Čeferin: Dok sam predsjednik UEFA - neće biti Superlige! | Radio Televizija BN\nČeferin: Dok sam predsjednik UEFA - neće biti Superlige!\nNajveći klubovi izgubili bi status u srcima ljudi ako bi formirali Superligu, izjavio je predsednik Evropske fudbalske unije (UEFA) Aleksander Čeferin. Čeferin "komanduje" još četiri godine! Slovenac, Aleksander Čeferin, dobio je novi, četvorogodišnji mandat na mestu predsednika Evropske fudbalske federacije. Čeferin dobio izbore, pa zapretio Fifi i najvećim klubovima: Osnujete li Superligu ostaće samo vaša prošlost! Slovenac vrlo direktan!\nFudbal 10.02.2019 | 12:00\nAleksander Čeferin i zvanično je dobio novi, četvorogodišnji mandat na mestu prvog čoveka UEFA.\nČeferin, koji je po struci pravnik, bio je jedini kandidat, a na Kongresu UEFA u Rimu dobio je jednoglasnu podršku svih 55 članica te organizacije.\nSlovenac je u na mesto predsednika UEFA stupio u septembru 2016. godine i zamenio Mišela Platinija koji je suspendovan zbog finansijskih malverzacija.\n"Opasnost od novog takmičenja, kao pandan Ligi šampiona, izbegnuta je usled "iskrenih, direktnih i beskompromisnih razgovora između UEFA i klubova", poručio je Slovenac.\nKako je naglasio, neće biti Superlige dokle god na čelu UEFA, a predsednik Asocijacije evropskih klubova Andrea Anjeli.\n"To nije obećanje, već činjenica. Da su veliki klubovi izvršili plan onda bi izgubili status u srcima ljudi. Poštujemo fudbalsku piramidu, sistem ispadanja i promocije je u našoj kulturi, a rezultati iako drugačiji od finansijskih knjiga čine da budete veliki".\nJedan kandidat, jednoglasna odluka. Dosadašnji predsednik Uefe Aleksandar Čeferin dobio je novi, četvorogodišnji mandat na toj funkciji pošto je aklamacijom na Kongresu te organizacijeu Rimu potvrđeno da ima podršku svih članova.\nOhrabren njome Čeferin je bez ustezanja udario i po Fifi i po najvećim evropskim klubovima, koji su bezuspešno pokušavali da u senci proguraju ideju o osnivanju evropske Superlige, rezervisane samo za najveće, a na protivljenje većine fudbalskih fanatika.\nSrećom, Čeferin je zaustavio taj plan, bar do 2024, potpisavši sporazum sa Evropskom asocijacijom klubova (ECA), preciznije predsednikom i prvim čovekom Juventusa Andreom Anjelijem, ali nije zaboravio da gramzivima poruči da neće tolerisati takvo ponašanje, mada nije otkrio ni koji su to klubovi baš zapeli za Superligu. Po medijima su se ranije pominjali Real, Barselona, Bajern pre svih, Milan, Arsenal, Mančester junajted, pa i Juventus... Kad je ipak 2016. Čeferin došao na čelo Uefe suzbio je sve “separatističke“ ideje.\n“Dok smo nas dvojica na ovim funkcijama Superlige neće biti i to je činjenica“, decidiran je bio Čeferinpre no što je pomalo i zapretio procenom šta bi se desilo klubovima koji i zbog “zatvorene Lige šampiona“ napustili Uefu.\n“Oni bi u srcima navijača izgubili status velikih klubova. Jedino veliko što bi ostalo iza vas bila bi vaša prošlost“, rekao je Čeferin.\nImao je poruku i za predsednika Fife Đanija Infantina, inače prisutnog na svečanosti u Cirihu. Veoma jasnu: batalite priče o Svetskom klupskom prvenstvu i globalnoj Ligi nacija. Odavno se zna da tu priču gura Infantino, pošto je od sponzora dobio prilično konkretnu ponudu u vrednosti od 25.000.000.000 evra za ta dva takmičenja! Mada javnosti ništa nije zvanično otkrio.\nČeferin mu je ipak poručio da zaboravi na to, jer Uefinu podršku neće dobiti.\n“Često su klimoglavci ti koji namame lidere u njihovu propast. I obrnuto, često su oni koji ne slažu, na umeren, razuman i konstruktivan način, iako direktan i beskompromisan, ti koji im čine najveće usluge, pomažu im da idu napred i sprečavaju da naprave greške. Time što ćemo reći Fifi da sismo saglasni sa predlozima o globalnoj Ligi nacija i Svetskom klupskom prvenstvu mi pokazujemo poštovanje i prema Fifi i prema fudbalu, igri koju volimo i koju moramo da štitimo. Iskreno se nadamo da će i Fifa nama ukazati poštovanje time što će nas saslušati“, oštar je bio Čeferin u obraćanju.


