with PR


AKCIJA EUROPOLA: Razbijena međunarodna krijumčarska kokainska banda - GlobalCir\nAKCIJA EUROPOLA: Razbijena međunarodna krijumčarska kokainska banda\nEvropska policijska služba Europol saopštila je da su policijske snage iz tri zemlje na dva kontinenta razbile međunarodnu krijumčarsku kokainsku bandu.\nEueropol je naveo u saopštenju da su u operaciji koje je rezultovala hapšenjem gotovo 50 osoba učestvovale policije Španije, Italije i Argentine, prenio je AP. Vjeruje se da je banda dopremala kokain u Evropu unutar brodskih kontejnera iz Argentine, Bolivje, Kolumbije i Parua.\nEuropol navodi da su osumnjičeni bili stacionirani u Španiji i Argentini gde su profit od narkotika “prali” preko nekretnina. U Argentini vlasti su pretražile više od 60 nekrtenina i zaplijenile 350.000 eura, brojne automobile i 47 nekretnina. Banda se takođe sumnjiči da je uzgajala i prodavala marihuanu na jugu Španije u regionu Kosta del Sol.\nKIJEV NIJE SAM! Britanski ministar odbrane: Crno more ne pripada Rusiji\nTRAMP DOBIO IZVJEŠTAJ: Rusija, Kina i Iran pokušali su utjecati na izbore u SAD-u, ali nisu uspjeli!


Dve firme u Srpskoj dobile dozvolu da se bave naoružanjem - B92\nBanjaluka -- Preduzeæa EIB Internacionale iz Banjaluke i “Nova tvornica preèistaèa” Rogatica dobile su dozvolu od Vlade RS za proizvodnju i remont naoružanja i vojne opreme.\nIzvor: Capital èetvrtak, 6.08.2020. | 17:18 -> 19:05\nOdluka je donesena na sednici održanoj 27. jula, a u oba sluèaja dozvole su izdate na neodreðeno vreme.\nDrago Talijan, direktor kompanije EiB Internacionale, otkriva za portal Capital kako je plan da se preduzeæe u buduænosti bavi delaboracijom municije, zbog èega im je bila neophodna dozvola.\nDelaboracija podrazumeva proces rastavljanja razne vrste municije na sastavne elemente uz odstranjivanje baruta, eksploziva i drugih materija.\n“Informacije pokazuju da je u BiH još dosta municije koja treba da se uništi zbog èega se rodila ideja da se umešamo u te poslove. Ovo je samo jedan od neophodnih koraka, pošto mora da se dobije i rešenje resornog ministarstva u Sarajevu”, kazao je Talijan.\nInaèe, Talijanova firma je bila èlan konzorcijuma koji je upravljao nadležnom institucijom za tehnièke preglede u Republici Srpskoj. Taj posao je ove godine od njih preuzela kompanija Prointer iz Banjaluke sa svojim partnerima.\nSa druge strane, na telefone preduzeæa iz Rogatice se niko nije javljao pa je za sada nepoznato u koje svrhe planiraju koristiti dobijenu dozvolu, piše portal.\nFabrika koju je Vlada RS kupila u steèajnom postupku još 2009. godine, a kasnije nekoliko puta pokušala prodati, decenijama je u nezavidnoj situaciji. Politièari je uglavnom koriste za svoju promociju gde najavljuju brojne strateške partnere i investitore od kojih se za sada nijedan nije pojavio. Poslednji u nizu koji je obeæao pomoæ je Ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH Staša Košarac koji je kazao kako æe se za ovog bivšeg privrednog giganta “tražiti nove moguænosti”, piše portal.