Radna grupa za borbu protiv nelegalnog ribolova povodom hapšenja osumnjičenih za krivolov na Skadarskom jezeru - Zajedno možemo stati na put svim oblicima krivolova\nMinistarstvo poljoprivrede i ruralnog razvoja, kao koordinator Radne grupe za borbu protiv svih oblika nelegalnog ribolova, pozdravlja uspjeh kolega iz Uprave policije povodom otkrivanja i privođenja lica osumnjičenih za krivolov na Skadarskom jezeru.\nSve veća podrška za uzgoj slatkovodne ribe u Crnoj Gori\nZa uzgoj slatkovodne ribe u Crnoj Gori iz godine u godinu vlada sve veće interesovanje, što je jedan od razloga da se kroz ovogodišnji Agrobudžet poveća iznos opredijeljene podrške unapređenju sektora slatkovodne akvakulture.\nUzgajivačima ribe i školjki bespovratna podrška da povećaju i osavremene proizvodnju\nU okviru brojnih mjera podrške koje su kroz ovogodišnji Agrobudžet namijenjene sektoru ribarstva značajne mogućnosti imaju i uzgajivači ribe i školjki sa mora, sa ciljem da se poveća njihova proizvodnja i zadovolje potrebe domaćeg tržišta sa svježim i kvalitetnim domaćim proizvodima.\nRibarima predstavljene mogućnosti podrške iz Agrobudžeta\nProfesionalni ribari upoznati su detaljnije sa podrškom sektoru morskog ribarstva kroz Agrobudžet za 2020. godinu, na prezentacijama koje su predstavnici Direktorata za ribarstvo Ministarstva poljoprivrede prethodnih dana održali u Ulcinju, Baru, Budvi, Kotoru i Herceg Novom.\nMinistarstvo poljoprivrede i ruralnog razvoja Crne Gore, u skladu sa Sporazumom o podršci br. CCI 2017CE160AT160 potpisanom između Crne Gore i Evropske komisije, a radi obezbjeđivanja podrške koordinatoru prvog stuba - Plavi rast u aktivnostima na sprovođenju Strategije za Jadransko- jonski region (EUSAIR)\nTrend rasta podrške sektoru ribarstva nastavljen je i u ovoj godini. U poređenju sa prošlom godinom podrška je povećana 44% na ukupno 2,24 miliona...\nJavni poziv za dodjelu podrške za poboljšanje konkurentnosti i efikasnosti sektora slatkovodne akvakulture\nMinistarstvo poljoprivrede i ruralnog razvoja danas je objavilo Javni poziv za dodjelu podrške za poboljšanje konkurentnosti i efikasnosti sektora slatkovodne akvakulture, u skladu sa Agrobudžetom za 2020. godinu i programom B-2. Podrška razvoju sektora slatkovodnog ribarstva i akvakulture.\nJavni poziv za dodjelu podrške za poboljšanje konkurentnosti i efikasnosti sektora marikulture\nMinistarstvo poljoprivrede i ruralnog razvoja danas je objavilo Javni poziv za dodjelu podrške za poboljšanje konkurentnosti i efikasnosti sektora marikulture, u skladu sa Agrobudžetom za 2020. godinu i programom B-1.\nJavni poziv za dodjelu podrške za modernizaciju profesionalne ribolovne flote u malom privrednom ribolovu za plovila do 10 m dužine\nMinistarstvo poljoprivrede i ruralnog razvoja, u skladu sa Agrobudžetom za 2020. godinu i programom B.1 Podrška razvoju sektora morskog ribarstva i marikulture, mjerom B-1.1. Jačanje profesionalne ribolovne flote, budžetskom linijom B-1.1.3. Modernizacija profesionalne ribolovne flote u malom privrednom ribolovu (plovila do 10 m dužine preko svega - LOA), objavilo je Javni poziv za dodjelu podrške modernizaciji profesionalne ribolovne flote u malom privrednom ribolovu za plovila do 10 m dužine.


Presuda Pretresnog vijeća u predmetu Stanišić i Župljanin biće izrečena 27. marta 2013. | Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju\nPresuda Pretresnog vijeća u predmetu Stanišić i Župljanin biće izrečena 27. marta 2013.\nHaag, 13. mart 2013.\nPresuda Pretresnog vijeća u postupku protiv Miće Stanišića i Stojans Župljanina, dvojice bivših visokih zvaničnika bosanskih Srba, optuženih za zločne počinjene nad nesrpskim civilima na raznim lokacijama u Bosni i Hercegovini od aprila do decembra 1992, biće izrečena u srijedu, 27. marta u sudnici koja će naknadno biti utvrđena.\nMićo Stanišić je bivši ministar u Ministarstvu unutrašnjih poslova bosanskih Srba (RS MUP), zadužen za javnu i državnu bezbijednost, što je funkcija koja mu je, prema optužnici, omogućavala potpunu kontrolu svih policijskih i bezbjednosnih struktura u entitetu bosanskih Srba. Stojan Župljanin je bio direktno potčinjen Mići Stanišiću i bio najviši funkcioner policije Autonomne Regije Krajina (ARK) u sjeverozapadnoj Bosni i Hercegovini.\nMićo Stanišić i Stojan Župljanin se terete za progon, istrebljenje, ubistvo, deportaciju i mučenje civila nesrba na raznim područjima Bosne i Hercegovine od aprila do decembra 1992. godine. Prema Optužnici, Stanišić i Župljanin su učesnici udruženog zločinačkog poduhvata čiji je prvenstveni cilj bilo trajno uklanjanje bosanskih Muslimana, bosanskih Hrvata i drugih nesrba s područja planirane srpske države.\nMeđu navodnim članovima ovog zločinačkog poduhvata bili su i Momčilo Krajišnik, Radovan Karadžić, Biljana Plavšić, general Ratko Mladić, vodeći pripadnici Jugoslovenske narodne armije (JNA)/vojske bosanskih Srba (VRS), uključujući generala Momira Talića, kao i vodeći članovi regionalnih i opštinskih kriznih štabova, uključujući i Radoslava Brđanina. Učesnici ovog udruženog zločinačkog poduhvata su, kako se tvrdi, imali efektivnu kontrolu nad srpskim snagama koje su učestvovale u ostvarivanju ovog plana, uključujući, između ostalih, pripadnike MUP-a Republike Srpske, Vojske Republike Srpske (VRS), Jugoslovenske narodne armije (JNA), Vojske Jugoslavije (VJ) i Teritorijalne odbrane (TO).\nNavodi se da je Stanišić krivično odgovoran za zločine počinjene u nizu opština u sjeverozapadnoj, istočnoj, centralnoj i sjeveroistočnoj Bosni i Hercegovini, između ostalih, u Prijedoru, Sanskom Mostu, Brčkom, na Palama, u Zvorniku i Višegradu. Optužbe protiv Župljanina se odnose samo na opštine sjeverozapadne Bosne i Hercegovine među kojima su Prijedor, Banja Luka, Ključ, Skender Vakuf i Teslić. Kao posljedica ove kampanje na hiljade ljudi je ubijeno ili prisilno premješteno iz svojih domova.\nTužilaštvo navodi da su zbog svojih funkcija na kojima su bili na položaju nadređenih srpskim snagama, Stanišić i Župljanin bili ne samo svjesni zločina koje su njihovi podređeni počinili, već su ih podstrekivali i omogućili počinjenje tih zločina tako što nisu preduzeli potrebne mjere da takva djela spriječe i počinioce kazne.\nPrvobitne optužnice Međunarodnog suda protiv Miće Stanišića i Stojana Župljanina podignute su 2005., odnosno 1999. godine. Mićo Stanišić se predao i 11. marta 2005. prebačen je u nadležnost Međunarodnog suda. Stojan Župljanin je uhapšen i prebačen u Pritvorsku jedinicu Međunarodnog suda 21. juna 2008. godine. Pretresno vijeće je odobrilo zahtjev Tužilaštva za spajanje ova dva predmeta u septembru 2008. godine. Oba optužena su se 20. novembra 2008. godine izjasnila da nisu krivi ni po jednoj od optužbi.\nTužilaštvo je počelo s izvođenjem svojih dokaza 14. septembra 2009., a završilo 1. februara 2011. nakon što je pozvalo 127 svjedoka. Izvođenje dokaza odbrane je počelo 11. aprila 2011., a okončano je 8. decembra 2011. Odbrana je pozvala ukupno 17 svjedoka. Vijeće je pozvalo tri svjedoka. Završne riječi su iznesene od 29. do 1. juna 2012.\nOd svog osnivanja Međunarodni sud je podigao optužnice protiv 161 lica zbog teških povreda humanitarnog prava počinjenih na teritoriji bivše Jugoslavije od 1991. do 2001. godine. Postupci protiv 136 lica su okončani. Postupci protiv 25 lica su trenutno u toku.\nS portparolom Sekretarijata i sudskih veća, Magdalenom Spalińskom, možete stupiti u kontakt na +31 (0)6 5127 1242 ili +31(0)70 512 5066 i na adresi spalinska [at] un.org


Izvor: JUGpress.com, 01.Maj.2018, 20:47\nProtest Saveza samostalnih sindikata Srbije (SS) i Ujedinjenih granskih sindikata “Nezavisnost” održan je danas u Beogradu povodom obeležavanja Međunarodnog praznika rada 1. maja, a u protestnoj šetnji, osim članova sindikata, učestvovao je i ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević.\nSkup na Trgu Nikole Pašića počeo je čitanjem proglasa pod nazivom “Da plate ustanu, a mladi ostanu” >> Pročitaj celu vest na sajtu JUGpress.com << u kojem je, između ostalog zatraženo da povećanje zarada i poboljšanje materijalnog položaja radnika i izmena Zakona o penzijskom i socijalnom osiguranju.\nPredsednik Saveza samostalnih sindikata Srbije Ljubisav Orbović čestitao je praznik rada okupljenim sindikalcima i ukazao da je, osim niskih plata, jedan od najvećih problema radnika u Srbiji što se, kaže, ne poštuje osmočasovno radno vreme i ne plaća prekovremeni rad.\n“Mnogi rade po 10-12 sati, a većini se ne plaća prekovremeni rad. To je sramota za Srbiju”, poručio je Orbović.\n”Milion dece smo dali nekom drugome, a društvo i njihove porodice su ulagale u njih. To mora da se zaustavi”, poručio je Orbović.\nPredsednik SS je zatražio da se izmeni Zakon o penzijskom i invalidskom osiguranju i da se ukinu kazneni poeni prilogom odlaska u penziju.\n”Mi smo pre godinu pokrenuli to pitanje na Socijalno ekonomskom savetu. Taj naš zahtev je tada prihvaćen, ali do danas ništa nije urađeno”, rekao je Orbović.\nPredsednik Udruženja granskih sindikata Srbije “Nezavisnost” Zoran Stojiljković rekao je da je BDP u Srbiji ispod onog koji je imala 1988.\n“Treba minimum 10 godina da BDP raste četiri – pet odsto da dostignemo nivo dovoljan za pristojan život”, kazao je on.\nObraćanje medijima ministra Zorana Đorđevića propraćeno je negodovanjem članova pokreta “Levog samita” koji su ministra prekidali zvižducima i uzvicima -“Gde su plate”, “Kolika je vaša plata”, “Šta je sa Jurom”, “Šta je Geoksom”…\n“Radićemo naporno i ja obećavam u ime Vlade Srbije da će svakako biti bolje”, rekao je Đorđević.\nKomentarišući zvižduke i parole članova “Levog samita”, on je rekao da su to mladi ljudi koji moraju da shvate da je za to zbog čega negoduju kriva – bivša vlast.\n“Odgovornost ove Vlade jeste da sve ono što je urađeno od 2000-2012 proba da izmeni, da radimo na povećanju plata, da nam mladi ostanu u zemlji”, rekao je Đorđević.\nA zbog dobacivanja njemu policija je privela dvojicu mladića koji su ubrzo pušteni.\nN1 televizija: Protest "Da plate ustanu, a mladi ostanu" u Beogradu\nDanas: Sindikati: Tražimo povećanje zarada koje garantuju dostojanstven život\nRTS: Sindikalni protest za 1. maj, šetnja centrom Beograda\nRadio Televizija Vojvodine: Sindikalni protest za 1. maj, šetnja centrom Beograda


