Varaždinske vijesti - Manje oružja – manje tragedija: Policiji predao ručnu bombu, puške, streljivo...\nKako je izvijestila varaždinska policija, u ponedjeljak, 25. siječnja, u sklopu akcije "Manje oružja – manje tragedija", osoba koja želi ostati anonimna dragovoljno je predala jednu ručnu bombu M 75, automatsku pušku CZ, jednu prerađenu pušku, torbicu za automatsku pušku sa četiri spremnika te nekoliko stotina komada streljiva raznih kalibara.\n- Podsjećamo kako i dalje traje akcija „Manje oružja – manje tragedija“ te pozivamo građane koji eventualno imaju neregistrirano oružje, streljivo ili minsko-eksplozivno sredstva kod kuće, da ih bez straha od sankcija predaju policiji - ističu iz PU varaždinske.\nNapominju građanima da ne donose oružje ili eksplozivna sredstva sami u policijske postaje kako ne bi došlo do njihovog aktiviranja i neželjenog ozljeđivanja, već o svojoj nakani predaje obavijeste na broj 192 ili najbližu policijsku postaju. Policija će poslati stručne i osposobljene policijske službenike u civilu koji će opasna sredstva preuzeti na siguran način, a ujedno je zajamčena anonimnost dojave.\n« „I majka i otac mogli su počiniti ubojstvo“\nIz skladišta trgovačkog centra u Varaždinu ukrali zaštitno staklo »\nManje oružja, manje tragedija: PU varaždinska nastavlja suradnju s braniteljskim udrugama\nPU varaždinska započela provedbu modernizirane kampanje "Manje oružja, manje tragedija"\nMUP modernizirao kampanju "Manje oružja, manje tragedija", sudjeluje i TBF\nBombe, pištolji i streljivo: Građani policiji predali ilegalno oružje\nČistio kuću u Varaždin Bregu pa pronašao dvije tromblonske mine\nPredao oružje: Policija preuzela strojnice, automatske puške, protuavionsko streljivo...\n07. Ožu 2021., 12:05\nUdruga žena Florijanke iz Kućana Donjeg izložbom obilježila Međunarodni dan žena\n07. Ožu 2021., 11:18\n07. Ožu 2021., 10:52\n07. Ožu 2021., 10:46\n07. Ožu 2021., 10:30


Maslinovo ulje i limun – kombinacija koja zamenuje lekove za jetru, kamen u bubregu i žuči, mršavljenje – Simptomi bolesti\nMaslinovo ulje i limun – kombinacija koja zamenuje lekove za jetru, kamen u bubregu i žuči, mršavljenje\nMarch 14, 2018 simptomibolesti Prirodno lečenje 0\nNA ŠTA PRVO POMISLITE KAD POMENETE MASLINOVO ULJE? Na zdravlje, preplanulu kožu ili na opor ukus? Unarednim redovima ćete saznati kako ovo dragoceno ulje u kombinaciji sa limunom možete koristiti kako u službi zdravlja pa tako i lepote.\nČesto se u alternativnoj medicini pominje da maslinovo ulje i limun mogu vrlo lako da zamene lekove. O\novome svedoče i podaci još iz stare Grčke – u tom periodu su se mnogi Grci u nedostatku lekova lečili\nupravo ovim dragocenim uljem koji im je bio osnovni lek.\nTek kasnije je otkriveno da je u kombinaciji sa limunom, ovo ulje savršeno sredstvo za detoksikaciju kao i za čišćenje jetre o čemu će u narednim redovima biti reči. Maslinovo ulje i limun su najbolji prirodni lek koji regulišu sve procese u vašem organizmu. Redovnim konzumiranjem, zaboravićete na prehlade a svi virusi će vas u velikom krugu\nČiscenje jetre sa maslinovim uljem recept\nJetra je najvažniji organ u organizmu – poznata je kao fabrika krvi i kao glavni organ koji prečišćava krv i\nizbacuje sve nečistoće iz nje. Zato treba voditi računa da jetra ne postane masna i da ne dođe do\noštećenja iste. Ukoliko se to kojim slučajem desi, najbolje sredstvo za čišćenje jetre su upravo maslinovo\nulje i limun.\nPre nego što opišemo postupak, bitno je naglasiti da je veoma bitno da koristite hladno ceđeno\ndevičansko maslinovo ulje, nikako neko drugo, pažljivo gledajte etikete. Takođe, ulje nemojte držati u\nfrižideru da se ne bi zamutilo već na tamnom mestu.\nRecept je veoma jednostavan a ne zahteva previše vremena: Svako jutro u šoljicu razmutite sok od pola\nlimuna i jednu do dve kašičice maslinovog ulja. Ovu kombinaciju je potrebno uzimati svako jutro, na\nprazan stomak i vrlo je bitno da budete uporni. Možda vam u početku ukus bude opor, zbog čega\nmožete slobodno dodati malo više kapi limuna.\nPored toga što odlično čisti jetru, ova kombinacija pomaže u oporavku celog organizma: posle 4 nedelje,\nprimetićete kako su vam se tamni kolutovi oko očiju smanjili, kako vam je kosa mnogo lepša i kako više\nnemate problema sa probavom. Ova kombinacija je odličan lek za celo telo, i može se konzumirati bez\nroka trajanja. I maslinovo ulje i limun su veoma dragoceni za ceo organizam a ono što je dodatna korist –\njačaju imuntet a redovnim konzumiranjem zaboravićete na zimske prehlade.\nIako je najrasprostranjeniji kamen u bubregu, i onaj u žuči zna da napravi problem i to bolne. Isto, ovaj\nproblem je sve prisutniji kod žena, više nego kod muškaraca. Na svu sreću i ovaj problem je lako rešiv i to\npomoću apsolutno prirodnog leka, kombinacije maslinovog ulja i limuna.\nSvako jutro, na prazan stomak potrebno je da uzmete sok od pola limuna u kombinaciji sa 1 kašikom\nmaslinovog ulja. Maslinovo ulje će omogućiti lakše izbacivanje kamena dok će limun svojom kiselinom\nuticati na smanjivanje istog. Ovde je bitno da budete uporni i da ne odustajete nakon nekog kraćeg\nSlično kao i kod žuči, i kod kamena u bubregu je kombinacija maslinovog ulja i limuna veoma delotvorna.\nRecept je veoma sličan, pomešajte 0,25ml limunovog soka sa isto toliko ulja i napitak popijte ujutru na\nprazan stomak. Ovaj napitak je potrebno piti dva do tri puta u toku dana i ono što je obavezno – tokom\ndana treba da unosite dve do tri litre vode.\nOvaj recept je jako učinkovit kod peska i sitnijih kamenja u bubregu, u slučajevima kada je kamen toliko\nveliki da ne može da se izbaci kroz mokraćne kanale, ovo sredstvo se ne preporučuje. Maslinovo ulje\nutiče na otvaranje mokraćnih kanala a limun kao i kod žuči, utiče na topljenje i smanjivanje kamena.\nKako koristiti maslinovo ulje i limun za mršavljenje?\nPre svega je bitno napomenuti da se uzimaju odvojeno. Razmutite malo limuna u čaši tople vode i popijte to pre doručka, nakon toga uzmite kašiku maslinovog ulja.\nNemojte očekivati brze rezultate jer ova kombinacija je pre svega put ka zdravom mršavljenju. Maslinovo ulje će uticati na potrebu za hranom, biće znatno manja, a limun će uticati na poboljšanje vašeg celokupnog zdravstvenog stanja.\nRezultati će biti vidljivi ali tek nakon ove napitke postanu vaša rutina. Plus ukoliko u ovu kombinaciju uvrstite i jednu šolju zelenog čaja, rezultati nikako neće izostati.\nZa šta je još dobra ova kombinacija\nPostoji toliko koristi od maslinovog ulja i limuna koje mnogima nisu poznate. Pa tako, u kombinaciji sa\nmedom, maslinovo ulje i limun dosta dobro utiču na imunitet, koji je osnova svakog zdravog organizma.\nSva tri sastojka su odlični antioksidansi a to ujedno znači da vaš organizam štite i čiste od toksina i svih\nKada vas zaboli grlo ili kada počne da vas muči jak kašalj, pripremite ovu kombinaciju i videćete, zdravlje\nće vam se brzo poboljšati.\nPomešajte dve kašike maslinovog ulja i limuna, još toliko vode i u sve to dodajte kašiku meda. Ovu smesu pravite nekoliko dana uzastopno, dok ne osetite prve znake\nIsto tako, ulje i lumun su odlični saveznici lepote. Ukoliko imate problema sa kosom ili sa peruti, utrljajte ovu smesu u kosu i ostavite je tako pola sata da stoji u peškiru. Nakon što prođe pola sata, isperite je i operite je kao i do sada što ste radili.\nU borbi protiv bora, potrebno je da uradite sledeće: naparite lice a nakon toga nanesite limun i sačekajte\ndok se ne osuši. Nakon toga, lice isperite vodom a zatim ga namažite maslinovim uljem. Rezultati će biti\nKoliko je ova kombinacija dragocena, najbolje govore iskustva. Žene širom Evrope ovu kombinaciju hvale\nkao “najbolje od prirode” i ističu da je slavna Džejn Fonda za negu lica i tela koristila isključivo maslinovo\nulje, nikakve druge skupe preparate.\nS obzirom na široku primenljivost i korist, kako za zdravlje tako za negu i lepotu, iskustva su isključivo pozitivna. Ono što je posebno bitno, nigde se ne pominju kontraefekti jer su oba proizvoda apsolutno prirodna.\nJedino na šta treba obratiti pažnju je da kupujete isključivo ekstra devičansko hladno ceđeno maslinovo ulje jer je ono daleko zdravije i čistije od svih drugih. Isprobajte ove sjajne prirodne preparate već danas i uživajte u sjajnom tenu, kosu i odličnom zdravlju!