Zbog neizvjesne turističke sezone kredit od 1,5 miliona\nOdbor direktora Regionalnog vodovoda odlučio da se zaduži da bi redovno plaćao obaveze u ovoj godini\n3764 pregleda\t1 komentar(a)\nPrinudno treba da naplati blizu 700 hiljada eura. Regionalni vodovod, Foto: Boris Pejović\nRegionalni vodovod će od Univerzal kapital banke uzeti kredit od 1,5 miliona eura da bi plaćao obaveze iz tekućeg poslovanja. Tako je odlučio Odbor direktora javnog preduzeća početkom ovog mjeseca, a Vlada je na posljednjoj sjednici dala saglasnost da se uzme kredit.\nJavno preduzeće se na ovaj potez odlučilo, kako je objašnjeno u Vladinoj informaciji, zbog neizvjesnosti koju nosi predstojeća ljetnja sezona i trajanje postupka u kome Regionalni vodovod prinudno treba da naplati blizu 700 hiljada eura.\n“Uzimajući u obzir da je uspješnost realizacije turističke sezone zbog pandemije i dalje neizvjesna, te da je neizvjesno i trajanje postupka prinudnog izvršenja postojećih potraživanja Regionalni vodovod za isporučenu robu, koja ukupno iznose 694 hiljade eura odbor direktora je donio odluku o kreditnom zaduženju za održavanje tekuće likvidnosti, naročito imajući u vidu postojeće obaveze prema dobavljačima, troškove pripreme sistema za ljetnju sezonu...”, pojašnjeno je u dokumentu.\nVlada je saglasnost za zaduženje dala na predlog Ministarstva ekologije, prostornog planiranja i urbanizma.\nPrema podacima iz dokumenta sa posljednje sjednice Vlade u ovoj godini Regionalni vodovod treba da plati 3,8 miliona eura po osnovu obaveza koje ima za postojeće kredite pri čemu je za naplatu dospjelo oko 800 hiljada eura prema Evropskoj banci za obnovu i razvoj (EBRD). Od ovog iznosa je plaćeno 430 hiljada eura, dok je preostali iznos duga prolongiran uz obračun ugovorene zatezne kamate.\n“Regionalni vodovod je u dopisima koje je dostavio Ministarstvu finansija naveo da projektovani prihodi ove kompanije za 2021. godinu iznose 6,12 miliona, naredne 6,23 miliona i za 2023. godinu 6,38 miliona, dok su rashodi za ovu godinu, projektovani na iznos od 6,01 milion, sljedeću 6,12 miliona i za 2023. godinu 6,21 milion, pri čemu oni ne obuhvataju otplatu glavnice, već samo troškove otplate kamate po traženom kreditnu kod Universal kapital banke na iznos od 1,5 miliona. Projekcija prihoda je izvršena na osnovu prosjeka prihoda od isporuke vode u prethodne tri godine, kao i na osnovu prihoda od naknade za izgradnju objekata na Crnogorskom primorju, imajući u vidu posljedice pandemije koronavirusa, njegov uticaj na ovogodišnju turističku sezonu, a time i na prihode preduzeća”, navodi se u dokumentu.\nDalje se navodi da je Regionalnog vodovod projektovao pozitivan rezultat u 2021. godini u iznosu od 103,90 hiljada, u narednoj godini 200 hiljada i u 2023. godini 230 hiljada.\n“Regionalni vodovod očekuje tokom ove godine povećanje prihoda od prodaje po osnovama završetka projekata vodosnabdijevanja i intenziviranje procesa legalizacije nelegalno izgrađenih objekata na Crnogorskom primorju. Iz preduzeća su kazali da su u prošloj godini značajno smanjili troškove poslovanja, dok su za 2021. godinu maksimalno smanjeni svi troškovi, posebno oni koji ne utiču na operativno funkcionisanje sistema”, piše u dokumentu sa sjednice Vlade.\nRegionalni vodovod je sredinom 2019. godine uzeo kredit od Prve banke i Erste banke, ukupno 10 miliona eura, uz garanciju Vlade kako bi tim novcem izmirio dugove koji su se tada nagomilali na iznos od oko 9,29 miliona eura. To javno preduzeće zapalo je bilo u probleme nakon što mu je u avgustu 2018. godine austrijska kompanija Štrabag, nakon što je na međunarodnoj arbitraži dobila spor, blokirala žiro-račun na 12 miliona eura. Zbog blokada računa Regionalni vodovod je imao probleme u redovnom poslovanju, a ta blokada je najviše pogodina zaposlene koji mjesecima nijesu primali platu.\nOtplata kredita u ratama od 150.000 eura sa kamatama\nPrema nacrtu ugovora o dugoročnom kreditu definisan je period otplate kredita od 19 mjeseci bez grejs perioda, uz sezonski način otplate.\n“Sezonski način otplate, realizovao bi se u periodu od juna do oktobra 2021. godine u pet jednakih mjesečnih rata u iznosu od 150 hiljada eura sa pripadajućom kamatom, u periodu od juna do oktobra 2022. godine, u pet jednakih mjesečnih rata u iznosu od 150 hiljada eura sa pripadajućom kamatom, u periodu od marta 2021. godine do maja 2021. godine, kao i u periodu od novembra 2021. godine do maja 2022. godine. Kamata će se obračunavati i naplaćivati na mjesečnom nivou. Kamatna stopa iznosila bi 4,40 odsto na godišnjem nivou, dok bi naknada za obradu kredita iznosila 0,30 odsto od odobrenog iznosa kredita”, piše u dokumentu.\nRegionalni vodovodVlada Crne GoreMinistarstvo ekologije, planiranja i urbanizma\n08.12. 10:04 h\t62042\n08.12. 11:27 h\t59241\n08.12. 14:26 h\t44853\n08.12. 15:10 h\t38431\n08.12. 10:51 h\t36338


Male boginje morbile broj preminulih u Srbiji | Magazin | Zdravlje\n19. septembar, 00:57\nMorbile u Srbiji: Loše vesti... 18 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nMorbile u Srbiji: Loše vesti...\n06.03.2018. / 09:24\nOd komplikacija izazvanih malim boginjama preminula još jedna osoba.\nCetrdesetogodišnja osoba iz Beograda preminulo je zbog komplikacija izazvanih malim boginjama, saopštio je Institut za javno zdravlje Srbije "Dr Milan Jovanovic Batut".\nB?l?st ?? l?b?r?t?ri?s?i p?tvrd?n?, dodaje se u saopštenju, a osoba je preminula zbog razvoja zapaljenja pluca.\nPrema podacima "Batuta", u Srbiji i u opštinama sa srpskom vecinom na Kosovu, od oktobra do danas od m?lih b?ginja obolelo je 3.123 osobe, od kojih je u 1.581 laboratorijski potvrden u Institutu "Torlak".\nOd ukupn?g br??? ?b?l?lih 32 odsto j? h?spit?liz?v?n?, a od t?žih k?mplik?ci?? m?lih b?ginj? r?gistr?v?n? ?? z?p?lj?nj? m?zg? k?d ??dn? i up?l? pluc? k?d 346 obolelih osoba.\nN??ml?d? ?b?l?l? ?s?b? ?? st?r? 15 d?n?, ? n??st?ri?? 70 g?din?, dok je najveci br?? ?b?l?lih u uzr?snim grup?m? ml?dim ?d p?t i st?ri?im ?d 30 g?din?.\nV?cin? ?b?l?lih ?s?b? (95 odsto) ?? n?v??cinis?n?, n?p?tpun? v??cinis?n? ili n?p?zn?t?g v??cin?ln?g st?tus?.\nboginje male boginje morbile Bolesti zdravlje Zdravstvo\n06.03.2018. / 14:14\nОвај zeell је много начитан ... види се да познаје материју, чак се и у проценте разуме. Не знам само колики је његов проценат ... од броја коментара које објави или броја вакцина?\n06.03.2018. / 13:11\nДакле по душебрижним коментарима, испада да се у Србији десило само оно што мас медији објаве. Нисам чуо да је било ко објавио, или бар поменуо да је 2016 по званичном годишњем извештају Батута (доступно свима на њиховом сајту) умрло 20 људи од туберкулозе против које смо сви вакцинисани по рођењу. Од грипа је у 2016 умрло 33 особе. Свака смрт је страшна, али не треба бити лицемер и искоришћавати смрт зарад промоције вакцина које показује се на конкретним примерима нису ефикасне, а могу бити опасне. Људи, информишите се и тада нико више неће моћи да манипулише вама!\n06.03.2018. / 14:05\n@Подаци Ako dajemo kompleten podatke, onda da damo zaista kompletne podatke. U Srbiji najveći broj slučajeva tuberkuloze bude zabeležen u Sandžaku, koji (i) po tom pitanju predstavlja specifično područje. Osim toga, zvanično imunitet koji pruža vakcina protiv tuberkuloze opada posle desetak godina, zato bi trebalo da smo svi primili po još jednu dozu pred kraj osnovne. Dakle, nije nikakva tajna da zaštita koju pruža TBC vakcina nije apsolutna. Ali je razlika koju pravi ogromna. Prisetimo se šta smo svi usput saznali na časovima srpskog: Jovi Zmaju, iako je bio lekar, su od tuberkuloze umrli žena i sva deca; Branko Radičević, umro od tuberkuloze sa 29 godina; itd. To je bila bolest od koje se pre vakcine umiralo masovno. A danas, kao što ste primetili, mnogi ni ne znaju da se ta bolest i dalje javlja u Evropi.


Dr Propast upozorava: Stiže nam ponor, i boleće\nA. J. 15. septembra 2018. 15:47\nJedini svetski ekonomista koji je predvideo globalnu krizu otkriva šta…


Ima nešto dobro kod „onih“ dana u mesecu, a to je što većina žena i bez datuma nasluti dolazak menstruacije po bujanju grudi. Naše grudi se svakog meseca pripremaju za svoj vekovni zadatak - dojenje, ali ako vam majčinstvo još nije ni u mislima ili su vaši mališani odavno prerasli pelene, ostaje mesečni užitak u pogledu na dekolte, koji je najlepši baš u tom periodu, i barem nam tesne letnje majičice i haljine tada stoje skoro savršeno.\nProblem je jedino što su u tom periodu dojke često osetljive na dodir, gotovo bolne. Sve ovo događa se usled igre hormona u danima kada se telo svakogai meseca priprema za začeće.\n- Slične simptome, ali jačeg intenziteta, odnosno bolnije, izaziva mastopatija od koje pati oko 70 posto žena - saznajemo od dr Mime Fazlagić, ginekologa. Javlja se već od 25. godine, no češći su problemi oko 40. ili 50. godine i ne prestaju sa menstrualnim ciklusom, već traju tokom celog života. A kako je poslednjih godina pokrenuta velika kampanja zbog smrtnosti kod žena izazvane rakom dojke, potrebno je naglasiti da mastopatija nije zdravstveno opasna i da kod veoma malog broja žena (oko tri posto) može biti povezana sa rakom dojke. Mastopatija nastaje pojačanim radom hormona, ali to nije bolest već stanje koje može da vas muči nezavisno od menstrualnog ciklusa.\nKod nekih žena problem je tako težak da nakon što skinu grudnjak ne mogu ni da dotaknu dojke, pa čak ni da usmere blagi mlaz vode sa tuša prema njima, koliko im je tkivo bolno. Dodatne probleme izaziva i to što su mastopatične dojke tokom menstruacije još bolnije i otečenije, pa neke žene ublažavaju bol nošenjem većeg grudnjaka.\n- Mastopatija je prihvaćen izraz za fibrocistične promene u dojci. Može biti i bez simptoma, no najčešće se vezuje za bolnost i oticanje, kao i pojavu čvorića, grudvica, ili pravih velikih kvrga u tkivu dojke, zavisno od stepena. Međutim, bolnije stanje ne znači i veću opasnost od bolesti. Dojka je organ pod stalnim hormonskim uticajem. U trudnoći i neposredno nakon porođaja kada su žlezde u grudima aktivnije mastopatija može pokazati još intenzivnije simptome - objašnjava dr Mima Fazlagić.\nNa sledećoj strani pročitajte više o dijagnostici mastopatije.


Podrška politici mira, stabilnosti Srbije, pravdi i borbi za bolju budućnost, podrška Vučiću - iKragujevac\nSpecijalna projekcija filma ,,Ajvar“\nUručena specijalna priznanja na Sajmu automobila\nDNEVNI HOROSKOP ZA 9. DECEMBAR: Strelci, promene su vam neophodne!\nVOZAČI OPREZ: Od danas akcija pojačane kontrole saobraćaja s akcentom na dve stvari\nLančani udes pet vozila u Kragujevcu (FOTO)\nTEŽAK UDES u Stanovu, saobraćaj USPOREN (FOTO)\nSaobraćajna nezgoda na Aerodromu, saobraćaj USPOREN (FOTO)\nUDES na auto-putu kod Batočine, USPOREN saobraćaj (FOTO)\nMladić (22) iz okoline Knića POGINUO u saobraćajnoj nesreći u Mrčajevcima\nUDES na putu za Kraljevo, prevrnuo se traktor, automobil unisten, BLOKIRAN PUT (FOTO)\nSaobraćajna nezgoda, BLOKIRAN put (FOTO)\nPredstava „K.R.E.M.A.” Akademskog pozorišta studenata germanistike Filološko-umetničkog fakulteta\nRepertoar Cineplexx Kragujevac Plaza bioskopa od 5. do 11. decembra\n"Classical Sounds 2019"\nDelimo karte za predstavu ''ŽELIM DA BUDEM NORMALAN''\nDva nova naslova i projekcije domaćih filmova po ceni ulaznice od 150 dinara u okviru akcije ,,Black Friday”\nNajnoviji domaći filmovi po ceni ulaznice od 150 dinara\nVaterpolo klub Radnički na dobrom putu\nZlatni vaterpolisti na prijemu kod gradonačelnika\nKragujevački karatista brani boje zastave Srbije na Balkanskom prvenstvu\nVaterpolisti Radničkog i Šapca u finalu Kupa Srbije\nPodrška politici mira, stabilnosti Srbije, pravdi i borbi za bolju budućnost, podrška Vučiću\npetak, 22 mart 2019 08:53\nPokret socijalista Kragujevac izdao je saopštenje za javnost koje vam prenosimo u celosti.\n,,Srbija je preživela 5.Oktobar, izmučena, ranjena, opljačkana, dezorjentisana, osiromašena i bez dostojanstva i bilo kakve nade u bolju budućnost. Vođe 17 članica DOS-a učinile su sve da Srbiju obore na kolena. Taj 5.Oktobar je Srbija preživela, drugi ako ikad ponovo bude, neće preživeti.\nZato Gradski odbor Pokreta socijalista u Kragujevcu u potpunosti podržava politiku predsednika Aleksandra Vučića u borbi da Srbija bude uređena zemlja, da spreči destabilizaciju države i eskalaciju nasilja ostataka DOS-a i pridruženih fašista. Na svim izborima od 2012 godine do danas, narod je jasno odlučivao šta želi i kojim putem i sa kojim ljudima vidi svoju budućnost. To tako mora i da ostane. Samo izborima i samo mirnim putem može doći do promena. Svaki drugi scenario vodi u anarhiju, u nasilje i propadanje po svim pitanjima života.\nProtesti da, nasilje NE!\nPružamo punu i iskrenu podršku predsedniku države i svim institucijama sistema da rade u skladu sa zakonima i preduzmu sve neophodne mere i aktivnosti na sprečavanju nasilja, anarhije i odlučivanju na ulicama. ''