Književno veče u slavu Ćirila i Metodija | Palelive.com\nPočetna Regija Milići Književno veče u slavu Ćirila i Metodija\nMILIĆI – Udruženje književnika Srbije organizovalo je u Milićima književno veče povodom Dana slovenske pismenosti i kulture, te u čast svetih Ćirila i Metodija.\nNa knjiženoj večeri, oržanoj sinoć u amfiteatru Srednjoškolskog centra “Milutin Milanković”, učestvovali su pisci iz Srbije, Slovačke i Makedonije.\nPjesnik Duško M. Petrović rekao je Srni da je Udruženje književnika Srbije organizovalo manifestaciju “Dani Ćirila i Metodija”, posvećenu velikim slovenskim prosvjetiteljima.\n“To je jedna od najvećih i najznačajnijih akcija u ovom vijeku koja nas okuplja oko dvojice ljudi koji su nam dali slova, pismenost i koji su nas naučili da pišemo”, rekao je Petrović.\nProfesor Bogoslovskog fakulteta u Beogradu Dimitrije Kalezić rekao je Srni da su Ćirilo i Metodije slovenskim narodima “aktivirali mozak i pamet, otvorili oči i uveli ih u zgradu istorije”.\n“Bez toga smo slijepci pored oba oka. Ova djeca to treba da čuju i dobro upamte”, rekao je Kalezić.\nNa književnoj večeri publici su se predstavili književnica iz Beograda Dušica Milanović Marika, slovački pisac Miroslav Demak i pjesnik iz Struge Mirče Klečkaroski.\nUčesnici književne manifestacije danas će posjetiti manastire Lovnica i Papraća u Šekovićima, te Park velikana u Milićima.\nPokrovitelj manifestacije u Republici Srpskoj je Kompanija “Boksit” iz Milića.\nPrethodni članakRad učenice SŠC Pale drugi na Vukovom saboru u Tršiću\nNaredni članakZasijano 130 hektara oranica žitaricama


Luna Đogani se iznervirala! Eto, da ne lupate više! - ShowBiz - Region - Vesti - Svet Plus\nNikada nije krila plastične i estetske zahvate koje je radila na sebi, pa su svi pomislilid a je nešto ,,petljala" oko usana... Luna Đogani se iznervirala! Eto, da ne lupate više!\n20:36 4. NOV 2021.\nLuna Đogani zaprepastila je fanove novom objavom na Instagram profilu, a svi su se šokirali zbog njenog izgledala.\nNovopečena mama i pevačica Luna Đogani zabrinula je pratioce na društvenoj mreži Instagram njenim storijima, koji su izazvali paniku zbog njenog izgleda. Naime, Luna je objavila stori na kom su pratioci primetile čudne kraste po usnama, zbog čega je na kraju morala da se oglasi i objasni šta se zapravo dešava.\nLuna Đogani nikada nije krila plastične i estetske zahvate koje je radila na sebi, pa su svi pomislilid a je nešto ,,petljala" oko usana i da je ubrizgavala neki materijal kako bi joj izgledale punije. Međuti, Luna je tvrdila da to nije u pitanju i da nije skorije posećivala plastične hirurge, ali da je stvar još više zakomplikovana.\nLuna je potom počela da dobija nekolicinu poruka i komentara o tome šta joj se desilo, pa je ona nakon nekog vremena odlučila da se oglasi i objasni o čemu se radi. Naime, kako je Đoganijeva tvrdila, već prethodnih dva mesaca koristi ozbiljan lek za akne, zbog čega su joj popucale do te mere da su izašla kraste.\n- Da objasnim samo pojedinim dušebriznicima vezano za moja usta, već 2 meseca pijem ozbiljan lek za akne. Verovatno ste čuli, jak je dosta i njegovo dejstvo suši celo telo, sem ruku, lica i usne su mi popucale, suve i imam ranice! Eto, da ne lupate više... - napisala je Luna.


Milijarde barela: Amerikanci otkrili nalazište nafte, a meksièka firma bi da ga preuzme - B92.net\nMilijarde barela: Amerikanci otkrili nalazište nafte, a meksièka firma bi da ga preuzme\nMeksiko Siti -- Amerièka naftna kompanija Talos enerdži pre dve godine je pronašla nalazište od gotovo milijardu barela nafte u meksièkim teritorijalnim vodama.\nIzvor: SEEbiz utorak, 1.10.2019. | 12:11 -> 12:28\nIlustracija FOTO: Epa, ERIK S. LESSER.\nTo je bilo prvo otkriæe strane kompanije otkad je naftna industrija nacionalizovana pre 80 godina, a sada meksièka državna naftna kompanija Pemeks želi da preuzme taj unosan projekat.\nTu informaciju potvrdila su dva bivša meksièka energetska zvaniènika i izvršni direktori dve firme koje su upuæene u interne rasprave vezane uz Pemeks.\nPodrška Pemeksu da zapoène bušenje na naftnom polju dolazi usled trajnog napora levo orijentisanog meksièkog predsednika Andreasa Lopeza Obradora da državnoj kompaniji vrati veæu kontrolu nad meksièkim energetskim sektorom, piše SEEbiz.\nNjegov prethodnik Enrike Pena Nijeto okonèao je Pemeksov monopol i 2015. godine zapoèeo aukcije naftnih polja privatnim kompanijama koje su do 2018. godine dobile kompanije Rojal Daè šel, Ekson mobajl i BP.\nAmerièki Talos je prvi koje je pronašao naftu u plitkom morskom polju nazvanom Zama po majanskoj reèi za zoru.\nUkinuti kontrolu nad projektom firmama sada bi nanelo simbolièan udarac najveæoj ekonomskoj promeni poslednjih decenija, te bi moglo dodatno da smanji ulaganja vodeæih svetskih energetskih kompanija, kažu izvršni direktori i struènjaci iz industrije.\nPemeks ima potencijalno pravo nad kontrolom polja Zama, jer ima pravo na bušenje u susednom polju. Naftno nalazište se verovatno proširuje i na podruèje Pemeksa, iako kompanija to još mora dokazati bušenjem.\nTe dve firme prošle godine zapoèele su razgovore o zajednièkom projektu, a kasnije æe zapoèeti pregovore o tome kako raspodeliti zaradu i o tome ko æe dobiti kontrolu upravljanja nad podruèjem.\nAko se razgovori zaustave, meksièko ministarstvo energetike bi trebalo da reši sukob i da imenuje jednu kompaniju koja bi nadgledala bušenje.\nMeksièka ministarka energetike Rosio Nahle, koja je ujedno i èlanica upravnog odbora Pemeksa, prošlog je meseca na novinskoj konferenciji nagovestila da bi vlada mogla upravljanje projektom da prepusti Pemeksu.\n"Definitivno moramo razgovarati s Pemeksom i Talosom, drugom firmom koja se tamo nalazi, kako bismo videli ko æe biti odgovoran za upravljanje, jer je Pemeks velik deo toga", rekla je.\nNi Pemeks, ni ministarstvo energetike nisu odgovorili na zahtev za komentarom, a kancelarija meksièkog predsednika takoðe nije odgovorila na pismeni upit.\nLiberalizacija meksièkog energetskog sektora zaustavila se otkako je Obrador preuzeo vlast. Predsednik je prošle nedelje uputio nove kritike na energetsku politiku svog prethodnika, nazivajuæi je "poklanjanjem" javnih resursa privatnom sektoru


VELIKI PROBLEM U DURMITORSKOJ - ULICA U CENTRU NEDELJAMA BEZ ASFALTA (FOTO) - Beograduživo.rs\nHome»INFO»Gradske vesti»VELIKI PROBLEM U DURMITORSKOJ – ULICA U CENTRU NEDELJAMA BEZ ASFALTA (FOTO)\nVELIKI PROBLEM U DURMITORSKOJ – ULICA U CENTRU NEDELJAMA BEZ ASFALTA (FOTO)\nAutor NR InTeam /\t 29. октобра 2019. Gradske vesti, Saobraćaj\nPROBLEM U DURMITORSKOJ – Sugrađani su nam se danas obratili sa problemom koji ih muči već nedeljama unazad. Naime, u septembru izvođeni su radovi u Durmitorskoj ulici. Ovi radovi su trajali do 30. septembra, ali nakon završetka, ulica je ostala bez asfalta.\nSamo vozači znaju kako je voziti po ovakvoj ulici, koja je još na nizbrdici. Nadamo se da će nadležni reagovati i sanirati problem, odnosno postaviti asfalt kako bi vozači mogli normalno i neometano da koriste ulicu.\nfoto: Privatna arhiva [ditty_news_ticker id=“36340″]\nPRETHODNA VESTSUTRA PROTEST CAR:GO VOZAČA\nSledeća vest LINIJSKI PARK OD BETON HALE DO PANČEVAČKOG MOSTA – ŠTA KAŽU GRAĐANI?


Višković: Mrkonjići su sveto mjesto - Glas Srpske\nVišković: Mrkonjići su sveto mjesto\nSrna 28.01.2020 14:52\nMRKONjIĆI - Predsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković rekao je danas da su Mrkonjići, rodno mjesto Svetog Vasilija Ostroškog, najznačajnije mjesto koje je posjetio, te da će Vlada učiniti sve da ono postane mjesto okupljanja, sabiranja i poklanjanja svetitelju.\n- Mrkonjiću nisi značajni samo za Hercegovinu, nego za srpski narod u cjelini bez obzira gdje on živio. Danas pod Ostrog dolaze ljudi i drugih nacija, sa drugih kontinenata - da se poklone moštima Ostroškog Vasilija, ali, treba da iskoristimo priliku i da sve te ljude u buduće okrenemo da dođu i vide gdje je rođen Ostroški Vasilije - istakao je Višković.\nOn je naveo da su ljudi na stablu koje se nalazi na lokaciji gdje će biti izgrađen pravoslavni duhovni centar primijetili lik Ostroškog Vasilija.\n- Da li je to slučajnost ili Božije davanje, o tome ne bih da komentarišem kao premijer, ali mogu reći da će Vlada Republike Srpske nastaviti da gradi taj centar, što smo i započeli sredstvima koje je dala Vlada Srbije. S toga na ovom svetom mjestu želim da zahvalim gospodinu /predsjedniku Srbije Aleksandru/ Vučiću i srpskom narodu i Vladi Srbije na pomoći - rekao je Višković.\nOn je najavio da će nastavak radova finansirati Vlada Republike Srpske zajedno sa gradom Trebinje.\n- Nadam se da ćemo već u ovoj godini imati zaokružen dio koji treba da služi monahinjama za svakodnevne aktivnosti, da ovo mjesto oživi, a onda da idemo dalje - da gradimo kulu i druge sadržaje, da obnovimo ovo mjesto koje će postati centar na ponos srpskog naroda - rekao je Višković.\nOn je naglasio da bi Mrkonjići trebalo da budu mjesto koje će Srbi u narednim godinama i vijekovima sve više posjećivati bez obzira gdje se nalazili i živjeli.\n- Ovo će biti mjesto gdje treba da dolazimo, da se poklonimo i zatražimo zaštitu od sveca za nas, naše porodice i srpski narod u cjelini i zato mi je veoma drago da sam danas ovdje u funkciji predsjednika Vlade i da sa te pozicije mogu da donesem odluku da Vlada izdvoji finansijska sredstva da se ovo mjesto sagradi onako kako zaslužuje - naglasio je on.\nVišković je rekao novinarima da je možda baš Bog htio da prođe 350 godina i da dođu neke nove generacije ljudi koje će ovo mjesto sagraditi i obilježiti na način kako je svetitelj to zaslužio.\nNa ovom svetom mjestu poslanik SDS-a Nebojša Vukanović postavio je niz neumjesnih pitanja koja nisu priličila mjestu na kojem se nalaze, od smjene ministara pa do zahtjeva da se zakune da nije nikakvo zlo počini.\nVišković je odgovorio Vukanoviću da može na ovom svetom mjestu slobodno da se prekrsti i zakune.\n- Mogu slobodno da se prekrstim. I sve što si ti rekao za sebe - ja govorim za sebe. Niti koga štitim, niti ću štititi, niti sam počinio bilo kakav kriminal i to govorim ovdje na svetoj zemlji gdje je rođen Ostroški Vasilije, a ovo je, po meni, svetije mjesto nego Ostrog - odgovorio mu je Višković.\nBratunac: Donesena odluka o kreditnom zaduženju od 3,2 miliona KM\n26. 02. 2020 13:30\nIstočno Sarajevo: Bolnici "Srbija" i domu za starija lica donirano 175 posteljina\n26. 02. 2020 12:52\nVišegrad: Za sport u ovoj godini oko 380.000 KM\n26. 02. 2020 11:51\nPrijedor: Bez uvida u dokumentaciju unutarstranačkih izbora\nŠamac: Podrška proizvođačima povrća u realizaciji IFAD projekta\n26. 02. 2020 11:27\n26. 02. 2020 10:45\n26. 02. 2020 09:14