» VAZDUHOPLOVNA ENCIKLOPEDIJA » Avioni pete generacije » Suhoj PAK FA\n1 Suhoj PAK FA Sub Apr 19, 2014 4:01 pm\n(Перспективный авиационный комплекс фронтовой авиации)\nSuhoj PAK FA (rus. Перспективный авиационный комплекс фронтовой авиации), pod radnom oznakom T-50, je program ruskog lovca pete generacije. Njegova osnovna namena je lovca–presretač. Smanjene je uočljivosti (engl. stealth), što treba da mu omogući neprimećenost od protivničkih radara (i drugih senzora) u toku operacija u vazdušnom prostoru. Mogućnost letenja nadzvučnom brzinom, u režimu rada motora bez dopunskog sagorevanja, odnosno superkrstarenje, mu stvara veliku prednost u borbi za prevlast u vazdušnom prostoru. Biće u stanju da se suprostavi američkim lovcima pete generacije, F-22 raptor i F-35. Program Suhoj PAK FA se odvija u okviru međunarodne saradnje Rusije, Indije i Brazila. U razvoju, kao i u budućoj proizvodnji, učestvuje više kompanija, pod okriljem Ujedinjene avio-proizvodne korporacije (Объединённая авиастроительная корпорация), na čelu sa kompanijom Suhoj. Kada Suhoj PAK FA bude uveden u operativnu upotrebu posle 2015. godine, zameniće u ruskom vazduhoplovstvu postojeće lovce MiG-29 i Su-27.\nPrvi let Suhoja PAK FA, u trajanju od 45 minuta uspešno je izvršen 29. januara 2010. godine. Trenutno su na ispitivanju 4 letna prototipa od ukupno 6 proizvedenih aparata PAK FA. Letni prototipovi su avioni sa brojevima 51, 52 , 53 , 54 i 55 , dok se T-50-0 i T-50KNS koriste za ispitivanja na zemlji i nisu avioni namenjeni za letna ispitivanja, pa nemaju ugrađene motore i drugu opremu.\nU vreme velike zategnutosti, u odnosima, između supersila i dva suprotstavljena vojna saveza, 1980. godine,Sjedinjene Američke Države pokreću program razvoja lovačkog aviona pete generacije YF-22 (kasnije nazvan Raptor) što je nagnalo Sovjetski Savez na razvoj sličnog projekta. To je bila dobro uhodana uporna trka u vojnom prestižu, posebno u udarnom segmentu lovačke avijacije.\nVazduhoplovstvo Sovjetskog Saveza tokom 1980-tih formuliše taktičko–tehničke zahteve za svoj novi avion, koji bi uneko buduće vreme trebao da zameni lovce MiG-29 i Su-27, a da bude sposoban da se uspešno suprostavi američkom lovcu F-22. Na osnovu ovih zahteva KB Mikojan je koncipirao predlog MiG 1.44, a Suhoj S-47. Sa raspadom Sovjetskog Saveza, a posledično i sa privrednim padom su nestali neophodni uslovi za nastavak rada na ovom programu. Ruska Federacija je program zamrzla, zbog nemogućnosti finansiranja.\nOstvareni rezultati kroz programe Mikojana MiG 1.44 i Suhoja S-47 su sjedinjeni 2002. godine i nastavljen je rad na jedinstvenom projektu, pod odgovornošću firme Suhoj. Potpredsednik vlade Rusije, Sergej Ivanov je u svome intervjuu dao osnovne informacije o programu ruskog novog lovca. O programu PAK FA (Перспективный авиационный комплекс фронтовой авиации) su svetsku i domaću javnost povremeno obaveštavali i ostali ruski zvaničnici. Konačno je njegov prvi prototip, od tada ukupno proizvedena tri, uspešno javno leteo 29. januara 2010. godine, za razliku od američkog Raptora, koji je poleteo još 29. septembar 1990.\nSuhoj PAK FA na prvom letu\nSaradnja sa Indijom i Brazilom\nSaradnja Indije i Rusije u ovom projektu zasnova se na tradiciji dugogodišnje saradnje u domenu odbramdbenih tehnologija. Uspešna saradnja u bliskoj prošlosti su zajednički projekti (Su-30, balistička raketa BrahMos). Direktor kompanije Suhoj je izjavio da će Indija i Rusija sarađivati na izgradnji ovog lovca, po sistemu 50:50, uključujući troškove, tehnologiju, kapacitete i kadrove. Potpisan je ugovor o zajedničkom razvoju i proizvodnji lovca pete generacije, 22. decembra 2008. godine, sa indijskom vazduhoplovnom industrijom HAL(Hindustan Aeronautics Limited), u Bangaloru. Pregovara se o 25% Indijskog angažovanja na aktivnostima daljeg razvoja. Prvenstveno u domenu kompozitnih materijala i računarske opreme. Indijska verzija je označena sa T-50 FGFA (Fifth Generation Fighter Aircraft) i na početku se razlikuje od ruske, saglasno taktičko–tehničkim–zahtevima indijske vojske. Osnovna razlika je u tome što je ruska verzija jednosed, a indijska dvosed. Već ta činjenica prouzrokuje razliku u dimenzijama ove dve verzije aviona. Indijski T-50 FGFA će biti sposoban da nosi projektile indijske proizvodnje. Indija želi uvođenje ovog aviona u operativnu upotrebu posle 2015. godine, umesto tri tipa sadašnjih lovačkih aviona, u svome vazduhoplovstvu.\nMeđutim Indija je kasnije ipak donela odluku da se paralelno razvija i jednoseda varijanta.\nBrazil je zainteresovan i započeo je saradnju sa kompanijom Suhoj 16. aprila 2008. Zvaničnici brazilske vlade su objavili da počinje saradnja Brazila i Rusije u izgradnji novog lovca pete generacije. Zvaničan ugovor su potpisali dan ranije ministar inostranih poslova Brazila, Roberto Mangabeira Unger i sekretar saveta odbrane Rusije,Valentin Aleksejevič. Brazil je uslovljen na ovakvu odluku pošto nije našao drugo odgovarajuće rešenje za razvoj i proizvodnju svog novog lovca. Tadašnji Predsednik Rusije Dmitrij Medvedev je najavio kako će iskoristiti samit OPEK-a u Peruu da poseti Brazil i dogovori nove detalje o modalitetima saradnje na ovom program, a da bi brazilske kompanije Embraer i Avibras mogle biti kooperanti u proizvodnji aviona u Brazilu ..\nProjekat je viđen kao veoma važan za Brazil, koji može značiti napredak u nacionalnoj odbrambenoj industriji jer bi mogao zameniti trenutne avione u FAB koji se smatraju zastarelim. Međutim, Brazil, na čijem je čelu u to vreme bio predsednik Lula (Luiz Inácio Lula da Silva), odlučio se za tajno dogovaranje sa Francuskim predsednikom Sarkozijem (Nicolas Sarkozy), oko kupovine Dassault Rafale.\nA, onda: "Brazil je zvanično istupio iz projekta PAK-FA" - Putovanje ruskog predsednika Dmitrija Medvedeva za Brazil, 25. novembra 2008, nije rezultirao potpisivanjem nekog sporazuma koji se odnosi na “projekt PAK-FA”. Comandante da Força Aérea brasileira, Juniti Saito, je objasnio : "Ne želim da omalovažavaju imidž Suhoja, ali projekat nije odgovarao našim potrebama".\nU oktobru 2013. ,Ruska delegacija ponovo se vratila u Brazil, da pokuša da zatvori dogovor i da nastavi projekat PAK-FA u Brazilu, u starim oblicima. Očigledno je to motivisano saradnjom Brazila sa vojnim preduzećima Rusije i nedavne špijunske afere od strane Amerikanaca prema brazilskim aviokompanijama. Izvori kažu da je bi to moglo da promeni poziciju, u nadmetanju za FX - 2 (za novi lovački avion u Brazilu) u kojem je glavni konkurent Saab JAS 39 Gripen NG. Da li će biti postignut takav sporazum sa Rusima oko T- 50, videćemo.\nPrototip T-50 u letu\nRusko ratno vazduhoplovstvo (Военно-воздушные cилы России) i vazduhoplovna industrija su u situaciji da moraju pratiti i nadoknaditi zaostajanje u nekim segmentima razvoja vazduhoplovne tehnologije, u odnosu na tehnički razvijene i ekonomski jake zemlje. Nedopustivo je daRusija nema avion pete generacije, a da je konkurenski već preko 15 godina u operativnoj upotrebi (!?), a u najboljem slučaju PAK FA će biti operativan tek 2015. Rusija je, u želji da ubrza realizaciju programa, donela oluku da se iskoriste rezultati oba predprojekta, u daljoj realizaciji programa: Suhoj S-37 [Sukhoi Su-47 Berkut ( Су-47 Беркут—Golden Eagle)] i MiG 1.44 [ Mikoyan Project 1.44/1.42 (Микоян МиГ-1.44; NATO - Flatpack)]. Dalje odvijanje programa je postalo državni strateški prioritet. Nakon razmatranja 2002. godine, Suhoj je određen kao vodeća kompanija u ovom programu.\nUključeni su svi značajniji kadrovski, laboratorijski i proizvodni resursi na realizaciji razvoja aviona, njegovog pogona, opreme i naoružanja. Saturn [NPO Saturn (НПО Сатурн)]je zadužen za razvoj i proizvodnju motora. Finalno sklapanje, integraciju sklopova i sistema i ispitivanje je određeno u kapacitetima na lokaciji grada Komsomolsk na Amuru (Комсомо́льск-на-Аму́ре). Kooperanti za izradu delova i podsklopova su kapaciteti Suhoja (Сухой). Svi ovi kapaciteti su zajedno organizovani i integrisani oko programa PAK FA, u okviru organizacije Ujedinjena avio-proizvodna korporacija (Объединённая авиастроительная корпорация). Najveći problem, sa kojim se suočava vazduhoplovna industrija, su nedostatak stručnih kadrova, koje treba uključiti u ovaj program. Raspadom SSSR-a i usled višegodišnje ekonomske krize nije sačuvan na okupu stručni kadar. Dug je proces za stvaranje novih stručnjaka. Ovo dodatno usporava proces odvijanja programa. Početak prototipskog razvoja je označio glavnokomandujući ruskog vojnog vazduhoplovstva general-pukovnik Aleksandar Zelin 8. septembra 2007. godine.\nViše puta su visoki ruski zvaničnici najavljivali taj prvi let prototipa aviona PAK FA. To se nije desilo po predviđenoj dinamici, verovatno zbog iskrslih tehničkih problema, što je sasvim normalna pojava u prototipskom razvoju. Prvi let prvog prototipa (51) aviona PAK FA je konačno realizovan, u trajanju od 45 minuta, iznad fabričkog aerodroma, u gradu Komsomoljsk na Amuru, na Dalekom istoku, tek 29. januara 2010. godine. Let je uspešno realizovan, sa povoljnom prvom ocenom probnog pilota Sergej Bogdana. U narednom periodu su usledili letovi u funkciji daljih ispitivanja, kao i poletanje ostalih prototipova. Drugi letni prototip sa brojem 52 je poleteo u martu mesecu 2011. godine, dok je treći letni prototip sa brojem 53 poleteo u novembru iste godine. Prvi let četvrtog letnog prototipa je zabeležen 12. decembra 2012. godine. 27. oktobra 2013. leteo je peti prototip (55).\nPrvi avion za državno testiranje je dostavljen komisiji 21. februara 2014 .\nIzvor: kompilacija tekstova sa Wikipedije\n2 Re: Suhoj PAK FA Pon Apr 21, 2014 2:11 pm\nZvaničnici ruskog vazduhoplovstva izjavljuju da PAK FA ispunjava sve uslove za borbene avione pete generacije, sa argumentacijom da je superkrstaš, sa dobrim manevrom, sa jednostavnim održavanjem i sa višenamenskim sposobnostima.\nZa razliku od lovca-bombardera pete generacije F-35 lajtning II, PAK FA nema sistem za vertikalno poletanje i sletanje (V/STOL).\nZmaj aviona je koncipiran po standardnoj aerodinamičkoj šemi. Ugrađena su dva motora u zasebne gondole, koje su u istoj liniji sa polubočnim usisnicima. Motorske gondole su odvojene, a između njih je, ispod trupa, uvala (kao kod Su-37). Krilo ima oblik slično trouglu (delta), što obezbeđuje dobru nadzvučnu aerodinamiku, posebno u manevru (ima mali talasni otpor). Koreni deo krila je izdužen unapred, ima efekat nastrešnice iznad ulaza u usisnike, a i ulogu strejka. Ispred su kanari, koriste se u kombinaciji sa horizontalnim celoobrtnim repom, koji se sastoji iz dve površine, razdvojene za upadljivu širinu trupa. Dva su celoobrtna vertikalna repa, ugrađena isto na značajnom međusobnom rastojanju, pod malim uglom, u odnosu na ravan simetrije aviona.\nStajni organi su tipa tricikl. Nosna noga se uvlači unazad. Glavne noge su ugrađene u spoljne bokove motorskih gondola, sa jednostvnim mehanizmom se uvlače unapred.\n3 Re: Suhoj PAK FA Pon Apr 21, 2014 3:13 pm\nKabina kod T-50 jednoseda, ima širi kokpit od Su-27, i to je jedna od karakteristika ovog dizajna. Oprema je preuzeta sa standardnog Su-35S.\nPrikaz informacija obavlja se na dva multi-pokazivača MFI-35 dijagonale 15", postoji jedan MFI manji ispod i sa desne strane, dok je jedan indikator, rezerva za prikaz aktualnih podataka o letu i postavljen je gore-desno, širok kolimacijski sistem ŠKS-5 i govorni informacioni sistem. Takođe je poznato da će neki od podataka biti prikazan na pilotskoj kacigi.\nKontrole – pilotska palica, klasično u sredini i bočne palica gasa.\nNadstrešnica se sastoji od dva dela: prednji (vizir) i zadnji poklopac, koji se pomera unazad. To otvaranje unatrag slično je kao kod T-10. Zadnji deo poklopca krova kod T-50-1 i T-50-3 ima uzdužno ojačanje, a kod ostali (T-50-2; T-50-4 i T-50-5) je uklonjeno. Takođe je poznato da se, u budućnosti, poklopac može značajno promeniti. Unutrašnje staklo je premazano specijalnom smesom, koja smanjuje UV (IC) zračenje u kabinu, a takođe, smanjuje zračenje iz kabine za 30% .\nNa PAK FA će biti instalirano sedište za izbacivanje, pete generacije. Novo sedište posedovaće niz parametara koji premašuju prethodnu generaciju sedišta, a koja su sada u upotrebi u ruskom ratnom vazdzhoplovstvu. Novost je upotreba katapulta sa višeprogramskoim elektroniskim sistemom za upravljanje aktiviranjem sedišta, koji je povezan sa informacionim sistemom na avionu. Digitalni računarski sisitem koji automatski analizira brzinu aviona, visinu, ugao prema terenu, rotaciju trupa, ugaonu brzinu i ostale parametre. Uzima u obzir i mnoge druge podatke, uključujući visinu i težinu pilota (od 44 do 111 kg) . Testiranje novih sedišta odvija se uporedo sa testiranjem aviona. Ceo program je trebao biti završen do 2010. Ostala oprema, kiseonički sistem, sisitem za održavanje života na PAK FA će takođe biti novi. Njihov razvoj i testiranje je završen i nastavlja se usavršavanje.\n4 Re: Suhoj PAK FA Pon Apr 21, 2014 4:10 pm\nPlanirana je ugradnja dvoprotočnog motora sa vektorskim upravljanjem s potiskom ( турбореактивных двухконтурных), Izdeliye 117, a razvija se pod rukovodstvom tima koje nosi naziv Arkhip Lyulka ( Архи́п Миха́йлович Лю́лька) u NPO Saturna. Kasnije je ova specifikacija označena kao Izdeliye 129.\n"Izdeliye 117S" Engine 4 + + generacije, jedna od najnovijih verzija\nNa prototipu PAK FA su integrisani, modernizovani, motori sa aviona Su-35. Modifikovani su saglasno uslovima postavljenim od Suhoja. U odnosu na primenjene motore na Su-35, ovima je povećan potisak i uvedena je poboljšana automatizacija sistema upravljanja. Takođe, su poboljšane komponente i podsklopovi, a i detaljno su svi ispitani.\nPodaci o motoru za prototip i za kasniju serijsku verziju motora su više nego oskudni, a i međusobno se neslažu po raspoloživim izvorima. Može se pretpostaviti da su u pitanju dvoprotočni motori, za serijskiu proizvodnju se planiraju sa baznim potiskom od oko 88 kN, a sa dopunskim sagorevanjem između 140 i 160 kN. [napomena (Informacije o primenjenim motorima na prototipu PAK FA su sasvim nejasne i kontradiktorne)]. Najverovatnije je najbliže istini da su u pitanju poboljšani motori sa aviona Su-35 i ako predstavnici fabrike Saturn forsiraju naziv „novi motor“. Nažalost, istorija se stalno ponavlja sa sovjetskom i ruskom tehnologijom motora. Tehnologije motora uvek kasne u odnosu na zahteve, postignuti nivo u aerodinamici i u koncepciji aviona. To je pitanje opterećivalo i lovačke avione, tipa Jak, za vreme Drugog svetskog rata, u posleratnom razvoju Migova i Suhoja, a evo i sada je poleteo prototip lovca pete generacije sa motorom, koji se koristi na starijem(!?) avionu.\nTrenutno se koristi, značajno - unapređena verzija TMM “Al- 31F” (Архип Люлька) koji je razvijena za Su - 35BM. Ugrađen je na svim prototipovima i eventualno na buduće rane serijske PAK-FA . Ovaj motor je preimenovan u AL - 41F1A . Važno je napomenuti da se AL - 41F1A ne smatra kao deo iste AL - 41 linije (kao što je bilo planirano za Mikoian Project 1.44 jer koristi jezgro od AL- 31F), dok AL - 41F koristi potpuno novo jezgro. Oznaka je, izgleda ostala, da bude prisutno to što se rmotor približava projektovanoj specifikaciji nove “AL - 41F” klase. Takođe je primetno, da je motor sposoban za montažu 3D vektorskih mlaznica za ekstra pokretljivost. Glavna karakteristika kontrole vektora, je, što značajno povećava upravljivost aviona.\nZa razliku od prethodne generacije mlaznih motora, i pored sličnosti sa postojećim AL-31f serijama, "AL-41F1" poseduje 80% novih delova. Najznačajniji su:\n• Kompresor niskogpritiska\n• Kompresor visokogpritiska\n• Sistem plazma paljenje (плазменная система зажигания)\n• Komora sagorevanja\n• kompresor s povećanim promerom do 932 mm\n• komora za naknadno sagorevanje\n• uređaj za kontrolu vektora, ± 20 ° u ravnini, ± 16 ° u bilo kojem smjeru\n• digitalni ASU\nZahvaljujući ovim merama dobijeno je značajno poboljšanje potisne sile (15.000 Kgs sa predhodnih 12.500 na AL- 31f ), povećani resurs (4.000 sati u odnosu na 1.000), pouzdanost i smanjejue potrošnje goriva. Po prvi put je primenjen sistem “plazma paljenja”, čime je obezbeđeno paljenje motora bez prisustva kiseonika.\n5 Re: Suhoj PAK FA Uto Apr 22, 2014 9:55 pm\n6 Re: Suhoj PAK FA Pet Jul 24, 2015 12:23 am\n7 Re: Suhoj PAK FA Sub Avg 15, 2015 4:46 pm\n8 Re: Suhoj PAK FA Uto Okt 06, 2015 9:46 pm\nZa pozvoljenjem nešto i od mene,detalji konstrukcije:\nI sa raketama:\n9 Re: Suhoj PAK FA