Selektor SCG Ilija Petković ne žali previše zbog poraza od Koreje\nAjde da se opustimo\nImamo uspehe u svim selekcijama i u ovoj kući fudbala treba da vlada smeh. Brige ostavimo za Svetsko prvenstvo. Vi nas imate na nišanu kad god hoćete. Ne žurite. Dosta mi je bilo briga za poslednjih godinu dana, rekao je Petković\nPobeda nad Kinom (0:2) i poraz od Južne Koreje (2:0) zatvorili su reprezentativnu godinu izabranika Ilije Petkovića, kome se nije previše svidelo kako su domaći mediji ispratili poslednji meč SCG na azijskoj mini-turneji. Priznaje Petko da mu je žao što je uspešna godina završena porazom, ali opominje da je vreme za uživanje, a ne traženje mana...\n- Kada idemo da igramo bez novinara, onda obično jedva čekamo da pročitamo vaše izveštaje. I mogu da vam kažem da nam ne treba nemir bez potrebe. Kada smo išli u Ukrajinu već je bilo počelo da se ljulja, sada posle poraza od Koreje vidim da piše "brige, neborbenost..." - započeo je svoju analizu azijske turneje selektor Petković. - Nisam za to da budemo u brizi. Mi smo se kvalifikovali na Svetsko prvenstvo, a nismo ni rekli da ćemo da se kvalifikujemo, veđ da ćemo da se borimo. Pored A tima, mladi su se kvalifikovali na Evropsko prvenstvo, odmladinci i kadeti u odlični u kvalifikacijama, meni je žao što smo mi izgubili meč od Koreje, ali ovo treba da bude vreme veselja.\nOdlikovan Miljan Miljanić\nPredsednik državne zajednice SCG Svetozar Marović doneo je ukaz po kome će počasni predsednik FS SCG Miljan Miljanić biti odlikovan ordenom Nemanje Drugog stepena.\nMiljan Miljanić će primiti orden iz ruku predsednika FS SCG Tomislava Karadžića na svečanosti zakazanoj za petak 28. decembra.\nSame partije protiv Kine i Koreje zadovoljile su ukuse selektora iako zbog povreda reprezentativaca nije mogao da računa na najjači sastav.\n- Zaista sam zadovoljan. Put je bio naporan, ali to nam nije opravdanje. Zbog povreda nismo mogli da računamo na šest-sedam igrača, ali svi momci koji su bili sa nama su odigrali profesionalno. Oni nisu "prikupljani po svetu" kako je neko napisao, već su to igrači na koje smo uvek računali. U Kini i Koreji smo odlično prihvaćeni, domaćini su nam maksimalno izašli su susret, o nama objavljivali i po celu stranu. Kina je najmnogoljudnija zemlja na svetu, a Južna Koreja je četvrta na poslednjem Svetskom prvenstvu. U fudbalu je najgore kada se ne zna dijagnoza poraza, a zna se. Nemam običaj da pojedinačno pričam o igračima, ali, na primer, da je Vukić dao onaj gol, možda bismo ostali neporaženi. Međutim, tamo stalno gostuju reprezentacije i niko se nije "naigrao" u Koreji.\nPisanja štampe o igračima mlade reprezentacije koje će Petković prekomantovati u A tim, nisu naišla na odobravanje selektora...\n- Za sve postoji proces sazrevanja. Rano je pričati o tome, predstoji ceo zimski period, polusezona... videli ste koliko povrede mogu da utiču na sastav. Takođe, ne znam šta vi sada očekujete? Plan za SP je jednostavan. Čekaćemo da se izvuku parovi, odrediti bazu za pripreme, videćemo da to bude u dva-tri mesta, da ne upadnemo u monotoniju i ponavljanja.\nMirno ćemo sastaviti tim. Imamo uspehe u svim selekcijama i u ovoj kući fudbala treba da vlada smeh, da se malo opustimo. Brige ostavimo za Svetsko prvenstvo. Vi nas imate na nišanu kad god hoćete. Ne žurite. Dosta mi je bilo briga za poslednjih godinu dana. Biće to sve u redu, nemojte sada da nas bacate u očaj - zaključio je Petković koji neće previše insistirati na prijateljskim utakmicama uoči SP.\nMože i Brazil\nNa ceremoniji žreba za SP u Lajpcigu 9. decembra SCG će, po odluci FIFA, predstavljati osmorica članova delegacije FSSCG.\n- Ne, nemam šta da biram. To je nepredvidivo i u pitanju je kocka. Nije važno koga ćemo da izvučemo, nama je svejedno jer, videćete, nema slabih - odgovorio je Petković na pitanje koje ekipe bi voleo u grupi.\nKatalonija bez SCG\nU FSSCG je potvrđen poziv reprezentacije Katalonije za odigravanje prijateljske utakmice 28. decembra, ali je i napomenuto da na Terazije nije stigla zvanična ponuda za meč na "Nou Kampu", već je kontakt u nekoliko navrata ostvaren preko telefona.\nTakođe, u situaciji kada se reprezentacija SCG kvalifikovala u Nemačku, verovatnije je da će naš savez tražiti kvalitetnije rivale.\nSmučila mi se borba za fotelje\nKlasiko za sve ukuse\nPraznik u Novom Sadu\nPotpredsednik Timbervulfsa "inspirisao" Kevina Garneta\nKažnjeni i Zenga i Bulatović


Najčešća greška koju pravimo sa mandarinama | City Magazine\nNajčešća greška koju pravimo sa mandarinama\nBudući da smo upravo usred hladne sezone, mandarine su popularan izbor za jačanje imuniteta.\nNo, važno je da ne dopustite sebi ovu veliku grešku u koracima, jer je bez nje učinkovitost voća potpuno izgubljena! Više detalja otkrijte u nastavku…\nPre nego što oljuštite koru, preporučuje se da je dobro operete. Možda zvuči čudno, ali to je čest propust, koji može imati ozbiljne posledice. Treba imati na umu da su mandarine uvozno voće koje se prevozi sa dalekih destinacija u kontejnerima.\nBudimo iskreni, svima nam je jasno da čistoća u tovarnim kutijama nije baš najbolja, jer kvalitetno čišćenje nakon baš svake pošiljke prevoznicima oduzima jednostavno previše vremena i novca. Kako bi voće zadržalo izvorni sjaj, obično se prska nekom vrstom prirodne smole koja se zove šelak. Neki distributeri koriste i biljni vosak za sjaj.\nKako se radi o jakim hemikalijama koje mogu izazvati alergijske reakcije kod ljudi, korak temeljnog čišćenja kore je neophodan. Mandarine je potrebno dobro oprati pre jela, a možete koristiti i sodu bikarbonu.\nUkoliko želite da se podsetite blagodeti ovog voća, predlažemo vam da kliknete ovde, a zatim pripremite osvežavajuću užinu.\nIzvor: Cosmopolitan Si\nNaslovna fotografija: Sahand Babali / Unsplash\n#greška #hemikalije #mandarine #pranje voća


Dok stotine hiljada ljudi iz Sirije, Iraka, Avganistana ili Malija, čekaju šansu da posle preživljene Golgote pobegnu od vihora rata i gladi i nekako uđu u zonu Šengena, EU na svojoj periferiji stvara područje kakvog se plaši: osiromašeno, bez budućnosti, haotično, korumpirano.\nBalkan se pretvara u tampon zonu zagušenu izbeglicama. Gradi se “tvrđava Evropa” na čijim se granicama podižu visoki zidovi i šalju vojnici a na Mediteran ratni brodovi da bi zaustavili izbeglice.\nOčajnicima su mađarske vlasti dodelile identitet “opasnosti po hrišćanski svet”. Revnosno podižući zid prema Srbiji, Budimpešta pokušava de se predstavi kao bedem, kao da su u pitanju Huni, Avari ili Sulejman Veličanstveni.\nKrstaški rat na granici Mađarske i preimenovanje imigranata u pretnju hrišćanskoj Evropi je opasno poigravanje. Umesto da se rešava pitanje ljudi koje je teška sudbina naterala da pešače hiljadama kilometara i da poslednje ušteđevine daju đavoljim trgovcima, izbeglice koje su mahom muslimani proglašavaju se za versku opasnost.\nU toku je jedna od najvećih drama savremenog vremena, ali čini se da evropska javnost nije u potpunosti svesna dimenzija humanitarne katastrofe migranata, azilanata, izbeglica – tri imena iste nesreće.\nVeć godinama se uvećava lista smrti očajnika koji pokušavaju da se dokopaju Evrope bežeći od ratova, siromaštva, gladi ili opresije.\nDave se po moru, iskrvare na žičanim zaprekama podignutim po španskim enklavama Ceuta i Melilla na severu Afrike, smrzavaju se u gorju između Ukrajine i Mađarske, stradaju u međusobnim tučama na severu Srbije kroz koju je od početka godine prošlo 90,000 migranata.\nJedini koji imaju kakve takve šanse da zatraže azil su oni sa dovoljno novca da plate trgovce ljudima ili tvrdoglavo uporni koji će iznova pokušavati da prođu. Većina i dalje očajnički pokušava da nađe rupe u mađarskom zidu prema Srbiji, bugarskom prema Turskoj, uskoro i hrvatskom zidu.\nNa kraju mogu da budu srećni ako izbegnu smrt, poput 650 utopljenika koji su u aprilu nestali na puti iz Libije ka Italiji. Međunarodna organizacija za migracije saopštila je da je ove godine skoro 250.000 migranata prešlo Sredozemno more na putu do Evrope, što je više od ukupnog broja migranata u 2014. Procenjuje se da je 2015. najmanje 2,300 osoba stradalo u tom pokušaju.\nPosljedica politike EU\nPolitičari se zaklinju da tragedija ne sme da se ponavlja – nastavljajući da hermetizuju granice. Masovne smrti izbeglica nisu slučajne. One su direktna posledica politike EU. Evropska povelja o osnovnim pravima obećava zaštitu ljudi koji beže od ratova ili političkih progona. Ovo pravo garantuje i ustav Nemačke, zemlje koja je na najvećem udaru.\nStotine hiljada novih imigranata su veliki test za Nemačku, omiljenu destinaciju većine izbeglica. Hoće li ih primiti otvorenih ruku ili, kao nekad u prošlosti, otvoreno odbaciti? Očekuje se da Nemačka ove godine primi oko 400.000 novih izbeglica, a brojka nameće bolno pitanje: može li Nemačka to da izdrži?\nZemlja je ovih dana neobično podeljena. Na jednoj strani su oni koji prema izbeglicama pokazuju gotovo nezabeleženu solidarnost. Na drugoj strani se beleži rast rasističkog nasilja, i prema izbeglicama i prema azilantima. Prvih je za šest meseci ove godine bilo 180,000 a drugih 70,000 – mahom sa Balkana.\nU tom periodu desničarski ekstremisti su gotovo svakodnevno napadali mesta po kojima su sklonjeni imigranti i tražioci azila.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova registrovalo je čak 173 napada protiv imigranata i azilanata – tri puta više nego u istom periodu prošle godine. Brojka je verovatno i veća jer se mnogi plaše da incidente prijave policiji. Mnoge izbeglice strahuju za svoje živote. Da li se to ponovo pomalja crno lice Nemačke?\nRazbija se kliše da je ksenofobija najjača u saveznim državama koje su nekada pripadale Istočnoj Nemačkoj. Napada je sve više i na zapadu zemlje.\nNemački predsednik Joachim Gauck ovakve napade opisuje kao “odvratne”. Spocijaldemokratski ministar pravde Heiko Maas kaže da se radi o “napadu na naše društvo”. Ali, dok su oni otvoreno zabrinuti za socijalnu stabilnost društva, ima političara koji raspiruju tenziju. Svako se obraća svojim biračima.\nBalkanska dimenzija krize\nHorst Seehofer, lider konzervativne Hriščansko socijalne unije, bavarskog partnera Hrišćansko demokratske unije kancelarke Angele Merkel, otvoreno se žali na “masovnu zloupotrebu sistema azila”. Nedavno je najavio da će Bavarska otvoriti dva prihvatna šatorska centra za azilante sa Balkana – kako bi odatle mogli da budu deportovani što je moguće brže.\nBalkanska dimenzija krize je posebna jer više od 40 odsto osoba koje su u prvoj polovini godine zatražile azil u Nemačkoj, dolazi sa Balkana. Ali, kako piše Die Welt, nemački političari „gube strpljenje“ sa izbeglicama sa Balkana od kojih većina nema osnova da dobije azil ili pravo na humanitarnu zaštitu jer se radi o ljudima koji dolaze da bi popravili svoj standard.\n„Ne može biti da nam dolaze ljudi iz zemalja u kojima nema ni diktature ni rata, iz zemalja koje se čak pripremaju za prijem u EU“, kaže ministar u kabinetu kancelarke Peter Altmaier najavljujući da treba ispitati da li su Albanija, Crna Gora, Kosovo, Makedonija i Srbija sigurne zemlje. Cilj je da se ljudi za koje se može pretpostaviti da će im zahtev za azilom biti odbijen, uopšte ni ne zapute u Nemačku.\nŠto se Srbije tiče, skoro svi potražioci azila koji stižu u Nemačku su Romi, pa je Beograd u tom kontekstu dobio packu: „U Srbiji žive Romi koji nemaju šanse da se zaposle, školuju ili dobiju zdravstvenu negu“, kaže ministar unutrašnjih poslova Severne Rajne-Vestfalije Ralf Jeger i dodaje: „Dokle god Srbija ne reši taj problem, ne bi smela da postane članica EU. Ne bi trebalo ponoviti greške počinjene prilikom pristupa Rumunije i Bugarske“.\nBroj zahteva za azil u Nemačkoj bi ove godine mogao da dostigne čak 450,000 – dvostruko više nego prošle godine, pa su sve glasniji zahtevi da se stanovnici Balkana čije su šanse za dobijanje azila minimalne odmah vraćaju kući. Ima i zahteva da se građanima Srbije i Kosova ponovo uvedu vize.\nSve restriktivnija politika Berlina argumentuje se statistikama, mada brojke mogu da ukažu i na drukčije zaključke. U Francuskoj je, na primer, prošle godine zahtev za azilom podnelo dvostruko više kosovskih Albanaca nego u Nemačkoj – od 5,510 njih 350 je dobilo pravo na azil.\nU Nemačkoj je u istom periodu zahteve podnelo 2,320 kosovskih Albanaca, a pravo na azil dobilo samo petoro njih. Ove godine se situacija dramatično promenila: u Nemačkoj je podneto čak 29,000 zahteva za dobijanje azila sa Kosova, po čemu su na drugom mestu posle Sirijaca.\nU takvom ambijentu, uprkos velikom broju Nemaca koji žele da pomognu, uvećavaju se netrpeljivost i ksenofobija čiji su koreni uvek su isti: strah od stranaca pomešan sa zabrinutošću za sopstveni prosperitet i gubitak tradicije.\nNemci su tokom posleratnih godina naučili da cene došljake. Razlog je bio jednostavan: bili su neophodni kao graditelji nemačkog ekonomskog čuda. Radili su jedni pored drugih, ali živeli odvojeno. Danas, sem dobrodošlih gastarbajtera tu su izbeglice sa Bliskog istoka i Afrike, azilanti sa Balkana. Dobročiniteljstvo nestaje ukoliko zahteva žrtvu.\nTraže se ograničenja imigrantima. Grafiti protiv azilanata su najbenignija forma protesta. Obični građani pišu peticije protiv podizanja novih hostela za imigrante. Desničarski ekstremisti pale već postojeća skloništa.\nEvropska agencija za zaštitu granica (Frontex) je od decembra 2013. potrošila stotine miliona eura prateći svaki ilegalni prelazak brodova nakrcanih izbeglicama. EU registruje sve što se događa blizu njenih granica. Za razliku od čestih primedbi, smrt izbeglica se ne previđa. Ona se svesno toleriše.\nRazličiti pristupi unutar EU otežavaju situaciju. U Briselu je u junu, prvi put, predložen sistem kvota po kome bi se 40.000 izbeglica iz Grčke i Italije raspodelilo po zemljama članicama kako većina njih ne bi završila u omiljenoj destinaciji – Nemačkoj. Britanci su učtivo rekli Ne. Španci su se bunili. Baltičke zemlje saopštile su da to nije ideja koja ih je privukla EU. “Patetično je da se vrednosti koje propovedamo svetu, vrednosti poput solidarnosti i saosećajnosti, tako olako ruše ovde u kući”, uzalud se žalio šef diplomatije Luksemburga Jean Asselborn.\nSuviše malo, suviše kasno\nEvropska komisija će država članicama za zaštitu granica i prijem azilanata do 2020. dati 4.2 milijarde eura. Najviše Italiji (558 miliona) i Grčkoj (474 miliona), ali ispostavlja se da Evropa može mnogo više da uradi. Kad nešto uradi – to je suviše malo, suviše kasno.\nAktuelna situacija zahteva kolektivnu i dalekosežnu reakciju Evrope, zasnovanu na humanitarnim principima, na shvatanju da se radi o ljudskim bićima koja beže od rata u zonama konflikta. Evropa bi, takođe, mogla da učini mnogo više u pogledu istinske solidarnosti i podele odgovornosti, i to kako širom EU – u zemljama poput Grčke, Italije, Mađarske i Bugarske, tako i u zemljama na granici Unije, kao što su Makedonija i Srbija.\n„Ono što smatramo da Evropska unija pre svega treba da razume i da prizna jeste da je ovo izbeglička kriza, a ne migrantska kriza, kako je mnogi evropski poitičari etiketiraju. Time sa sebe skidaju odgovornost za te ljude“, kaže za Radio slobodnu Evropu portparol UNHCR za srednju Evropu Babar Baloch.\nDa li smo postali saučesnici jednog od najvećih zločina evropske posleratne istorije, kako provokativno pita nemački magazin Der Spiegel. Kako je moguće da britanski premijer David Cameron izbeglice i tražioce azila označi terminom „roj ljudi“ koji hrli u Britaniju?\nOdgovor ne treba tražiti samo po rashlađenim kabinetima političara po Briselu, Berlinu ili Parizu. Odgovor na ovo neugodno pitanje pripada milionima Evropljana: šta čine da se spreči katastrofa? Evropa bi morala da štiti ljude, a ne granice.\nAI: Nehumani uslovi za azilante u Austriji\nPosebno se ističe situacija maloljetnika bez roditelja u austrijskom kampu, koji su potpuno prepušteni sami sebi.\nSlužba za izbjeglice Njemačke će na Facebooku objavljivati sadržaje o minimalnim šansama za dobijanje statusa azilanta u toj zemlji.