Vremenska Prognoza Rankovci - Meteogram | Weather2Umbrella LTD\nVremenska Prognoza Rankovci, Bosna I Hercegovina - Meteogram - Dugorocna vremenska prognoza za 10 dana | Weather2Umbrella LTD - Social Weather Network\nMali Drenovac Jelici Seslije Milovo Brdo Donji Vranjesi Zlamenje Cokori Babinac Veliki Dolac Vejinovici Gornji Lokanj Dalici Rahic Donji Velja Medja Podbare Gornja Brda Ceste Meljine Gornje Cicevo Donji Balvani Parni Lug Kosovci Bilajbegovici Zuje Vlaholje Araci Melkici Trnjine Canje Rovasici Malovan Dolnji Kozarice Viniste Ovrljice Brloske Komsici Dzankici Gase Ravanica Cvijetici Stjepkovica Uzdojnice Palez Zlokuce Gorani Tekesici Lukarice Vrelo Bosne Opsjecko Vuceni Prnjavor Kozarska Dubica Trzacka Rastela Citluk Sturlic Vares Trebinje Odzak Donja Mahala Gradacac Teslic Kladanj Ljubuski Bosansko Grahovo Velika Obarska Podhum Sokolac Visocica Banovici Zavidovici Blatnica Zeljezno Polje Vrnograc Pecigrad Trn Gracanica Crnici Jablanica Coralici Brod Mrkonjic Grad Celinac Maglaj Novi Travnik Vogosca Pale Mala Kladusa Bosanska Krupa Prijedor Omarska Stijena Brcko Novi Grad Gostovici Stolac Tuzla Tomislavgrad Srebrenik Gradiska Cazin Sarajevo Banja Luka Zenica Tuzla Bijeljina Prijedor Mostar Bihac Bugojno Brcko Trebinje Travnik Doboj Cazin Velika Kladusa Visoko Gorazde Konjic Gracanica Gradacac Bosanska Krupa Siroki Brijeg Mrkonjic Grad Foca Zavidovici Zivinice Sanski Most Gradiska Bileca Lukavac Kakanj Livno Odzak Stijena Sipovo Prozor Novi Travnik Neum Ljubuski Kozarska Dubica Derventa Jajce Todorovo Listica Brod Novi Grad Sokolac Mionica Zepce Bosansko Grahovo Potoci Fojnica Milici Vogosca Bosanski Petrovac Vitez Zvornik Donji Vakuf Capljina Tomislavgrad Stolac Trn Tesanj Pale Maglaj Srbac Nevesinje Divicani Kljuc Buzim Banovici Vares Hadzici Prnjavor Gornji Vakuf Knezevo Vrnograc Drvar Kladanj Srebrenik Celinac Podzvizd Trzacka Rastela Otoka Tojsici Varoska Rijeka Pecigrad Omarska Laktasi Gromiljak Teslic Sekovici Jablanica Visegrad Mala Kladusa Ilijas Gostovici Podhum Crnici Zeljezno Polje Citluk Blatnica Sanica Tesanjka Bosansko Grahovo Donja Orahovica Donja Mahala Janja Ostrozac Jelah Coralici Rodoc Velika Obarska Modrica Posusje Kacuni Sturlic Visocica Velagici Rogatica Batkovici Maslovare Gornja Tuzla Gornje Dubrave Knezica Pazaric Solina Busovaca Turbe Kostajnica Bratunac Blagaj Gornje Zivinice Grude Lamovita Vlasenica Ustikolina Stupari Novi Seher Bila Svodna Vitina Orguz Priboj Sladna Tolisa Zabrisce Ljubinje Maglajani Lukavica Radisici Podbrdo Pajic Polje Glamoc Hotonj Mostre Dobrinje Gnojnica Cim Careva Cuprija Bronzani Majdan Lokvine Ostra Luka Dreznica Cajnice Vidosi Orasac Rumboci Cecava Polje Piskavica Drinovci Donja Medjidja Voljevac Malesici Breza Zivinice Maricka Ilici Kobilja Glava Peci Lopare Orasje Bosanski Samac Stanari Dobrljin Donja Dubica Ugljevik Gacko Koran Olovo Srebrenica Petkovci Ivan Sedlo Prokosko Jezero Zvekusa Strzanj Ostruge Klotijevac Borovnica Lisicina Celina Donje Sokolovo Percin Maksica Dol Donji Mestrevac Sib Brescica Ruzici Bodeziste Gornje Ostrica Puharska Donja Prebidoli Posolila Podvucijak Poznanovici Tresnjica Gacinici Donja Vranjkovina Zepa Milkovici Rakovcani Nikolica Brdo Sikmani Radojevici Delici Radovici Bezujno Gornja Trnova Bogune Rusko Polje Rujiste Donji Ravanci Suse Bulati Gunjacici Konjevici Colovnik Jugova Mala Veoca Ravno Selo Revenik Tufegdzici Donji Senkovici Donja Luka Kozomare Jadovnik Donja Bjelina Zivanovici Rastoka Ljuboje Malesic Perincici Bogutovaca Vojvodici Malo Ocijevo Ivanovici Gornja Duboka Hotanj Spasovnica Susici Gornji Rujani Uvjece Kraja Brdo Kod Cajnica Milusici Koricna Salati Stolice Dodorevina Kosovo Livada Kragulji Besnjevo Podstijena Orahov Do Mistari Begluci Grab Veliko Seliste Zdere Krivace Gornji Jugovici Novakovici Crnice Obraci Sturba Most Medeno Polje Mjesajici Plana Dola Svinjarovac Gornji Lug Ubli Cavarov Stan Meka Gruda Sredeljani Brnadici Krivokuce Brajcevici Rupni Do Aladuzi Celebic Dobromani Crnogorci Ljubenci Drijen Milkovac Prerace Kelave Kozinci Nenovici Vije Logorci Mladanovici Vagani Lukovica Velika Bukovica Sjekose Grbici Gorana Brstine Humke Leskovac Derani Kolojanj Tolusici Brizani Lomigoric Mahala Vinice Boljuni Vojevici Lopandic Kadim Klis Pustipusi Sandici Limunovici Brodac-Gornji Jurcevici Imenica Donji Drijen Kovraja Crtanice Podvrsnik Novo Naselje Rasevac Nevistici Medesi Pavin Dolac Donje Jaze Sosenovici Kablinovici Pasic Zaric Mahala Podjelinak Domici Duler Krnin Subasici Dikici Velji Galici Perkovici Grla Lugarnica Bilbije Uniste Markovaca Dmitrovici Balaci Grtici\nVremenska Prognoza Rankovci - Meteogram\nSri Maj, 01\nSrijeda, Maj, 01. 2019\nSrijeda, Maj 01. 2019\nRankovci Bosna I Hercegovina


Cene rastu na tržištima širom sveta | Agro Info Tel\nHome » CENE NA BERZI » Cene rastu na tržištima širom sveta\nCene rastu na tržištima širom sveta\nCene rastu na tržištima – dobre vesti sa tržišta , raste tražnja za pšenicom, kukuruzom, sojom. Zalihe kod najvećih izvoznika su dovoljne, ali predviđa se pad zaliha za jesen. Kolebanje vrednosti svetskih valuta zbog sukoba sa Iranom će otežati izvoznicima trgovanje.\nJečam je najtraženiji, Saudijska Arabija kupuje 1, 5 miliona tona za ishranu pilića, goveda. Rast cena uljane repice za isporuke u julu.\nBugarska – setva kukuruza je obavljena na 274.000 hektara ( kašnjenje od 14% u odnosu na prošlu sezonu ). U jesenjoj setvi je zasejano 1,326 miliona hektara ( pšenice na 1,13 miliona ha, 115.000 ha ječma, 7.000 ha raži ). Pšenica beleži rast od 4% površina.\npšenica , maj.2018, 168,00 eura/t. future maj – 172,50 eura/t\nječam, maj.2018, 165,00 eura/t.\nkukuruz, maj.2018, 164,00 eura/t. jun– 167,75 eura/t\nuljana repica, maj.2018, 350,00 eura/t. avgust –353,50 eura/t\nsuncokret, maj.2018, 318,00 eura/t\nCene rastu na tržištima\nIzveštaj USDA je pokazao da se zalihe smanjuju . Ppšenica beleži nivo od 29,13 Mil. tona. Za sledeću sezonu 2018/19. se očekuje pad na 25,98 Mil. tona.\nKašnjenje u setvi kukuruza u 2018. godini usloviće pad zaliha kukuruzana nivo koji je ispod višegodišnjeg proseka – do 43 miliona tona.\nSoja beleži nivo zaliha za sezonud 2017-18 do 14,43 Mil. tona, predviđena niža proizvodnja sezone 2018.-19. će usloviti dalji pad prelaznih zaliha.\npšenica, maj 2018. 5,0775 $/bušel (cca 27,216 kg)\nkukuruz, maj .2018, 3,9425 $/bušel (cca 25,4016 kg )\nsoja zrno, maj . 2018, 10,0875 $/bušel (cca 27,216 kg )\nsoja sačma, maj . 2018, 390.90 dolara / kratka tona ( 907,1874 kg )\nKina je otkazala narudžbe soje za maj iz SAD – a. Za sada su količine male u odnosu na ukupan prošlogodišnji uvoz iz SAD-a, ali nastavak ovih mera bi zabrinuo velike uzgajivače u SAD-u. Veliki broj glasova je Donald Tramp dobio iz federalnih država SAD koje su najveći izvoznici soje!?\nKina je zabeležila suficit u trgovanju sa SAD u aprilu mesecu od 22,2 milijarde US dolara.\nArgentina – posle velike suša u Argentini još jedan minus za izvoznike. Terminal u najvećoj luci Rosario je oštećen prilikom pristajanja broda za utovar soje – popravka će trajati više od 12 meseci. Taj terminal je prošle godine otremio 22% ukupnih isporuka sojine sačme u 2017. godini!!\nRusija – urod pšenice u sezoni 2017/18. će obezbediti izvoz više od 39 miliona tona. U periodu januar – mart 2018. već je izvezeno 9,7 miliona tona.\nUkrajina – dobre vremenske prilike su uslovile dobru setvu. Kukuruz je prevazišao setvene površine u odnosu na prošlu sezonu – 3,32 miliona hektara ( plan je 4,9 miliona hektara ). Suncokret takođe beleži ubrzanu setvu, završena je na 80% planiranih površina , 4,4 miliona hektara ( plan je 5,56 miliona hektara ).\n11.maj 2018. godine\ncena kukuruza cene rastu soja zalihe\t2018-05-11


Novinar Al-Jazeere pušten iz egipatskog zatvora nakon 400 dana | advance.hr vijesti\n1. Veljača 2015. | 17:21\nNovinar Al-Jazeere pušten iz egipatskog zatvora nakon 400 dana\nNovinar katarske TV postaje Al-Jazeera, Peter Greste, pušten je iz zatvora u Egiptu nakon što je tamo proveo ukupno 400 dana pod optužbom da je pomagao teroristima. Egipatske snage sigurnosti potvrdile su kako se vratio u Australiju....