Odbijena ostavka minhenskog nadbiskupa – Televizija srpske dijaspore\nOdbijena ostavka minhenskog nadbiskupa\nPapa Franjo odbio je ostavku njemačkog kardinala Rajnharda Marksa na poziciji nadbiskupa Minhena povodom krize u Katoličkoj crkvi usljed seksualnog zlostavljanja, saopšteno je iz Vatikana.\nMarks, jedan od najuticajnijih liberalnih rimokatoličkih ličnosti, ponudio je ostavku ranije ovog mjeseca, rekavši da mora da podijeli odgovornost za “katastrofu” seksualnog zlostavljanja u prethodnim decenijama.\nPapa Franjo je rekao da razumije Marksovu motivaciju da ponudi ostavku, ali da je neće prihvatiti.\n“To je moj odgovor, dragi brate. Nastavi kao što sugerišeš, ali kao minhenski nadbiskup”, napisao je papa u pismu kardinalu.\n„Slažem se s vama da se suočavamo sa katastrofom: tužnom istorijom seksualnog zlostavljanja i načinom na koji je Crkva donedavno postupala s tim,“ nastavilo se papino pismo.\n„U suštini, za mene je to podela odgovornosti za katastrofu seksualnog zlostavljanja od strane crkvenih zvaničnika u poslednjih nekoliko decenija“, napisao je Marks papi. Istrage i izveštaji iz poslednjih deset godina, po mišljenju nadbiskupa, su pokazali da je bilo „mnogo ličnih propusta i administrativnih grešaka“, ali „i institucionalnih ili sistemskih propusta“.\nZa svoj potez Mark je dobio priznanje od mnogih u katoličkoj crkvi. Predsedavajući Nemačke biskupske konferencije (DBK), biskup Georg Batzing, pokazao je razumevanje za odluku. Marks je „učinio nešti revolucionarno za Crkvu u Nemačkoj i širom sveta“, tada se govorilo.\nUdruženja koja su inače kritična prema Katoličkoj crkvi takođe su pohvalila ponudu za ostavku.\nPrema inicijativi žrtava zlostavljanja, “Eckiger Tisch”, to otvara put novom početku. „Impresivan je korak da konačno biskup u Nemačkoj govori u prvom licu i preuzima odgovornost“.\nOvog leta očekuje se stručno mišljenje o slučajevima seksualnog zlostavljanja u nadbiskupiji Minhen i Frajing, koje će prvenstveno razjasniti kako je seksualno zlostavljanje sveštenika u eparhiji postalo moguće i da li je visoko rangirano sveštenstvo štitilo prestupnike.\nNovo doba 22.epizoda – Katarina Žutić\nNovo doba 23. epizoda – Ljubomir Bandović


Srbija sa dva napadača: Da, ali, u kakvom sistemu? | BH Tempo\nSrbija sa dva napadača: Da, ali, u kakvom sistemu?\nSelektor reprezentacije Srbije Mladen Krstajić u petak je objavio spisak igrača na koje računa za predstojeće dve utakmice kvalifikacija za EURO 2020. protiv Ukrajine i Litvanije.\nOrlovi gostuju Ukrajincima u Lavovu sedmog juna, dok će tri dana kasnije ugostiti Litvance u prvoj utakmici pred svojim navijačima u ovom kvalifikacionom ciklusu.\nOvdašnja javnost će se do tada baviti temama koje se tiču izbora fudbalera, da li je trebalo pozvati “ovoga”, precrtati “onoga”, a neizostavne će biti i priče o taktičkim stvarima.\nKad pogledamo Krstajićev spisak, jasno je da ovo nije „ono najbolje što Srbija ima u ovom trenutku“ (ili kako već glasi ta čuvena fraza koju gotovo svi selektori koriste prilikom saopštavanja imena reprezentativaca) zbog izostanka nekolicine imena iz dobro poznatih razloga.\nKrstajićev spisak: Nema Matića, povratnik Katai\nAli, ovo je ono što će pokušati da Srbiju odvede na prvi EURO posle 20 godina, uz moguće minimalne izmene tokom kvalifikacija, i dovoljno je kvalitetno u odnosu na rivale u grupi B da u tome uspe.\nDa li može biti još kvalitetnije? Odgovor je pozitivan.\nI tu nije zgoreg krenuti tragom taktike, tačnije, govoriti o sistemu koji bi sa datim fudbalerima mogao biti delotvorniji od dosadašnjeg.\nMladen Krstajić je od preuzimanja selektorske pozicije plan igre zasnivao na sistemu 4-2-3-1, koji se u modernom fudbalu, kroz različite varijacije, najčešće koristi.\nMladi stručnjak je u startu povukao hrabar potez napravivši otklon od sistema 3-4-3, korišćenog od strane Slavoljuba Muslina, prethodnika i čoveka kojem je bio asistent, tokom uspešnih kvalifikacija za Mondijal 2018. u Rusiji.\nTakva vizija donela mu je rezultate o kojima se može diskutovati da li su dobri ili ne tako dobri – ispadanje na Svetskom prvenstvu u grupnoj fazi i osvajanje prve pozicije u grupi C4 Lige nacija – ali, prošlost nije pravac u kojem treba gledati u ovom momentu.\nVažnije je razmatranje ideje da li bi Srbija konačno trebalo da igra sa dva napadača. Takva priča iz meseca u mesec postaje sve glasnija, a razlog za nju nosi ime i prezime. Luka Jović.\nSrbija je prethodni put sa dva napadača igrala kod Radomira Antića (Nikola Žigić-Marko Pantelić). Takav sistem doneo je izuzetno uspešne kvalifikacije za SP 2010. u Južnoj Africi. Grupa je završena na prvom mestu ispred tadašnjih vicešampiona, a sadašnjih šampiona sveta, Francuza. Nešto slično koristio je i Ilija Petković u kvalifikacijama za SP 2006. u Nemačkoj (Savo Milošević/Nikola Žigić-Mateja Kežman). I tad je grupa okončana na prvom mestu, ispred Španije.\nMladi napadač Ajntrahta iz Frankfurta iza sebe ima sezonu iz snova (27 golova i 7 asistencija) i nju će predstojećeg leta naplatiti transferom u neki od najjačih evropskih klubova.\nNije preterano kazati da Srbija u 21-godišnjem Joviću već sad ima igrača svetske klase koji bi, ukoliko nastavi sa ovakvim napretkom, u budućnosti mogao da postane i jedan od najboljih napadača sveta.\nGde ćete bolji početak puta ka tome od izbora u idealni tim Bundeslige? (U timu sezone je i Filip Kostić, ali o njemu više u nastavku teksta).\nKo je imao priliku da gleda sa kakvom lakoćom fudbaler ponikao u Crvenoj zvezdi igra i uz kakvu rutinu rešava situacije u šesnaestercu, jasno mu je o čemu je reč…\nJednostavno, Jović igra tako da ne smeš da ga ostaviš na klupi. Takvim draguljima podređuješ stil igre, zato što će ti oni to vratiti. Uvek kad je potrebno.\nZanimljivo da Luka na terenu najbolje deluje sa napadačkim parnjakom. U Frankfurtu je to uglavnom bio Sebastijen Ale, igrač sličnih karakteristika kao potencijalni navalni saigrač u reprezentaciji Srbije Aleksandar Mitrović. Dakle, moguće je funkcionisanje Mitrovića i njega.\nMitar se iskristalisao kao prvi izbor u špicu reprezentacije. Snažni igrač Fulama je godinama najbolji golgeter Orlova i njegove igre za državni tim to su dokazivale. U pređašnjoj Ligi nacija postigao je 6 od 11 ekipnih golova, korist koju pruža u otvaranju prostora ostalim igračima ume da bude neizmerno važna, a o spremnosti za borbu do poslednje kapi znoja iluzorno je i trošiti reči.\nUkratko, u vezi sa „Mitrogolom“ nema ničega spornog.\nSpornije je pitanje koje se postavlja pred Mladena Krstajića:\nDa li se slepo držati sistema i ostavljati jednog od dvojice vrsnih napadača na klupi (u prvom kolu kvalifikacija protiv Portugalije to je bio Jović) ili početi sa uigravanjem formacije sa dva špica?\nDeluje da bi znatno viši procenat ovdašnje javnosti potpisao ovu drugu opciju.\nZato, hajde da malo govorimo o formaciji sa dva napadača.\nKad se ona spomene najčešće se misli na onaj “klasičan” sistem 4-4-2, međutim, pogled na trenutni sastav državne selekcije autora ovih redova neodoljivo vodi ka ideji o sistemu 3-5-2.\nKrenućemo redom, od vrha. O dvojici najisturenijih je bilo reči, pa sad sledi pozicija ispod njih.\nVeć vam je proradila mašta ko bi taj „jedan“ iza napadačkog dvojca mogao (morao) da bude?\nZamislite kako bi Dušan Tadić izgledao na poziciji koja donosi svu slobodu sveta… Fantastični plejmejker je nešto slično igrao i kod Slavoljuba Muslina, s tim što je načelno kretao kao desno krilo u sistemu 3-4-3, i tadašnje partije bile su sjajne.\nŠta tek reći o igrama u Ajaksu ove sezone kad mu je, takođe, data “slobodna” uloga na terenu?\nPosle njih je postalo kristalno jasno da se od Tadića najbolje dobije onda kad mu je dozvoljeno da radi ono što želi. Da ide levo, desno, da se spusti ka sredini. Da bude svuda gde je lopta. I, naravno, bez previše defanzivnih obaveza.\nUpravo to pozicija iza napadača, a ispred dvojice centralnih veznih, u sistemu 3-4-1-2 donosi. Zato nema dileme da bi njegove partije u reprezentaciji na tom mestu bile još blistavije. A kad je tako – nije bitno ko je prekoputa.\nI najbolje od svega je što za to mesto uvek postoji i plan „B“ u vidu Adema Ljajića ili Sergeja Milinković-Savića.\nBočni igrači u veznom redu\nKad govorimo o četvorci iza ofanzivnog veznog, u ovom slučaju Tadića, od velike važnosti je igra spoljnih igrača koji kontrolišu kompletan vertikalni deo terena duž aut linija.\nSrbija u ovom trenutku ima takve fudbalere!\nNa levoj strani to su Filip Kostić i Aleksandar Kolarov, pa čak i Filip Mladenović, koji je kod Muslina igrao od starta utakmice sa Republikom Irskom baš tu poziciju.\nKostić je kompletnu sezonu u Ajntrahtu igrao uz levu aut liniju i to upravo u sistemu 3-4-1-2. Odigrao je svaki ligaški meč, postigao 6 golova i zabeležio 11 asistencija, što mu je donelo mesto u idealnom timu Bundeslige. Dovoljan dokaz koliko mu ta uloga prija i da je ovo najbolji period u njegovoj dosadašnjoj karijeri.\nOfanzivni kapaciteti Aleksandra Kolarova su ogromni, zbog toga je predodređen za levog spoljnjeg, ali o njemu nešto kasnije, na nekoj drugoj poziciji. Zbog Kostića.\nMesto desnog beka je najdeficitarnije u selekciji Srbije, te njega duže vreme pokriva 35-godišnji igrač Astane Antonio Rukavina.\nSistem 3-4-1-2 mogao bi da ponudi dugoročnije rešenje za tu stranu terena.\nKrstajić: Igra sa dva napadača? Imamo tri sjajna!\nDarko Lazović je dobio poziv u reprezentaciju i njegovo sasvim korektno izdanje u duelu sa Portugalijom pokazalo je da nije zalutao u najjači tim Srbije.\nVihorni igrač je u toj utakmici pokrivao poziciju desnog krila, ali njemu nije strano ni kad se nađe u liniji niže, naprotiv. To je u velikom broju situacija igrao otkako je iz Crvene zvezde prešao u Đenovu i opet, poput Kostića u Ajntrahtu, najčešće u sistemu sa tri pozadi. Igrama na tom mestu skrenuo je pažnju na sebe i ponovo se našao u državnom timu.\nMijat Gaćinović je u Ajntrahtu postao polivalentan fudbaler. Karijeru u srpskom fudbalu gradio je kao levo krilo, da bi u timu iz Frankfurta češće igrao na mestu „osmice“ ili uz desnu aut liniju u pomenutom sistemu 3-4-1-2.\nDakle, bočna pozicija za njega je u potpunosti poznat „teren“.\nCentralni igrači u veznom redu\nU idealnom scenariju njih bi trebalo da pokriju igrač defanzivnijih karakteristika (“šestica”) i jedan sa nešto izraženijim napadačkim potencijalom (“osmica”). U zavisnosti od protivnika, nije neuobičajeno ni da tu budu dvojica klasičnih defanzivnih veznih, sa izrazitim trkačkim sposobnostima, kao osigurač za slobodu saigrača iz linije ispred.\nU obe varijante, Krstajić bi imao koga da pošalje na teren.\nPod uslovom da ga zaobiđu povrede, Nemanja Matić bi, zbog širokog opsega mogućnosti, kvaliteta i iskustva stečenog na tom mestu kod Antonija Kontea u Čelsiju, trebalo da se nađe. Pre svega, u paru sa Nemanjom Maksimovićem ili Sergejom Milinković-Savićem.\nMaksimović jednako dobro može da odigra i kao “trkač” i kao “osmica” (ne zaboravite da je na Novom Zelandu blistao baš kao “osmica” u paru sa defanzivnijim Sašom Zdjelarom i da i danas često ume da ode visoko i pronađe prostor između linija).\nSergejevu poziciju teško je jasno definisati, ali je u Laciju najčešće i najbolje igrao u središnjem delu terena. Pored defanzivnijeg saigrača (Lukas Leiva, Milan Badelj, Marko Parolo), a nešto iza ofanzivnijeg (Luis Alberto, Hoakin Korea). Podsetimo, i Lacijali kod Simonea Inzagija igraju u sistemu 3-5-2/3-5-1-1 ili 3-4-3.\nNaravno, kod ovog mesta nikako se ne smeju zaboraviti ni Mijat Gaćinović, Saša Lukić i Ljubomir Fejsa, igrači koji u svakom trenutku mogu da odgovore zadatku, pa bi Krstajić ovde možda bio i na najslađim mukama.\nKao standardni štoperi u minulom period istakli su se Uroš Spajić i Nikola Milenković.\nNjihove igre u klubovima ove sezone bile su izvanredne. Spajić, defanzivac Krasnodara, uvršten je u idealni tim ruske Premijer lige, dok se za Milenkovića, igrača Fiorentine, već dugo “raspituje” Juventus. Jasno je da to nije uzalud.\nPrvom je 25, a drugom 21 godina, njihova saradnja će biti sve bolja ukoliko standardno budu bili zajedno na terenu, i u njima Srbija ima budućnost.\nKako bi sve to izgledalo ukoliko bi im se u zadnjoj liniji priključio još jedan igrač za sačinjavanje defanzivnog trilinga?\nAleksandar Kolarov. Na prvu loptu, reklo bi se da bi njegovo iskustvo moglo da bude od velikog značaja dvojici mladih štopera, pre svega na polju samopouzdanja i sigurnosti na terenu.\nDa li Kolarov može to da odigra?\nGvardiola je u Sitiju probao sa njim na poziciji levog štopera u eksperimentima sa tri pozadi. U nekim utakmicama je to delovalo jako dobro, u nekima ne, ali ukoliko je Pep procenio da bi levonogi fudbaler mogao da odgovori tom zadatku onda mu treba verovati.\nNe treba smetnuti s uma ni da je Kolarov nadomak 34. godine i da je očekivano da polako gubi na hitrini i prodornosti, te bi mu premeštaj sa bočnog u središnji deo odbrane u doglednoj budućnosti mogao “produžiti” karijeru na vrhunskom nivou. Nešto slično onome što je svojevremeno uradio i Siniša Mihajlović.\nDovoljno svež primer prebacivanja spoljnjeg igrača na poziciju štopera u sistemu sa tri pozadi imamo u Sesaru Aspilikueti. Tadašnji menadžer Čelsija Antonio Konte pomerio je Španca sa desnog beka na desnog štopera i uz još dvojicu defanzivaca sačinio poslednji bedem koji je Plavima doneo titulu u Premijer ligi.\nAspilikueta je blistao te sezone! Pored dobre defanzivne postavke, njegova “navika” da odlazi visoko i centrira, ovoga puta vertikalom između aut linije i sredine terena, donosila je Čelsiju zavidan broj šansi na svakom meču i ne tako mali broj golova.\nUkoliko bismo igrača Plavih poredili sa Kolarovim, jasan je zaključak da je napadački potencijal srpskog igrača znatno viši, bez obzira na to da li govorimo o centaršutevima ili udarcima sa distance.\nZato bi uspostavljanje konekcije sa napadačkim dvojcem preko igrača kojem je u opisu zadatka primarna defanziva, te konsantna pretnja golu rivala sa te pozicije, Srbiji moglo da donese mnogo toga dobrog.\nPored ove trojke, u vidu treba imati i preostalu dvojicu štopera Stefana Mitrovića i Miloša Veljkovića. Mitrović u Strazburu komanduje odbranom koja broji tri igrača i ima odličnu sezonu iza sebe krunisanu osvajanjem Kupa Francuske, a Veljković je stekao zapaženu ulogu u Verderu.\nJasno je da takmičarki mečevi nisu pogodno tle za uigravanje novih sistema, tome služe prijateljski dueli, a Krstajić je nekoliko puta isticao da mu je u ovim kvalifikacijama rezultat primarniji od igre.\nAli, da li je u redu ne pružiti barem šansu nečemu novom, nečemu što bi potencijalno moglo da donese benefite veće od trenutnih?\nSrbija posle dugo vremena ima igrače kadre da napadnu svakog protivnika, sposobne za moderan, “evropski” fudbal koji se godinama unazad na ovim prostorima ustalio kao svojevrsna mantra.\nSvedoci smo da se tako nešto nije događalo često, zato valja iskoristiti datu priliku. Sada.


STABILNO STANJE OBOLELIH IZ KRALJEVA - NEMA NOVOREGISTROVANIH · Kraljevo.online\nNASLOVNA VESTI STABILNO STANJE OBOLELIH IZ KRALJEVA – NEMA NOVOREGISTROVANIH\nSTABILNO STANJE OBOLELIH IZ KRALJEVA – NEMA NOVOREGISTROVANIH\nTri osobe, ukućani obolelih, juče tesitirani, rezultati danas posle 16:00 sati\nDva muškarca iz Kraljeva koji su oboleli od COVID 19, osećaju se stabilno. Prvi je iz centra grada, a drugi iz Ribnice, a imaju 35 odnosno 48 godina.\n”Njihovo lečenje teče dobro, nisu na respiratorima i lekari na Infektivnom odeljenju Opšte bolnice “Studenica” i Infektivnoj klinici, Kliničko bolničkog centra u Kragujevcu očekuju da će, ako ne bude komplikacija, ova dva obolela Kraljevčanina uskoro biti izlečena”, rekao je za KRALJEVO ONLINE, dr Aleksandar Macan, direktor ZZJZ Kraljevo.\nI ostali oboleli sa područja ZZJZ Kraljevo odnosno Raškog okruga, pacijent iz Novog Sela kod Vrnjačke Banje i dva pacijenta iz Raške su dobro. Oboleli iz Novog Sela je na kućnom lečenju, koje podrazumeva i samoizolaciju, a oba pacijenta iz Raške hospitalizovana su na Infektivnom odeljenju Opšte bolnice “Studenica” i osečaju se dobro.