Rast cijena nekretnina bi mogao ugroziti privredu nekih članica EU - Radio Srebrenik\nHomeVIJESTIBIH I SVIJETRast cijena nekretnina bi mogao ugroziti privredu nekih članica EU\nRast cijena nekretnina bi mogao ugroziti privredu nekih članica EU\nEvropski odbor za sistemski rizik (ESRB) upozorio je pet zemalja članica, među kojima i Hrvatsku, da bi rast cijena nekretnina mogao ugroziti privredu i dovesti do kraha tržišta nekretnina, te pozvao na preduzimanje hitnih mjera.\nU preporukama koje je odbor uputio prije dva dana od tih država se traži da ne podstiču zaduživanje građana kroz subvencionisane kredite.\nUpozorenja su upućena Hrvatskoj, Mađarskoj, Lihtenštajnu i Slovačkoj. Osim toga, preporuke su poslate i Njemačkoj i Austriji nakon što nisu ispunile zahtjeve ESRB-a iz 2016. i 2019. godine.\n“Rizici finansijske stabilnosti vezani za stambene nekretnine nastavili su rasti u kontekstu makroekonomskih rizika povezanih s pandemijom virusa korona i kontinuirane snažne dinamike tržišta nekretnina, stambenih kredita i zaduženosti domaćinstava”, ističe se u upozorenju i preporukama.\nNavodi se da su ključne ranjivosti istaknute u procjeni ESRB-a srednjoročne prirode i odnose se na brzi rast cijena nekretnina i moguću precijenjenost stambenih nekretnina, nivo i dinamiku zaduženosti stanovništva, rast stambenih kredita te znakove popuštanja standarda kreditiranja.\nU posebnom upozorenju za Hrvatsku napominje se da se “nakon dužeg perioda korekcije i prigušenog rasta realni rast cijena nekretnina ubrzao na osam procenata na godišnjem nivou početkom 2019. godine.\nPrevious articleČak 94 firme u BiH “ugašene” od početka godine\nNext articleNjemačka će popustiti sve stroge mjere, ovo je plan u tri faze