Teorija i praksa “depolitizacije” javnih preduzeća u KS - Istinomjer\nTeorija i praksa “depolitizacije” javnih preduzeća u KS\nImenovanje upravljačkih struktura javnih preduzeća i ustanova mora biti depolitizirano, zajednički je stav kako Evropske komisije, tako i organizacija civilnog društva, koje u ovom procesu vide priliku da građani u konačnici dobiju bolje usluge. Međutim, kako to izgleda u praksi, govore primjeri iz Kantona Sarajevo. Naime, predsjednik Naroda i pravde Elmedin Konaković, gostujući u programu TV Alfa, govorio je i o dva slučaja imenovanja kadrova u upravljačke strukture javnih preduzeća u KS.\nPrvi je bio imenovanje Amara Dovadžije, inače kandidata za načelnika Općine Ilijaš na Lokalnim izborima 2020. godine, na pozicije unutar preduzeća Sarajevo-šume.\nKako moj kolega Kojović kaže, mi smo sami sebi postavili norveške standarde, to treba da bude javna tema i da o tome mišljenje kažu svi koje to zanima, a zanima cjelokupnu javnost. Moja ideja je bila da Amar Dovadžija, radi se o preduzeću u kojem struka sjedi 17 godina i nije problem struke u Sarajevo-šumama, nego je problem politike u Sarajevo-šumama, koja je eklatantan primjer kako politka okupira jednu cijelu firmu i njome upravlja. Dakle, to je, vidjet ćete ovih dana, imenovano je novo rukovodstvo. Amar Dovadžija nije vršilac dužnosti direktora, ispunjavao je sve zakonske uslove. Za v.d. Amar Dovadžija je mogao biti imenovan sa ovom strukom koju ima. Naša ideja je bila da on to preduzeće politički potpuno razdrma, da na čistac iznese sve te probleme i da se u mandat, u skladu sa propisima, imenuje ko je iz struke. Našli smo kompromisno rješenje. Vrlo brzo će Dovadžija u Nadzorni odbor ovog preduzeća, pa će moći dati političku notu, pretresima koji će se desiti u Sarajevo-šumama, a za direktora je izabran Samir Omerović, inžinjer šumarstva, po struci je adekvatno.\nElmedin Konaković 26. 4. 2021.\nPrema dostupnim aktima kompanije Sarajevo-šume d.o.o, u članu 25. o Skupštini preduzeća navedeno je da imenovanje predsjednika i dva člana Skupštine preduzeća predlaže Ministarstvo privrede KS, uz saglasnost Vlade KS, koju na kraju potvrđuje Skupština KS.\nOsim slučaja Amara Dovadžije, Konaković je govorio i o imenovanju Tonija Vukadina, inače vijećnika u Gradskom vijeću Sarajevo i vijećnika u Općinskom vijeću Novi Grad Sarajevo, koji je imenovan kao vršilac dužnosti direktora Javne ustanove Studentski centar Sarajevo.\nNa nivou opštinskog i gradskog vijećnika, Toni Vukadin je zaposlen u toj ustanovi. Dakle, on radi u ustanovi Studentski centar, u kojoj vršilac dužnosti može biti samo neko iz ustanove. Dakle, ne možemo dovesti nekoga izvana, kao što u preduzećima možemo. To je zakon koji reguliše tu oblast. Samo neko ko je uposlen može biti v.d. na određen period. Toni je čovjek od našeg najvećeg povjerenja unutar te firme koja ima mnogo problema, dakle, mnogo problema. Bila su neka druga kadrovska rješenja, mi smo u dva javili Vukadinu da treba da ga predložimo u pet da preuzme tu funkciju i dali mu kratkoročne zadatke da malo stabilizuje te procese. Po zakonu, vršilac dužnosti, pa i direktor ustanove, može biti izabrani zvaničnik, dakle, dok u preduzećima to nije slučaj. Ispunjava potpuno sve, on je pravnik, čovjek koji ima mnogo procedura u rukama i uposlenik je, a obnašanje funkcije gradskog i općinskog vijećnika nije profesionalna obaveza. Dakle, oni imaju sjednice jednom ili dva puta mjesečno. Mislim da Toni vrlo lako može da uskladi sve ove stvari i vidio sam po nekoliko prvih njegovih aktivnosti da je vrlo dobro dočekan. Ono što mi je najvažnije od strane studenata, koji dole žive i bude se, da im je riješio brzo neke probleme i mislim da će on uraditi ovaj dio posla kako treba. Da li će eventualno ostati na toj poziciji, nismo još razmišljali, imali smo druge ideje. Ako bude baš dobar na tom mjestu, moguće da ostane.\nElmedin Konaković, 26. 4. 2021.\nWeb stranica Javne ustanove Studentski centar Sarajevo je izvan upotrebe te nema dodatnih informacija o njoj. Treba podsjetiti da su studenti, korisnici ove ustanove, nedavno protestovali pred zgradom Vlade i Skupštine KS, o čemu je Istinomjer pisao.\nIstog dana kada je Konaković gostovao na TV Alfa, Centri civilnih inicijativa, u okviru projekta “Fer zapošljavanje za odgovornost”, objavili su opsežno istraživanje o poslovanju javnih preduzeća u Bosni i Hercegovini za period od 2010. do 2019. godine, uključujući i Kanton Sarajevo. U okviru navedenog pojekta, formirana je i radna grupa sa predstavnicima zakonodavne vlasti u KS, odnosno sa zastupnicima i zastupnicama Skupštine KS, u kojoj je i Segmedina Srna Bajramović iz SDP-a BiH.\nGrađani KS-a su vlasnici javnih preduzeća, oni ih plaćaju i zauzvrat očekuju kvalitetne javne usluge. Nažalost, politika je posljednjih decenija pala na ispitu povjerenja i kreirala ambijent u kojem su javna preduzeća postala stranački bankomati, sa sve lošijim kvalitetom usluge prema onima koji ih plaćaju. Danas svjedočimo kriminalu, korupciji, nepotizmu, netransparentnosti, nestručnosti u javnim preduzećima koji rezultiraju sve većim dugom i erozijom kvaliteta.\nSegmedina Srna Bajramović, 26. 4. 2021.\nIz CCI-a navode da na nivou KS postoji 16 javnih preduzeća koja zapošljavaju najmanje 6.000 radnika, koja imaju 360 miliona KM poslovnih prihoda godišnje i 820 miliona KM duga, a Hasan Kamenjaković, koordinator za odnose sa javnošću CCI-a, dao je konkretne prijedloge šta treba uraditi.\nU cilju dugoročnog rješavanja problema politizacije javnih preduzeća, CCI pozivaju parlamente na svim nivoima, da u što skorije vrijeme unaprijede legislativu koja uređuje ovu oblast, kako bi se zaustavio i spriječio uticaj političkih stranaka na javna preduzeća. Neophodno je da javna preduzeća budu depolitizirana, profesionalna i nezavisna u svom radu i procesu donošenja odluka, te da rukovodeći kadrovi i zaposlenici budu birani po kompetencijama, a ne stranačkoj ili drugoj pripadnosti. Kontrola poslovanja javnih preduzeća mora postojati, kao i odgovornost za rezultate poslovanja kako bi sve građanke i građani BiH imali pristup kvalitetnijim javnim uslugama.\nHasan Kamenjaković, 26. 4. 2021.\nAljoša Čampara je sredinom oktobra 2020. godine u medijskim istupima, nakon isključenja iz SDA, bio nezavisni zastupnik u Skupštini KS, koji je potom prešao u Narod i pravdu. Čampara je tada zagovarao tezu da Vlada KS mora biti ekspertna.\nAko ćemo se mi nastaviti opet ovako boriti ili praviti novu vladu, sjaši Kurta da uzjaše Murta, ja neću biti u toj priči. Ako ćemo se baviti na način da neki zastupnik, pojedinac, vlada domovima zdravlja ili neki pojedinac da ima Tržnice. Možete misliti, Senade, ja bih volio umrijeti da mi neko kaže Tržnice su od Aljoše, on tamo upravlja, zato što sam ja 18. zastupnik. To je pogubno. Govorim ako dođemo u situaciju da dijelimo to tako (..)\nAljoša Čampara, 10. 10. 2020.\nTransparency International BiH je, u okviru studije unapređenja dobrog upravljanja u javnim preduzećima u BiH iz 2018. godine, detektovao gdje su najveće boljke u javnim preduzećima.\nKomisije za izbor i imenovanje članova nadzornih odbora svojim sastavom i ulogom ne obezbjeđuju nezavisnost u odlučivanju u postupku izbora potencijalnih članova nadzornih odbora. Analiza je pokazala da je rad komisija najčešće pro forme i da komisija bira članove koji su unaprijed “izabrani” političkim dogovorom;\nIako je propisana procedura izbora i imenovanja lica na izvršne funkcije u javnim preduzećima, “koalicionim sporazumima” lidera političkih partija se direktno krši veći broj zakonskih i podzakonskih akata.\nTransparency International BiH, mart 2018. godine\nU Mišljenju Evropske komisije o zahtjevu BiH za članstvo u EU izdate su preporuke za otvaranje pregovora o pristupanju u četiri oblasti, i to: demokratije, vladavine prava, temeljnih ljudskih prava i javne uprave. U oblasti vladavine prava navodi se i depolitiziranje i restrukturiranje javnih preduzeća i osiguravanje transparentnosti privatizacijskih procesa.\nSve navedeno ide u prilog činjenici da se sa deklarativnog mora preći na proaktivni pristup, odnosno, umjesto isključivog zagovaranja “depolitizacije” javnih preduzeća i ustanova, konačno to provesti u praksi te da članovi nadzornih odbora i ostalih upravljačkih struktura budu isključivo predmet stručnih kompetencija i vještina potvrđenih kroz otvorene i transparentne konkursne procedure, a ne izraz volje i odlučivanja stranaka i lidera vladajućih koalicija, kao što je to trenutno slučaj.