Digitalno nasilje i Telegram: Osvetnička pornografija i zloupotreba intimnih snimaka - i kako se zaštititi - Teslavision\nin: BBC, BETA, DANAS, Digitalno nasilje i Telegram: Osvetnička pornografija i zloupotreba intimnih snimaka - i kako se zaštititi\nAutor fotografije, BBC/Getty\nJelena* iz Beograda je imala 30 godina kada ju je neko izmanipulisao – na Instagramu se predstavljao kao bivši dečko, a potom sa hiljadama ljudi na internetu podelio njene intimne snimke.\n„Osećala sam se užasno, kao da sam silovana”, kaže Jelena* za BBC.\nStrah, krivica, stid, ucene, depresija i suicidne misli – kroz sve to godinama prolaze žrtve osvetničke pornografije u Srbiji.\nKrivični zakon u Srbiji ne prepoznaje osvetničku pornografiju kao krivično delo, ali su njime obuhvaćena druga dela koja spadaju u tu vrstu povrede prava.\nPo službenoj dužnosti gone se samo slučajevi dečije pornografije, proganjanja, ucena ili polnog uznemiravanja, dok za objavljivanje i deljenja tuđih snimaka bez dozvole – što je često slučaj kod osvetničke pornografije – žrtva mora da pokrene privatnu tužbu.\n„To treba menjati jer se nasilje prema ženama i devojkama sve više dešava u digitalnom i onlajn prostoru, dobija nove razmere i može da nanese teške povrede prava”, kaže za BBC pravnica Dijana Malbaša iz Autonomnog ženskog centra (AŽC).\nOva organizacija pruža pravnu, psihološku i druge vrste pomoći ženama žrtvama nasilja.\nLjudi imaju slobodu da žive vlastiti seksualni život kako žele i da razmenjuju šta žele, ali čak i kada nekome verujete 100 odsto, upozorava pravnik Đorđe Krivokapić, ne postoji garancija da slika koju ste poslali nekoliko godina neće biti objavljena.\nDo toga, dodaje, može doći i bez kršenja poverenja, već kad neko hakuje vaš uređaj ili kompaniju koja prikuplja i čuva vaše podatke.\n„Treba uvek računati na taj rizik. Svi moraju da budu svesni da internet sve pamti”, kaže za BBC Krivokapić, suosnivač Šer fondacije (SHARE) koja se bavi zaštitom digitalnih prava.\nIz Posebnog tužilaštva za visoko tehnološki kriminal apeluju na korisnike društvenih mreža da posebno povedu računa o zaštiti ličnih podataka.\nI da, navode, „izbegavaju objavljivanje, razmenu ili drugi oblik stavljanja na raspolaganje svojih podataka drugim licima, kao i audio, foto i video materijala koji može biti zloupotrebljen”.\nTokom 2020. zabeležen je veći broj prijava nego u 2019. za krivična dela koja se tiču zloupotrebe intimnih slika i snimaka, pokazuje evidencija Tužilaštva.\nOsvetnička pornografija i zloupotreba privatnih intimnih snimaka su sve prisutniji oblici digitalnog nasilja koji u mnogo većoj meri pogađaju žene\nPored uznemiravanja na društvenim mrežama, digitalnog proganjanja i hakovanja, osvetnička pornografija je sve prisutniji oblik digitalnog nasilja koji u mnogo većoj meri pogađa žene, objašnjava Mirjana Mitić socijalna radnica iz AŽC-a.\n„Osvetnička pornografija je svako neovlašćeno snimanje, ali i neovlašćeno deljenje, kao i pretnje deljenja eksplicitnog sadržaja sa seksualnim karakterom za koje je data saglasnost za snimanje ali ne i za distribuciju istog”, kaže Mitić.\nNajčešće se javlja posle prekida partnerske veze, ali i u drugim situacijama – distributer tog sadržaja može biti osoba koju žrtva čak ni ne poznaje, dodaje ona.\nSvaka deseta srednjoškolka je doživela da neko objavi njene fotografije ili video snimke, koje su poslale privatno i bez saglasnosti da se dele dalje.\nDevojke su bile izloženije ucenama – da će njihove privatne informacije ili snimci biti objavljeni ukoliko ne pristanu da urade nešto seksualne prirode zauzvrat.\nU poređenju sa dečacima, devojke češće dobijaju seksualizovane komentare u onlajn svetu.\nTermin „osvetnička pornografija” – kojom se ovakav vid nasilja najčešće opisuje – može biti relativizujući, upozoravaju iz AŽC, jer upućuje na to da se nasilnik sveti žrtvi za nešto što je ona ranije učinila.\nSlučaj Telegram grupa u Srbiji i na Balkanu – šta se desilo\nPočetkom marta 2021. obelodanjeno je da na aplikaciji Telegram postoji skoro desetak grupa u kojima desetine hiljada pretežno muškaraca sa područja Balkana razmenjuje različite pornografske sadržaje.\nNeke od desetina domaćih Telegram grupa za razmenu pornografije su i dalje aktivne, otvaraju se i nove, a neke su ugašene od kako je slučaj dospeo u javnost\nNajveća grupa među njima – EX YU Balkanska soba, imala je oko 36.000 članova, a u međuvremenu je ograničen pristup istoriji prepiske i ranije objavljenog sadržaja.\nBBC je imao uvid u ovu i u sadržaj ostalih grupa, od kojih su neke posvećene određenim gradovima – pa tako ima grupa za Beograd, Niš, Šumadiju i druge delove Srbije.\nU njima se mahom dele pornografski video snimci i fotografije žena i devojaka.\nDele se i privatni snimci seksualnih odnosa ili oni preuzeti sa porno sajtova, kao i fotografije i video klipovi iz privatnih poruka na Instagramu.\nStaša Ivković, jedna od devojaka koja je javnost upoznala sa ovim grupama i pokrenula istragu, tvrdi da je u grupi bilo i osvetničke pornografije, kao i snimaka maloletnica.\n„Za grupu sam saznala sam tako što me je jedan momak koga lično ne poznajem upozorio da se moj Instagram profil našao tamo”. kaže ona za BBC.\nPošto je ušla u ovu Telegram grupu, videla je da se članovi uz objavljene Instagram profile devojaka raspituju da li pružaju seksualne usluge za novac, odakle su, koja im je adresa, da li neko ima gole fotografije ili snimke, kakva je u krevetu ili kolika joj je cena.\nKada je počela da na Tviteru objavljuje detalje iz ove grupe i sama je postala meta, te se njena fotografija uz pretnje i uvrede i dalje dele u grupama na Telegramu.\nSličnu sudbinu su doživele i druge devojke koje su ukazale na ovaj problem i probale nešto da preduzmu.\nDevetnaestogodišnja Andrijana kaže da je ušla u jednu od grupa sa namerom da pronađe administratora ili nekog od aktivnijih članova kako bi isti odgovarali za svoje postupke.\nTada je njena fotografija, na kojoj je potpuno obučena, završila u tim grupama uz „poprilično neprijatne komentare”.\nStaša i Andrijana nisu ustuknule pred pretnjama – što je ohrabrilo mnoge žene i devojke da podele sboja iskustva sa osvetničkom pornografijom.\nU Stašin inboks od tada svakodnevno stižu poruke devojaka čiji su snimci, fotografije ili lični podaci završavale u spornim Telegram grupama.\nOna kaže da su pojedina iskustva jako mučna za čitanje jer je reč o žrtvama koje posle nekoliko godina još uvek vuku stravične posledice.\n„Ukoliko je jedna žrtva posle ovakvog skretanja pažnje na veliki problem u društvu pokrenula tužbu i smogla snage da počini tako hrabar korak, smatram da smo uradili mali pomak koji nosi težinu i značaj”, poručuje Staša.\nSumnja se da je proganjao bivšu devojku, a kada je odbila kontakt sa njim, pretio joj je, a zatim objavio njenu kućnu adresu i intimne fotografije koje mu je slala dok je bila maloletna.\nKoje posledice trpe žrtve osvetničke pornografije?\nKada je imala 14 godina, Danicu je ucenio njen dečko i pretio da će svima reći da je spavala s njim, ako mu ne pošalje sliku njenih grudi.\nBila je, kaže, „slepo zaljubljena” u njega i iz straha je poslala fotografiju, a kada je ona dospela u grupni čet, Danici se „ceo svet srušio”.\n„Pokušala sam dva puta da sebi oduzmem život jer nisam bila dovoljno jaka da se nosim sa komentarima okoline, kao da sam proživljavala pakao”, kaže ova mlada devojka.\nŽivi u malom mestu, pa su reakcije okoline bile neizbežne i neprijatne, dodaje.\nProzivali su je, vređali, etiketirali, a podršku je dobila od porodice i malobrojnih prijatelja.\nIsprva se plašila da potraži pomoć.\n„Zatvorila sam se u sebe i nekoliko meseci sam prolazila kroz tešku depresiju”, priseća se ona.\nTek posle nekog vremena Danica se obratila psihijatru, što joj je, kaže, pomoglo da se izvuče iz stanja u kojem je bila.\n„Posledice po žrtvu osvetničke pornografije se ne razlikuju mnogo od onoga što osoba doživljava kao žrtva bilo kog drugog oblika nasilja”, kaže socijalna radnica Mirjana Mitić.\nOna objašnjava da ovakve nasilne prakse unižavaju dostojanstvo kroz napad na telesnu autonomiju, privatnost i izražavanje seksualnosti.\nPre svega, kaže Mitić, prisutan je osećaj nemoći i straha od nasilnika, koji može koristiti sadržaj da preti i ucenjuje žrtvu dugi vremenski period, sa ciljem da joj uništi samopouzdanje i oduzme kontrolu nad njenim telom i životom.\n„Žene žive u strahu od osude porodice, prijatelja, partnera, ali ih dodatno plaši što imaju osećaj da je postavljanje takvog sadržaja u onlajn prostor nezaustavljivo, a da učinilac može da ostane anoniman iza nekog uređaja”, objašnjava Mitić.\nDešava da se uz podeljeni sadržaj otvoreno navodi identitet žrtve, adresa, broj telefona ili profil na nekoj od društvenih mreža što sa sobom donosi talas poruka sa ponižavajućim ponudama, ucenama i pretnjama, dodaje ona.\nLjudi, posebno mladi, često nisu svesni u kakve sve zamke digitalnog sveta mogu da upadnu.\nZbog toga je važno da se država bavi prevencijom, da postoji sistemski odgovor na ovakve probleme, a ove teme treba ubaciti u vaspitanje i obrazovanje, smatra Krivokapić iz Šer fondacije.\n„Budućnost novih generacija zavisi od rizika u koje su oni grunuti”, kaže on.\nBezbednost na internetu: privatni ili javni profil i rizici od zloupotreba\nZa sve one koji su obazriviji i žele da se zaštite od rizika je značajno što na većini platformi na internetu mogu biti anonimni i prisutni pod pseudonimom – osim na Fejsbuku koji zahteva lične podatke.\n„To je pravo, ali pravo koje mnogi zloupotrebljavaju i zato je važno voditi računa o sopstvenom digitalnom identitetu”, kaže Krivokapić.\nTo znači da je bitno da korisnici „bace sidro” na svim mrežama gde je su njihovi prijatelji i poslovna zajednica i da se registruju, čak iako neće biti aktivni – da bi zauzeli prostor i sprečili da neko napravi lažni profil sa njihovim podacima i to zloupotrebi.\nKada imate javni profil na društvenim mrežama, stavili ste se u položaj neke vrste javne ličnosti, a kada imate privatni profil možete imati lažni osećaj privatnosti i sigurnosti\nPrevarena krađom tuđeg identiteta, Jelena* je intimne snimke poslala osobi za koju je je verovala da je njen bivši dečko, a koji joj je pisao da je voli i da ne može da je zaboravi.\nKada je na njegove molbe snimke poslala – njegov profil je nestao, a ona je ubrzo počela da u inboks dobija slike muških polnih organa, vulgarna pitanja, ponude za seks za novac, ali i uvrede, pretnje i ucene da će njeni snimci biti objavljeni javno.\nSaznala je da su njeni snimci završili u grupi „nalik na Vajber” kada joj se javio jedan od članova grupe i poslao joj skrinšotove prepiski.\nNa objavljenim snimcima videlo se ime njenog javnog Instagram profila uz pogrdne opise.\nKaže da je postojala „potražnja” za njenim nagim slikama i da su članovi grupe nudili novac da dođu do njih, pa je postala meta dodatnog uznemiravanja.\nJelena je sve profile sa kojih je dobijala uznemiravajuće poruke odmah blokirala, promenila je ime na Instagramu da bi se zaštitila, ali to nije zaustavilo maltretiranje.\n„Kada imate javni profil na društvenim mrežama, stavili ste se u položaj neke vrste javne ličnosti i na neki način sebi uskratili prava privatnosti”, objašnjava Krivokapić.\nAli ako imate privatni profil i vodite računa ko su vam prijatelji, to ne znači da ono što objavljujete neće biti zloupotrebljeno, jer ne možete proveriti da li se neko lažno predstavio.\nMožete imati lažni osećaj privatnosti i sigurnosti, upozorava Krivokapić.\nOn smatra da na taj način ljudi, posebno mladi, mogu biti slobodniji da okače i eksplicitniji sadržaj, misleći da to niko osim odabranih neće videti.\nMeđutim, kada neko sa vašeg privatnog profila podeli neki sadržaj sa drugima ili javno, možete ga držati odgovornim za kršenje i društvenih i pravnih normi.\nAli ako podeli sadržaj sa vašeg javnog profila, teško da ga možete držati odgovornim za to jer ste već sami to učinili javnim, ističe Krivokapić.\nSnimak glumice Bele Torn zloupotrebljen je za lažni porno film\nKako zakon u Srbiji tretira osvetničku pornografiju i zloupotrebu tuđih intimnih fotografija i snimaka?\nU Posebnom tužilaštvu za visokotehnološki kriminal je tokom prethodne dve godine formirano više predmeta koji se odnose na deljenje eksplicitnih sadržaja u različitim grupama na različitim društvenim mrežama i aplikacijama, navode iz Tužilaštva u pisanom odgovoru BBC-ju.\nU 2019. najviše prijava, njih 43, bilo je za proganjanje, zatim 24 prijave za prikazivanje, pribavljanje i posedovanje pornografskog materijala i iskorišćavanje maloletnog lica za pornografiju, 13 prijava za polno uznemiravanje, dve prijave za ucenu – i samo tri prijave za jedino delo koje se ne goni po službenoj dužnosti – neovlašćeno objavljivanje tuđih slika i snimka.\nU godini pandemije brojke su porasle, pa je za proganjanje bilo 60 prijava, čak 40 prijava za slučajeve dečije pornografije, 16 prijava za polno uznemiravanje, jedna prijava za ucenu i pet prijava za neovlašćeno objavljivanje tuđih fotografija i snimka.\nU godini pandemije broj prijavljenih slučajeva je znatno porastao, ali je broj prijava za deljenje slika i snimaka bez saglasnosti i dalje mali\nBrojke pokazuju da je broj prijava za jedino delo osvetničke pornografije koje se goni po privatnoj tužbi žrtve, deljenje tuđih slika i snimaka bez dozvole, zabeležen izuzetno malo broj prijava tokom obe godine.\nPravnica Dijana Malbaša smatra da osvetničku pornografiju treba prepoznati kao ozbiljan društveni problem i ozbiljno kršenje ženskih ljudskih prava.\n„Stoga, takvo ponašanje treba tako tretirati u krivično pravnom postupku i goniti takva dela po službenoj dužnosti”, kaže Malbaša.\nPostoji mogućnost za promenu ovog zakona, ali posle ozbiljne analize, saglasan je i Đorđe Krivokapić.\nOsvetnička pornografija je često skopčana sa drugim oblicima nasilja, pa nemamo podatke o tome koliko često prijave završe osuđujućom presudom, dodaje pravnica Dijana Malbaša.\nZa sve one koji su obazriviji i žele da se zaštite od rizika je značajno što na većini platformi na internetu mogu biti anonimni i prisutni pod pseudonimom – osim na Fejsbuku koji zahteva lične podatke\nŠta žrtve osvetničke pornografije u Srbiji mogu da preduzmu?\nPrijavu osvetničke pornografije i zloupotrebe privatnih slika i snimaka može podneti svako direktno Posebnom tužilaštvu za visoko tehnološki kriminal na mejl vtk@beograd.vtk.jt.rs, ili Poštom na adresu Savska 17a u Beogradu.\nUz prijavu je neophodno dostaviti dokaze koji će potkrepiti navode, kažu iz Tužilaštva.\nPrijava za ovu vrstu nasilja može da se podnese i policiji.\nŽene koje su pretrpele ovaj vid nasilja se uvek mogu obratiti za pravnu pomoć ženskim nevladinim organizacijama kako bi dobile podršku i informacije o podnošenju prijave i o postupcima koji nakon toga slede, kažu iz Autonomnog ženskog centra.\nJelena kaže da je odmah blokirala sve profile sa kojih je dobijala neprimerene poruke i pretnje i da nije čuvala snimke poruke, jer je delimično osećala sramotu.\nKaže i da nije slučaj prijavila policiji, očekujući da je neće shvatiti ozbiljno jer je sama slala slike momku.\nMalbaša ističe da je važno da žene pokušaju da sačuvaju dokaze, da naprave skrinšot ili snimak takvih objava i da ih čuvaju na nekom sigurnom mestu.\n„Razumemo da je teško u prvi mah misliti o dokazima, jer kada dođete do takvog sadržaja prvi poriv jeste da ga obrišete, ako to možete.\n„Ali uvek savetujemo žene da prikupljaju dokaze, čak iako u tom momentu ne žele da prijave slučaj, jer će im možda ti dokazi zatrebati”, kaže pravnica.\nSrbiji nedostaje sistem koji bi omogućio lako, jednostavno i anonimno prijavljivanje, ocenjuje Đorđe Krivokapić.\n„Svaki put kada neko objavi nečiji intimni snimak bez dozvole mora da postoji jak društveni odgovor na onu osobu koja je to objavila, bez ulaženja u pitanje šta je deo tog snimka”, dodaje,\nBroj zabeleženih slučajeva osvetničke pornografije je u godini pandemije porastao u Srbiji, ali i u drugim zemljama\nKao što i neka međunarodna istraživanja i povećan broj prijava u 2020. u Srbiji sugerišu, sve je više osvetničke pornografije iako to mnoge žene i devojke koje kontaktiraju AŽC ne imenuju na taj način, kažu iz ove organizacije.\n„Nažalost, često čujemo da žene sebe okrivljuju što im se to desilo, osećaju sramotu da to nekome ispričaju pa im anonimno kontaktiranje našeg SOS telefona deluje najprihvatljivije i najbezbednije”, kaže Mirjana Mitić.\nOna dodaje i da mnoge žene osvetničku pornografiju ne vide kao zakonski prepoznatljiv oblik nasilja (zbog odustva fizičkog kontakta), pa retko čuje da su se obraćale insistucijama za podršku i zaštitu.\nAutonomni ženski centar je u više slučajeva pružao podršku ženama i devojkama u podnošenju krivičnih prijava za objavljivanje ili pretnje da će se objaviti neki privatni sadržaji, snimci, fotografije, prepiska.\nKaže da se AŽC-u nisu do sada obraćale žene zbog aktualnog slučaja Telegram grupa.\n„Kada to jednom dospe u javnost, ostaje tu zauvek”\nIstraga je u toku, ali većina spornih Telegram grupa su još aktivne, a otvaraju se i nove.\nMUP je saopštio i da će se obratiti i Telegramu za dostavu podataka – ali ova kompanija nema zvanično predstavništvo u zemlji.\nSrbija ima ograničenja u digitalnom prostoru gde vladaju privatne korporacije – Telegram je taj koji može da ugasi sporne grupe, objašnjava Đorđe Krivokapić.\nAli da bi kompanija poput Telegrama mogla da odgovara za eventualne povrede koje nastanu u njenom radu i nepoštovanju zakonskih okvira, država mora da utiče na ovakve velike platforme da imaju predstavnika u Srbiji, dodaje on.\n„Moraju da postoje mehanizmi kojima obaveštavamo privatne korporacije da dolazi do kršenja zakona kako bi one reagovale – a trenutno nemamo bič kojim možemo da udarimo”, kaže Krivokapić.\nKada je čula za slučaj Telegram grupa, Danica kaže da je bila zgrožena i da joj nije bilo prijatno da čita o tome.\nKaže da većina momaka ne zna koliko deljenje privatnih slika ima psihičkog uticaja na devojke.\n„Stvarno mi nije jasno koje to zadovoljstvo budi tim muškarcima da sve to dele i mislim da treba da odgovaraju za svoje postupke”, kaže ona.\nDanica smatra da je najvažnije da devojke budu svesne da do toga može da dođe kada šalju takve fotografije, bez obzira koliko poverenje imaju.\n„U slučaju da se ta fotografija proširi, savetujem da to prijave”, poručuje ona.\nAndrijana dodaje da je čak i ako dođe do objavljivanja privatnih snimaka, devojke treba da znaju da to nije sramota i da nisu krive jer su nekome verovale.\nDeljenje intimnih slika sa nekim sa kim ste u vezi je u današnje vreme jedna normalna stvar i tu ne treba da bude osude, smatra Krivokapić.\n„Kada to jednom dospe u javnost, ostaje tu zauvek”, upozorava Krivokapić.\n*Ime je poznato redakciji i izmenjeno je radi zaštite identiteta.


BITKA ZA HONG KONG SE PROŠIRILA I NA NBA Generalni menadžer izazvao GNEV KINESKE VLADE – Navijaci\nMoskovski derbi pripao “Armejcima”, Real poražen u Kaunasu\nHome > Kosarka > BITKA ZA HONG KONG SE PROŠIRILA I NA NBA Generalni menadžer izazvao GNEV KINESKE VLADE\nBITKA ZA HONG KONG SE PROŠIRILA I NA NBA Generalni menadžer izazvao GNEV KINESKE VLADE\n- Oktober 9, 2019 Oktober 9, 2019 06\nBitka za slobodu u Hong Kongu ne jenjava. Narod ove autonomne pokrajine u Kini bori se protiv prisiljene ekstradicije i mnogih drugih uskraćenih sloboda, a njihovoj borbi polako se pridružuju i borci za slobodu širom sveta. Među onima koji podržavaju protestante našli su se glumci, pevači i poznati gejmeri, ali je uključenje jednog NBA generalnog menadžera sukob podiglo na neočekivani nivo.\nKako je praksa svake jeseni, NBA timovi putuju u Kinu kako bi pred tamošnjim fanovima igrali prijateljske mečeve i promovisali sport kojim se bave.\nŠTA ĆE BITI KADA SE POJAVI I JOKIĆ? Navijači oduševljeni igračem kome prognoziraju SPECIJALNU VEZU sa srpskim centrom! /VIDEO/\nOvogodišnja turneja trebala je da bude kao sve druge, ali je onda generalni menadžer Hjustona Derli Mori odlučio da javno iznese mišljenje o situaciji u Hong Kongu.\n– Borite se za slobodu. Stanite uz Hong Kong – kratak je bio Mori, kako uživo tako i na Tviteru, a vlast u Kini bile su munjevite u prekidanju bilo kakvog odnosa sa Hjuston Roketsima.\nPrenos njihovih mečeva je obustavljen širom Kine, sponzorstva su ukinuta, sve to izazvalo je gnev NBA univerzuma, ali to nije sprečilo novog vlasnika Bruklina kineskog porekla Džosefa Caja da stane u odbranu svoje domovine.\n– Takvi “tvitovi” su ekstremno štetni za naš odnos sa obožavaocima u Kini. Trbaće nam mnogo vremena i truda da ispravimo štetu koju je ovo obraćanje napravilo – branio je kinseski stav Caj.\nNovi vlasnik Bruklina Džo Caj stao je na stranu svoje domovine u sukobu sa NBA\nIako je Cajev stav izazvao dodatni izliv besa u Americi, to nije sprečilo pogoršavanje odnosa između Kine i NBA, pa je vlada ove azijske države otkazala turneju Šangaja koju su trebali da naprave upravo Bruklin Netsi.\nDeril Mori, čovek koji je izazvao iskru koja je zapalila vatru, objavio je, verovatno pod prisilom, novi “tvit, objasnivši da smatra da su posledice njegove izjave “nažalost imale negativnu konotaciju” i da je svestan da je “duboko uvredio prijatelje i fanove NBA u Kini”.\nDrama se nije tu zaustavila, pa su ligu napali američki političari i komentatori koji smatraju da NBA ne podržava slobodu govora.\nKakav će biti rasplet ove situacije, još uvek ne znamo, ali je za očekivati stroge mere cenzure u NBA kako bi izbegli slabljenje na ogromnom tržištu poput kineskog.\nTagged bitka Generalni GNEV Hong izazvao kineske KONG menadžer NBA PROŠIRILA VLADE\n''Eurohoops'' rangirao Zvezdu, da li je ovo njeno realno mesto u Evroligi?\nOktober 3, 2019 Oktober 3, 2019 09\n“POTPUNO SAM SE POGUBIO U REPREZENTACIJI!” Bogdan Bogdanović za Amerikance otkrio MNOGO TOGA o čemu nije pričao\nSeptember 28, 2019 September 28, 2019 08


Prototip Nintendo Wii daljinskog upravljača prodat na aukciji u Japanu | PC Press\nPrototip Nintendo Wii kontrolera prodat na aukciji u Japanu\n29. oktobar 2018. 29. oktobar 2018. Branislav Bubanja\nNedavno je na aukciji u Japanu prodat prototip Wii kontrolera – preteče kontrolera koji je promenio način igranja. Još 2006. godine Nintendo je napravio bežični upravljač sa senzorima koji je od korisnika zahtevao fizičku aktivnost, odnosno pokrete koji simuliraju stvarnu aktivnost u određenim situacijama.\nPrototip koji se našao na aukciji izgleda slično kao standardni Wiimote zajedno sa Nunchuk dodatnim kontrolerom. Raspored tastera je identičan, ali prototip nije bio bežičan, već se kablom povezivao sa GameCube konzolom. Za njegovo funkcionisanje bilo je neophodno i da se u GameCube slot za memorijsku karticu priključi senzor. Wiimote i Nunchuk su bili povezani putem običnog mrežnog kabla,\nNa nekim kasnijim prototipovima pravljene su različite varijacije. U različitim iteracijama, „Plus“ i „Minus“ tasteri su označavani kao „Select“, „Pause“, ili „Back“, menjan je oblik Wiimote-a (proširivan je, sa zadnje strane je bio zasečen…)\nOvaj rani prototip, zajedno sa odgovarajućom verzijom Nunchuk kontrole i pripadajućim senzorom prodat je za 74.000 jena (664 USD).\nTagovi: aukcijska prodaja, konzola, nintedo wii kontroler, Nintendo Wii, prototip wii upravljača, wii, wiimote kontroler\n← Nedeljni pregled kriptovaluta – četvrta nedelja oktobra 2018.\nFabrika u kojoj će roboti proizvoditi druge robote →


Posted on 23/05/2015 20/02/2017 by jelena\nProjektovanje poljoprivrednih mašina u Laboratoriji za inženjerstvo biosistema\nPostrojenje za separaciju kamena\nAdaptacija sistema transporta i pomoćnih\nuređaja za hlornu stanicu na lokalitetu\nPregledi i merenja pri statičkom opterećivanju tornjeva za bušenje i analiza rezultata\n(sa “NIS-Naftagas” više od 20 godina uspešne saradnje i više od 200 pregleda)\nDeo ekipe za ispitivanje i kontrolisanje motornih vozila\nKatedra za motore i vozila aktivna je na polju forenzičkog inženjerstva drumskih vozila u pravnim stvarima, u skladu sa kadrovskim potencijalom i mogućnostima Katedre. Tim veštaka predvode dva člana Katedre koji su registrovani sudski veštaci iz oblasti drumskih vozila (dr Dragan Ružić dipl. ing. maš. i mr Nenad Poznanović dipl. ing. maš.).\nPoslovi veštačenja obavljaju se na osnovu naloga suda ili drugog nadležnog pravnog lica. Veštačenja obuhvataju obezbeđivanje dokaza i utvrđivanje uticaja tehničkog stanja vozila na nastanak i tok saobraćajnih nezgoda, kao i utvrđivanje uzročno-posledičnih veza konstatovanih oštećenja i neispravnosti relevantnih komponenti i sistema drumskih vozila. Osim saobraćajnih nezgoda u krivičnim predmetima, predmeti veštačenja su i analize uzroka oštećenja i havarija pojedinih komponenti vozila, gde posebnu grupu čine otkazi motora SUS.\nRekonstrukcija pogona za transport laporca, Lafarge-Beočin\nCopyright © 2018 : Departman za mehanizaciju i konstrukciono mašinstvo |Georgijevic


U Srbiji 575 novozaraženih, preminulo 15 osoba - 17.05.2021, Sputnik Srbija\nU poslednja 24 sata u Srbiji je na korona virus testirano 9.329 osoba, od kojih je pozitivno 575 dok je, nažalost 15 osoba preminulo. 17.05.2021, Sputnik Srbija\nNa respiratorima je 93 osobe.Trenutno su hospitalizovana 2.963 pacijenta, dok je na respiratoru 97 obolelih.Od početka pandemije obavljeno je 4.018.840 testova, a ukupan broj registrovanih slučajeva je 707.033.Do sada su od kovida 19 preminule 6.696 osobe, te je procenat smrtnosti 0,95 odsto.Pročitajte i:\nvesti, korona presek, najnovije, pandemija, srbija\n15:09 17.05.2021 (Osveženo: 15:26 17.05.2021)\nTrenutno su hospitalizovana 2.963 pacijenta, dok je na respiratoru 97 obolelih.\nOd početka pandemije obavljeno je 4.018.840 testova, a ukupan broj registrovanih slučajeva je 707.033.\nDo sada su od kovida 19 preminule 6.696 osobe, te je procenat smrtnosti 0,95 odsto.


Zaplenjena četiri pištolja i "pametna droga" na Horgošu\nZaplenjena četiri pištolja i „pametna droga“ na Horgošu\nTanjug 11. februara 2019. 14:10\nBEOGRAD – Carinici su, u saradnji sa policijom, na graničnom prelazu Horgoš zaplenili četiri pištolja i gotovo 2.000 psihoaktivnih tableta.\nPrekršaj je otkriven 10. februara kada je za detaljan pregled na izlazu iz zemlje izdvojen automobil „škoda fabia“ švajcarskih registarskih oznaka, kojim su ka Luganu putovala dvojica švajcarskih državljana.\nNajpre je iznad levog točka, u šupljini ispod zaštitne plastike prednjeg krila, pronađeno 1.950 tableta „modafinila“ koji je poznat kao „pametna droga“ i 18 tableta za potenciju „kobra“, „kamagra“ i „super tadapoks“.\nPotom su u šupljini ispod desnog prednjeg krila automobila pronađena i četiri pištolja CZ – 7,66mm i 9mm, sa pripadajućim okvirima bez municije. Oružje je bilo umotano u plastične kese i platnenu kuhinjsku krpu.


Spoljno trgovinski kalkulant | Srednja škola Sveti Nikola\nSpoljno trgovinski kalkulant\nSpecijalističko obrazovanje – Spoljno trgovinski kalkulant\n– kandidati koji su stekli četvrti stepen stručne spreme ekonomsko – komercijalne struke (trgovinske akademije, srednje škole, ekonomskog tehnikuma, ekonomske škole, odnosno područja rada sa najmanje dve godine radnog iskustva na računovodstvenim poslovima, bez polaganja dopunskog ispita;\n– kandidati koji su stekli treći stepen stručne spreme ekonomsko – komercijalne srtuke odnosno područja rada sa najmanje tri godine radnog iskustva na računovodstvenim poslovima, bez polaganja dopunskih ispita;\n– kandidati koji su stekli treći stepen stručne spreme trgovinske struke odnosno područja rada sa najmanje tri godine radnog iskustva na računovodstvenim poslovima uz polaganje dopunskih ispita iz osnova računovodstva, ekonomske i organizacije preduzeća i statistike;\n– kandidati koji su stekli treći ili četvrti stepen stručne spreme odgovarajućih struktura odnosno područja rada sa najmanje tri godine radnog iskustva na računovodstvenim poslovima uz polaganje dopunskih ispita iz matematike, satistike, računovodstva, ekonomike i organizacije preduzeća.\nCilj obrazovanja jeste stručno osposobljavanje, produbljivanje znanja, umenja i veština u obavljenju poslova spoljne trgovine.\nOstvarivanjem programa vrši se osposobljavanje za obavljanje složenih poslova, poslova organizovanja kontrole i rukovođenja u spoljnoj trgovini.


Konferencija za novinare - najava 1.domaće utakmice - KK VROS\nPočetna Vijesti Konferencija za novinare – najava 1.domaće utakmice\nKonferencija za novinare – najava 1.domaće utakmice\nDanas je u VIP salonu dvorane Gradski vrtu održana konferencija za novinare. Teme konferencije bile su:\n– najava prve domaće utakmice u HT Premier ligi\n– suradnja sa Plesnim studiom Shine\nKonferenciju je otvorio direktor kluba Renato Martinko koji je najavio prvu domaću utakmicu u sklopu HT Premjier lige koja će se odigrati u subotu, 5.10.2019. u 17:00h u maloj dvorani Gradski vrt protiv KK Hermes – Analitica, te pozvao ljubitelje sporta u Osijeku, Slavoniji i Baranji da dođu bodriti “Brokere” u novoj sezoni. Istaknuo je da se iz dosadašnje dvije utakmice vidi kako je ekipa atletski moćna, jako potentna i da svi očekujemo atraktivnu i zanimljivu košarku u ovoj sezoni.\nPotom je uslijedio igrač Vrijednosnica Lovre Bašić koji je prokomentirao ekipu, dosadašnje utakmice te je pozvao sve ljubitelje košarke da podrže Brokere u prvoj domaćinskoj utakmici, kao i ostatku natjecanja. Naglasio je da su bodovi u dosadašnje dvije utakmice protiv Sluneta Usti u Alpe Adria Cup-u i protiv Cibone u HTPL tijesno izgubljeni zbog smanjene rotacije uslijed ozljede Lovre Buljevića. Smatram da ćemo kompletni biti opasniji i konkurentiji u borbi za bodove u slijedećim utakmicama.\nNakon njega, riječ je preuzela Suzana Žuljević, voditeljica Plesnog studija Shine koja je najavila suradnju sa klubom, očekuju se šaroliki nastupi od najmlađih do najstarijih Shine-ica koje će pružati podršku igračima Vrijednosnica Osijek.\nPrethodna objavaUtakmice u Temišvaru\nSljedeća objavaVrijednosnice Osijek u emisiji “Teme dana” na STV\nPonoviti igru iz Rijeke!


I NA KRAJU MANDATA BAGO ZAVRŠAVA NEKOLIKO PROJEKATA: Posušje dobiva novi kružni tok, a Vojuša riješenje dugogodišnjeg problema | Poskok.info\nTako se ovih dana započeo graditi još jedan kružni tok koji bi se po samoj lokaciji mogao nazvati i centralni. Naime, nalazi se u gradskom naselju Vojuša koje polako postaje sami centar grada. Stadion, škole, dom zdravlja… sve je u blizini. Izgradnjom ovog kružnog toka riješava se i kanalizacijski sustav u ovom dijelu grada, a to je jedan dugogodišnji problem s kojim su se suočavali stanovnici. To je kod stanovnika izazivalo negodovanje.


Manje poznate činjenice o dobrovoljnom auto osiguranju | Total Srbija\nPored osiguranja od autoodgovornosti koje je obavezno za svakog vlasnika vozila koje učestvuje u saobraćaju, mnogi se odlučuju na dobrovoljno kasko osiguranje iz prostog razloga što obavezno osiguranje ne pokriva štetu na Vašem vozilu, već štetu pričinjenu trećem licu koje je učestvovalo u nezgodi. Vrste, uslovi i cene dobrovoljnog osiguranja zavise od mnogo faktora i ovom tekstu se nećemo baviti upoređivanjem istih, već želimo da skrenemo pažnju na nekoliko bitnih stvari o kojima najčešće ne razmišljamo prilikom sklapanja ugovora.\nKasko ne podrazumeva osiguranje od krađe ili totalne havarije\nOvu informaciju proverite prilikom ugovaranja osiguranja jer se ne podrazumeva. Zapravo, uslovi variraju od jedne do druge osiguravajuće kuće pa se korisnici često neprijatno iznenade kada im se desi šteta za koju nema osnova za isplatu. Iz tog razloga savetujemo da uslove detaljno pročitate, uporedite više ponuda i definišete sve rizike koje želite da osiguranje pokrije.\nU slučaju krađe ne dobijate novac za kupovinu novog automobila\nKao što ne možete prodati automobil po istoj ceni koju ste platili kada ste ga izvezli iz salona, ni osiguravajuća kuća Vam neće isplatiti iznos u vrednosti novog automobila. U slučaju krađe, vrši se procena vrednosti vozila na dan kada je ukradeno i najčešće se njegova vrednost određuje prema kataloškoj vrednosti AMSS-a, pri čemu se vrednost umanjuje na osnovu starosti i korišćenja vozila.\nUkoliko želite odštetu, šteta se najpre mora prijaviti osiguravajućoj kući\nNemojte žuriti kod majstora koji će sanirati štetu, čak i ako se radi o ovlašćenom servisu, jer osiguravajuća kuća ima pravo da odbije isplatu štete čak i ako priložite račun i radni nalog. Potrebno je da najpre kontaktirate osiguravajuću kuću kako bi njihovi službenici procenili koliko bi koštala popravka. Pojedine osiguravajuće kuće će Vam pored dovoženja vozila na procenu štete tražiti i policijski zapisnik, naročito ako šteta prelazi 200.000 dinara kada ste po zakonu dužni da pozovete policiju i sačekate da se izvrši uviđaj. Potrudite se da komunikaciju sa osiguravajućom kućom obavljate putem e-maila jer na taj način ostaje pisani trag koji može eliminisati potencijalne nejasnoće u procesu naplate štete.\nPopravka štete može se izvršiti na dva načina. Jedan način je da se servis i osiguravajuća kuća dogovore i poprave automobil bez bilo kakve novčane nadoknade prema Vama. Druga mogućnost je da od osiguravajuće kuće uzmete novac i odvezete auto kod servisera. Ova opcija Vam ide u korist u slučaju da ste sigurni da ćete proći jeftinije. Za svaki slučaj, konsultujte se prethodno sa serviserom.\nU slučaju grube nepažnje i vožnje pod uticajem droge ili alkohola, zaboravite na odštetu\nPod grubom nepažnjom smatra se prolazak na crveno svetlo, prekoračenje dozvoljene brzine za preko 50km/h, preticanje na mestima gde je to izričito zabranjenjo, vožnja u smeru suprotnom od dozvoljenog. Ukoliko policijski zapisnik pokaže da je bilo koji od ovih prekršaja uzrok nezgode, osiguravajuća kuća nije u obavezi da isplati odštetu. Isto važi i za vožnju pod dejstvom narkotika ili alkohola.\nIako se na prvi pogled čini kao da osiguravajuća kuća želi da na svaki način izbegne isplatu štete, zapravo se radi o veoma razumnim razlozima čiji je cilj da spreče zloupotrebu od strane korisnika osiguranja. Veliki procenat vlasnika automobila koji se odlučuje za dobrovoljno auto osiguranje govori u prilog činjenici da se kasko isplati, a najbolji način da odaberete ono koje će Vam zaista i biti od koristi, je da zapravo da budete dobro informisani. Ovaj tekst sadrži samo neke od stavki koje smo izdvojili kao bitne, ali za svaki pojedinačni slučaj svakako savetujemo da prođete kroz sve detalje samostalno.\nNadamo se da su vam ovi saveti bili korisni. Budite slobodni da nas kontaktirate za sva pitanja, nedoumice i sugestije.