Rat u Ukrajini: Ko je Olena Zelenska - prva dama ove zemlje : Južne vesti\nRat u Ukrajini: Ko je Olena Zelenska - prva dama ove zemlje\n15:11, 10. 3. 2022.\nOlena Zelenska koristi društvene mreže da pokaže šta se događa u Ukrajini\nKad je ukrajinski predsednik Vladimir Zelenski dobio ponudu da napusti zemlju na početku ruske invazije, njegov odgovor je bio otvoreno: „Treba mi municija, a ne vožnja."\nOdlučio je da ostane, ali nije sam - ostala je i njegova supruga.\nOvaj bračni par, zajedno sa sedamneastogodišnjom ćerkom i devetogodišnjim sinom, ostali su u zemlji.\nKad je predsednik dodao da je njegova porodica sada postala sledeća meta Rusije, nakon njega, pažnja se preusmerila na prvu damu, čija lokacija ostaje strogo čuvana tajna iz bezbednosnih razloga.\nNjih dvoje su se upoznali tokom studentskih dana dok je ona studirala arhitekturu\nKo je Olena Zelenska?\nIz skloništa, Olena koristi profile na društvenim mrežama da obavesti svet o patnji Ukrajinaca i da skrene pažnju na situaciju koja se ubrzano menja u njenoj zemlji.\n„Najmanje 38 dece je već poginulo u Ukrajini, a ta cifra bi već u ovom trenutku mogla da bude još viša zbog stalnog granatiranja mirnih gradova", napisala je ona na Instagramu, gde ima više od dva miliona pratilaca.\n„Hitno su nam potrebni koridori za gradove koji se nalaze pod vatrom u Ukrajini! Stotine dece umire po podrumima, bez hrane i medicinske nege", rekla je ona, ponovivši slične pozive svog muža.\nHumanitarni koridor je privremena maršruta ili oblast, koja omogućuje bezbedno premeštanje civila ili izbeglica iz ratnih zona i prolazak humanitarne pomoći.\nIma 44 godine i studirala je dva fakulteta u rodnom gradu\nOlena je odrasla u Krivom Rogu, gradu u centralnoj Ukrajini, u kom je odrastao i njen muž.\nOva četrdesetčetvorogodišnjakinja studirala je arhitekturu i pravo na Nacionalnom univerzitetu u Krivom Rogu.\nAli kasnije je promenila interesovanja da bi se prebacila na pisanje scenarija uz muža, mladu komičarsku nadu i studenta prava.\nOlena je pisala scenarije za komičarsku grupu u kojoj se proslavio njen muž\nNjih dvoje se znaju sa studija.\nVenčali su se 2003. godine, nakon osam godina zabavljanja, a ćerka im je rođena godinu dana kasnije, nakon čega im se 2013. godine rodio i sin.\nRadila je kao scenaristkinja za komičarsku grupu koja je proslavila njenog muža.\nPred invaziju, smenjivala se u ulozi prve dame i radu u Studiju Kvartal 95, produkcijskoj kući čiji je Zelenski suosnivač.\nVladimir Zelenski je 2019. godine neočekivano postao predsednik, ubacivši je u žižu javnosti.\nOd glumca i komičara bez iskustva u politici, prešao je na vođenje zemlje.\n„Ali ja više volim da ostanem iza kulisa. Moj muž je uvek u prvom planu, dok je meni prijatnije da ostanem u senci. Ja nisam neko ko je glavna zabavljačica na žurkama, ne volim da zbijam šale", rekla je u to vreme za časopis Vog.\nKao prva dama sretala se sa članovima kraljevskih porodica i brojnim državnicima\nUloga prve dame\nOtkako je postala prva dama, Olena se sretala sa svetskim liderima i plemićima i bila strastvena borkinja za prava žena, reformišući sistem ishrane u školama širom zemlje.\nOduvek je bila zagovornica širenja ukrajinske kulture kroz rad i popularisala ukrajinski jezik širom sveta.\nSada kada je njena zemlja u ratu sa Rusijom, iskoristila je vidljivost da se obrati svetskim medijima.\nU otvorenom pismu povodom Međunarodnog dana žena (8. mart), osudila je „masovno ubistvo ukrajinskih civila" uprkos ruskim naporima da se rat predstavi kao „specijalna operacija".\nUsredsredila se na dečje žrtve, navodeći imena troje dece koja su poginula u bombardovanju.\nRekla je da Ukrajina želi mir, ali da će braniti granice i identitet.\nTokom invazije, Olena na društvenim mrežama objavljuje poruke podrške Ukrajincima.\nIzrazila je divljenje različitim ulogama koje su žene odigrale u ratnim dejstvima, od onih na prvoj liniji fronta, do žena u skloništima koje se porađaju ili staraju o svojoj deci.\n„Jednom sam napisala da u Ukrajini živi dva miliona žena više od muškaraca. To je bila samo statistika. Ali to sada poprima nov smisao, jer to znači da naš otpor ima konkretno žensko lice", napisala je ona.\nBez naznaka kraja rata na vidiku, vrlo je verovatno da će Olena nastaviti da koristi profile na mrežama da se obrati direktno svetskim liderima, kao što je u jednoj skorijoj objavi u medijima pozvala Zapad da pomogne:\n„NATO zemlje: zatvorite nebo nad Ukrajinom! Spasite našu decu, zato što će to sutra spasiti vašu."


Konsultacije sa akterima lokalne zajednice o razvoju socijalnog preduzetništva ⋆ Evropski pokret u Srbiji\nHome/Konsultacije sa akterima lokalne zajednice o razvoju socijalnog preduzetništva (24/10/2019 12:00 - 14:00)\nKoalicija za razvoj solidarne ekonomije, Evrokontakt Kruševac i Građanske Inicijative sprovode Konsultacije sa akterima lokalne zajednice o razvoju socijalnog preduzetništva, koje će biti organizovane u četvrtak 24. oktobra 2019. godine, sa početkom u 12.00h u prostorijama Centra za stručno usavršavanje u Kruševcu.\nKonsultacije će biti organizovane prevashodno u cilju predstavljanja teksta nacrta Zakona o socijalnom preduzetništvu i predloga mera podrške kreiranih od strane civilnog društva.\nPozivamo predstavnike socijalnih preduzeća, organizacija civilnog društva, predstavnike lokalnih vlasti i druge zainteresovane aktere lokalnih zajednica da se uključe u proces i nakon upoznavanja sa Nacrtom i merama podrške razvoju socijalnog preduzetništva, daju svoje predloge za unapređenje.\nStručni tim koji je radio na Nacrtu Zakona o socijalnom preduzetništvu sačinjen je od članova sastavnih organizacija koji imaju više od 10 godina iskustva u praćenju razvoja sektora, pružanju podrške razvoju, zagovaranju adekvatnog pravnog prepoznavanja i zalaganju za razvoj celokupnog ekosistema za socijalne preduzetnike. Proces izrade nacrta Zakona i mera podrške inicirala je i povela Koalicija za razvoj solidarne ekonomije. U izradi Nacrta učestvovali su i predstavnici Nacionalne alijanse za lokalni ekonomski razvoj (NALED), Građanskih inicijativa, Evrokontakta iz Kruševca, Grupe 484 i drugi zainteresovani predstavnici civilnog sektora, a uz podršku Nemačke organizacije za međunarodnu saradnju u Srbiji (GIZ).\nNacrt zakona pruža optimalno rešenje u kome država definiše pojam socijalnog preduzetništva, ranjive grupe i oblasti od posebnog interesa, čime pokazuje da prepoznaje značaj socijalnog preduzetništva i socijalne ekonomije za društvo, a sa druge strane ostavlja sebi prostor da Programom, u skladu sa mogućnostima budžeta, u potpunosti planira podsticaje koje će dodeljivati tokom implementacije Zakona.\nBy premins| 2019-10-23T14:33:06+01:00\tOctober 23rd, 2019|Comments Off on Konsultacije sa akterima lokalne zajednice o razvoju socijalnog preduzetništva (24/10/2019 12:00 - 14:00)


Memorandum za nabavku brzih vozova Srbija potpisala sa Kinom – BTV\nMemorandum za nabavku brzih vozova Srbija potpisala sa Kinom\n07.01.2021. btv 0 Comments\nMemorandum o razumevanju i saradnji kojim je postavljen osnov za potencijalnu nabavku putničkih vozova za brze pruge Srbija je zaključila sa kineskim partnerima.\nMemorandumom, koji su potpisali ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović i predstavnici Srbija voza, „China Railway International Co, LTD“ i „CRRC Corporation Limited“, dogovorena je saradnja i postavljen osnov za potencijalnu nabavku elektromotornih vozova za brzine od 200 kilometara na sat.\n„Poštujući čelično prijateljstvo između naše dve države i predsednika Aleksandra Vučića i Si Ðinpinga, uz zahvalnost za sve što Narodna Republika Kina čini za Srbiju, ovaj memorandum o razumevanju u vezi voznih sredstava predstavalja nastavak intenzivne saradnje sa Kinom“, rekao je Momirović.\n„Prethodna dva meseca vidimo veoma veliki i konkretan napredak na gradilištu. Današnje potpisivanje otvara novi prostor naše saradnje u saobraćaju. Kina ima najrazvijeniju tehnologiju u proizvodnji brzih vozova i kineske kompanije su spremne da dele svoju visoku tehnologiju sa srpskim partnerima. I daju svoj doprinos ekonomskom razvoju Srbije“, rekla je ona.\n„Danas je Badnji dan. Videli ste da smo veoma vredni i radimo tokom praznika. Želim svima srećan Božić, puno zdravlja i uspeha, i sve najbolje u novoj godini“, poručila je ona.\n← Badnji dan obeležavaju pravoslavni vernici\nStanojević prozvao 36 igrača,Partizan počeo pripreme →\nTipsarević pobedio na startu turnira\nPremijerka Srbije sastala se sa Antoniom Guteresom u Njujorku\n29.09.2018. btv 0


Intenziviranje saradnje sa razvijenim gradovima Italije – Glavni Grad Podgorica\nIntenziviranje saradnje sa razvijenim gradovima Italije\n„Odnose Crne Gore i Italije, koji traju skoro jedan vijek, karakterišu bliskost i prijateljstvo, i naša je obaveza da nastavimo tim putem“, istakao je gradonačelnik Podgorice dr Ivan Vuković prilikom posjete ambasadora Italije u Crnoj Gori Luke Celiolija Glavnom gradu.\nOn je ocijenio da su duboke istorijske veze Italije i Crne Gore najbolji zalog za buduću, još uspješniju, saradnju i da će nova gradska uprava dati doprinos da se to partnerstvo produbi i proširi.\nGradonačelnik je naglasio da bi intenzivne aktivnosti na kulturnom planu trebalo afirmisati i u narednom periodu i uputio zahvalnost ambasadoru na doprinosu koji je italijansaka Ambasada dala u dijelu valorizacije lokaliteta antičke Duklje.\nVuković je, ocjenjujući da je ekonomska saradnja Italije i Crne Gore na izuzetnom nivou, izrazio uvjerenje da će u narednom periodu ona biti intenzivnija i kada je u pitanju saradnja Ambasade Italije i Glavnog grada u realizaciji projekata koji su od obostranog interesa.\nOn je zaključio da je namjera nove gradske uprave modernizacija Podgorice kroz primjenu savremenih rješenja iz koncepta pametnih i zelenih gradova i da bi i u tom dijelu bio izuzetno značajan transfer znanja i iskustava razvijenih italijanskih gradova.\nAmbasador Celioli je saopštio da je za Ambasadu Italije veoma važna podrška Glavnog grada, posebno kada je u pitanju širenje kulturne misije Italije u Crnoj Gori i da ga posbno raduje nastavak uspješne saradnje sa gradskom upravom.\nOn je Gradonačelika upoznao sa planom kulturnih aktivnosti italijanske Ambasade i uputio mu poziv da zajedno prisustvuju prezentaciji i obilježavanju važnih istorjiskih datuma i kulturnih događaja koje tim povodom organizuje Ambasada Italije u Podgorici.\nAmbasador je informisao gradonačelnika Vukovića da su poznate italijanske kompanije zainteresovane za realizaciju projekata iz koncepta pametnih gradova, posebno kada je riječ o modernizaciji javne rasvjete u Podgorici i da u tom dijelu treba intenzivirati komunikaciju kako bi zajedno podstakli i intenzivirali ekonomsku saradnju.\nPripadnici Službe zaštite na specijalističkoj obuci za rad u poplavama Obilazak radova na Koniku