Kineski naučnici rade na metodi koja bi mogla da uspori starenje\nIzvor: N1 televizija, 20.Jan.2021, 18:32\nKineski znanstvenici rade na razvoju nove genske metode zahvaljujući kojoj su uspeli da odlože neke efekte starenja na laboratorijskim miševima i produže im životni vek. To otkriće bi jednog dana moglo doprineti sličnoj primeni na ljudima.\nKineski biolozi na tragu injekciji koja neutrališe starenje\nIzvor: Luftika.rs, 21.Jan.2021, 15:37\nKineska nauka napreduje svakim danom. Svako ko je bio nekada u ovoj zemlji uverio se u vrtoglav tehnološki i infrastrukturni uspon ove azijske i svetske sile. U vreme kada svet muku muči sa pandemijom, Kina je plasirala svoju vakcinu protiv koronavirusa na svetsko farmaceutsko tržište.. Sada, međutim,...\n19:13: Tegeltija: Komisija za saradnju BiH sa NATO je adekvatan naziv\n19:12: Vulkan Etna: Fotografije erupcije vulkana osvetlile su noćno neb...\n19:12: USKORO STIŽE I LEK PROTIV KORONA VIRUSA? EMA procenjuje novi ju...\n19:12: RUSIJA NA NOGAMA ZBOG DARE IZ JASENOVCA: Stali uz Srbe, bore se p...\n19:12: Petković o tuči: Rašić i ostali da se izvine zbog tvrdnji o p...\n19:11: U Nišu epidemiološka situacija nestabilna i zahteva oprez\n19:11: Dortmund na Rozea troši bogatstvo; palo važno obećanje, Sančo...\n19:10: Biljana Pantić pred vratima SSP-a: "Imam par pitanja za gospođu...\n19:08: Vučić: Uhapsiću Malog za 2 dana ako je bilo neregularnosti i n...\n19:08: Nije mogla da odoli: Dragana Mirković podelila do sada neviđenu...\n19:08: Vulkan Etna: Fotografije erupcije vulkana osvetlile su noćno neb...\n19:07: Bivši sirijski agent osuđen u Nemačkoj\n19:07: Lebančani uhapšeni zbog razbojništva\n19:05: Sećate li se da je Balašević i repovao? VIDEO\n19:05: ĐELJOŠAJ OPET PROVOCIRA VLADU CRNE GORE: Tuzi neće poštovati ...\n19:04: Ne možete ni da zamislite sa čime se sve automehaničari suoča...


Slavica Tomčić\t 24.11.2018. 07:39h 09:28h\nLoša računica Zbog uvođenja carina od 100 odsto na srpsku robu, albanska preduzeća ostaće bez repromaterijala i neće moći da rade, zbog čega će dosta ljudi ostati bez posla, a investitori će potpuno izgubiti poverenje u kosovsku vladu\nOdluka prištinskih vlasti da na 100 odsto poveća carinu na robu iz Srbije obiće se o glavu pre svega albanskim privrednicima na Kosovu i Metohiji, jer prehrambenu robu i repromaterijal nigde neće moći da kupe povoljnije nego u Srbiji. Kao posledica manjka posla, kosovske firme će morati da otpuštaju radnike, zbog čega može doći i do socijalnih nemira, a zbog neozbiljnosti koju su pokazali uvođenjem taksa na srpsku robu niko od investitora neće želeti da ulaže na Kosovu, smatraju sagovornici Kurira.\nS druge strane, ukoliko se blokada srpske robe nastavi, najveća šteta po srpske firme biće zbog gubitka značajnog tržišta u koje su decenijama ulagale, kao i gubitak dela profita.\nNebojša Atanacković, počasni predsednik Unije poslodavaca Srbije (UPS), ističe da će srpska preduzeća, ukoliko se ova mera ne ukine, imati štetu od 45 miliona evra godišnje samo na izgubljenoj dobiti zbog obustave izvoza. - Na 440 miliona vrednoj robi, koliko iznosi godišnji izvoz srpskih preduzeća na Kosovo, domaće kompanije bi imale štetu od 45 miliona evra profita. To je direktna šteta od izgubljene dobiti na robi koja neće biti izvezena. Veliki broj srpskih preduzeća posluje na Kosovu i mi se nadamo da ove mere neće da potraju, već da će pod pritiskom EU i SAD biti ukinute. Očigledno je i da veliki broj stanovnika Kosova počinje da bojkotuje robu iz Srbije. Najveću štetu trpe građevinska i prerađivačka, odnosno prehrambena industrija, jer su oni mahom prisutni na tržištu Kosova. Biće smanjen obim posla, neki ljudi će ostati bez posla - kaže Atanacković.\nGoran Rodić iz Građevinske komore Srbije ističe da će vlada u Prištini morati da ukine nametnute takse zbog svojih privrednika, koji trpe veću štetu nego srpske firme. - Ljudi misle da Kosovo kupuje samo mleko i keks iz Srbije, ali oni će imati problem zbog nedostatka repromaterijala, jer građu, ciglu, crep, parket, sve uvoze iz Srbije. Njihova proizvodnja će da trpi, njima će ljudi ostati bez posla. Njima ta roba treba, usmereni su na nas i nemaju gde u okolini da je kupe, jer je svuda skuplje nego u Srbiji. Moraće da skinu te sankcije jer će imati veću štetu nego mi - kaže Rodić i dodaje da će na ovoj situaciji profitirati samo šverceri, koji su se već pojavili.\nZa kompaniju "Toza Marković" iz Kikinde, koja na Kosovo izvozi 20 odsto ukupne proizvodnje, mera Prištine dosta komplikuje posao. - Naš godišnji obim posla s Kosovom je oko milion evra. Ako ostanemo bez tog plasmana, najveća šteta će biti gubitak tržišta u koje smo ulagali decenijama. Šteta je obostrana. Naši partneri na Kosovu su ozbiljne firme i zabrinuti su jer imaju zaposlene ljude koji prodaju našu robu. Ni sa carinama od 10 odsto nismo konkurentni na Kosovu, a kamoli sa 100 odsto - kaže za Kurir Vladimir Ilić, generalni direktor "Toze Markovića" iz Kikinde, i naglašava da će pokušati da povećaju prodaju na drugim tržištima.\n"Metalac" obustavio izvoz, čeka rešenje\nAleksandar Marković, generalni direktor "Metalca" iz Gornjeg Milanovca, ističe da će, ako blokada srpske robe potraje, imati smanjenje prodaje. - Na Kosovu prodajemo posuđe, bojlere i nešto trgovačke robe. To nije roba za dnevne potrebe i zato smo obustavili isporuke nadajući da će se ovo rešiti ukidanjem tih mera. Čekamo da se nađe razumno rešenje i nadamo se. Naš izvoz je vredan oko 800.000 evra godišnje i sa carinom od 100 odsto naša roba ne bi bila konkurenta, iako je ona na Kosovu brend. U komunikaciji smo s kupcima i oni kažu da to ne može da donese ništa dobro nikome. Oni kupuju našu robu da bi zaradili na njoj, a ne što nas vole - kaže Marković.\nPKS: Kompanije će tražiti druga tržišta\nNenad Đurđević, direktor Sektora za ekonomske odnose s inostranstvom u Privrednoj komori Srbije, kaže da je u prvih devet meseci ove godine izvoz robe iz Srbije na Kosovo porastao za 8,2% u odnosu na 2017, pa će ukoliko zabrana potraje, ukupan izvoz biti manji za oko pet odsto na godišnjem nivou. - Oblasti koje su najviše pogođene su prehrambena industrija, proizvodnja pšenice, kukuruza, robe široke potrošnje, energetika, građevinski materijal i repromaterijal, čelik i gvožđe za dalje proizvodnju. Mnoge od tih kompanija će tražiti alternativno tržište. One koje su već upakovale i deklarisale proizvode za tržište Kosova, ukoliko ne budu mogle da ih prodaju, moraće da ih prepakuju i prodaju na druga tržišta, što je priličan trošak - naglašava Đurđević i dodaje da u Privrednoj komori Kosova tvrde da je odluka o povećanju carina na 100 procenata politička i da će uticati na njihove privrednike.\nAlbanija protiv odluke Prištine\nDa je odluka prištinskih vlasti da na 100 odsto povećaju porez na uvoz robe iz centralne Srbije i BiH pogrešna, smatra i vlada Albanije. Albanski ministar finansija Arben Ahmetaj izjavio je da smatra da takva odluka nije dobra ni za Prištinu ni za Beograd i da bi je trebalo odložiti. Kako prenosi prištinska Koha, Ahmetaj savetuje Prištinu da ne preduzima takve mere s bilo kojom državom, pošto nametanje visokih tarifa ide na štetu građana. - Takva odluka bi svakako koristila razvoju kosovske privede i značila bi otvorena vrata za širenje kosovskog tržišta, ali sada nije trenutak za to - rekao je Ahmetaj.\nBrojke 440 miliona evra je vrednost srpskog izvoza na Kosovo u 2017. 45 miliona evra izgubiće srpske kompanije ako se blokada ne ukine 5% biće manji izvoz na Kosovo u 2018. ako se blokada srpske robe nastavi\ncarina KosovobumerangKosovoprivredaposlediceNebojša AtanackovićGoran RodićVladimir IlićAleksandar Marković


RTS :: Đurić: Rešenjem za KiM neće biti manje Srbije i manje srpske pomoći\nPolitika Đurić: Rešenjem za KiM neće biti manje Srbije i manje srpske pomoći\npetak, 10. avg 2018, 14:23 -> 15:14\nAko do sporazuma ikada dođe, a mnogo su veće šanse da do njega ne dođe, Srbi na Kosovu i Metohiji mogu da imaju samo više od onoga što imaju danas, poručio je Marko Đurić.\n"Ako i samo ako do sporazuma ikada dođe, a mnogo su veće šanse da do njega ne dođe, Srbi na KiM mogu da imaju samo više, i Srbija takvim sporazumom može da ima samo više teritorije, institucionalne zaštite, prava za srpski narod, SPC, i naravno više finansijske podrške za opstanak", rekao je on osvrnuvši se na, kako kaže, stravičnu kampanju koja se vodi sa ciljem zastrašivanja srpskog naroda.\nGrađani treba da znaju, kaže Đurić, da bi prihvatanje članstva Kosova u UN, za šta se neki zalažu, a da Srbija ne dobije ništa, značilo "ništa drugo nego da Srbija prihvati nezavisnost KiM na celoj teritoriji takozvane Republike Kosovo".\n"To upravo predlažu Saša Janković i drugi koji se protive ideji razgraničenja", naglasio je Đurić.\n"Front protiv predloga predsednika Vučića"\nPodsetio je da je nekadašnja vlast 2009. Srbiji oduzela jedan od najvažnijih aduta premeštanjem razgovora o KiM iz UN u EU, dodajući da je to bilo miniranje i razaranje, te da su dotukli srpsku poziciju.\n"Mi se borimo da dobijemo nešto za narod"\nĐurić je, odgovarajući na pitanja novinara, rekao da je predsednik Vučić imao hrabrosti i smelosti da izađe sa razmišljanjem o razgraničenju i da se bori za neko rešenje.\n"Niko nam ništa ne nudi" ponovio je Đurić i dodao da je za "sve njih Kosovo nezavisna država", a da se mi borimo da nešto dobijemo za narod.\nKako je rekao, kada se i ako bude imalo nešto opipljivo, neko rešenje, razgovaraće se javno o idejama, konkretnim predlozima...\nPonovio je da nekog rešenja nema, a kako vidi, kaže, sve je manja verovatnoća i da će ga biti što zbog spoljnih što zbog unutrašnjih pritisaka.\nUpitao je kakva će onda biti budućnost ljudi ako rešenja ne bude i da li može da se gradi budućnost ne samo ljudi na KiM nego i čitavoj Srbiji.\nO izjavama albanskih političara u Prištini\nU vezi sa izjavama albanskih političara u Prištini koji pominju rat, Đurić je rekao da oni svaki dan prete time, pa razmenom nekih teritorija, a da će, kako su počeli, na kraju tražiti da celo Balkansko poluostrvo bude njihova teritorija.\nNaveo je i da u Prištini vole da pričaju u medijima, poručuju da će Federiki Mogerini u Brislelu reći "ovo i ono", a tamo nikada ništa od toga ne pominju i sve su to, rekao je, "retoričke akrobacije" za unutrašnju upotrebu...\nNa pitanje "kako je država dozvolila da strana obaveštajna agentura napravi jedan objekat na 100 metara od vojne baze na Kopaoniku" i da niko to ne ruši, Đurić je odgovorio da ukoliko neko ima takve informacije trebalo bi da o tome obavesti nadležne, kako bi te navode ispitali i izrazio uverenje da će se sve raditi po zakonu.\nPrema njegovim rečima, sada ima onih koji su spremniji da nas saslušaju nego ranije, što je rezultat mukotrpnog rada i naveo da je zaustavljen proces priznanja jednostrano proglašene nezavisnosti, pa i preokrenut jer ima sve više zemalja koje su to priznanje povukle.\nPonovio je da bi neki da poklone nezavisnost Kosovu na tanjiru uz ocenu da Janković, Đilas, Jeremić... to ne kažu na taj način, ali se suštinski zalažu da Srbija prihvatajući stolicu Kosova u UN ne dobije ništa.