Aliyev: Azerbejdžanska vojska oslobodila grad Šuša, biser cijelog Kavkaza | TRT Srpski\nAliyev: Azerbejdžanska vojska oslobodila grad Šuša, biser cijelog Kavkaza\n- Aliyev je također poručio da Azerbejdžan ide pobjedničkim putem i da će Ići do kraja ako mu armenske vlasti ne odgovore na zahtjeve\n08.11.2020 ~ 18.01.2022\nBAKU – Predsjednik Azerbejdžana Ilham Aliyev saopćio je da je azerbejdžanska vojska od armenske okupacije oslobodila grad Šuša (Shusha) koji je jedan od simbola Nagorno-Karabaha, javlja Anadolu Agency (AA).\nAliyev je obraćanju naciji kazao da je Šuša oslobođen nakon 28-godišnje armenske okupacije, a prethodno je sa suprugom Mihriban Aliyevom posjetio mezar svog oca i prvog azerbejdžanskog predsjednika Haydara Aliyeva, kojem je odao počast intoniranjem nacionalne himne.\nAliyev je potom položio vijenac i na spomenik šehida u Bakuu, gdje se obratio naciji i kazao da je ovo važan dan u historiji Azerbejdžana.\n“Šuša je grad koji ima posebno mjesto u historiji Azerbejdžana. Šuša je biser cijelog kavkaza, a ne samo Azerbejdžana. U Šuši će se nakon 28 godina ponovo čuti ezani“, poručio je Aliyev.\nAliyev je također poručio da Azerbejdžan ide pobjedničkim putem i da će Ići do kraja ako mu armenske vlasti ne odgovore na zahtjeve i ne povuku se sa okupirane teritorije.\nArmenske snage su Šušu okupirale 8. maja 1992. godine.\nRiječ je gradu koji je osnovan daleke 1752. godine i koji zbog kulturno-historijske baštine ima posebno mjesto u historiji Azerbejdžana.\nNjegova strateška važnost leži u njegovom geopolitičkom položaju i činjenici da se nalazi na putu ka najvećem gradu Nagorno-Karabaha Henkendiju.\nUkrajina oduzima pasoš bivšem predsedniku te zemlje Petru Poroshenku\nBivši predsednik Ukrajine Poroshenko optužen je za veleizdaju i finansiranje separatističkog terorizma u Donbasu.\nNovinari napustili konferenciju za medije nakon što francuski predsednik Emmanuel Macron i nova šefica Evropskog parlamenta Roberta Metsola nisu želeli odgovarati na njihova pitanja.\nBombaški napad na kancelariju zamenika predsednika parlamenta\nGlasnogovornik policijske uprave Kirkuk Amir Nuri izjavio je da je u kancelariju zamenika predsednika parlamenta Šahvana Abdullaha bačena ručna bomba\nSergey Ryabkov: Rusija nema nameru da napadne Ukrajinu\nRyabkov je na forumu u Moskvi komentarisao stavove i aktivnosti SAD-a u kontekstu krize u Ukrajini.


uspori.me, Foto: PR Centar\n28.09.2016. 10:44h Ažurirano: 28.09.2016. 10:44h\nNevladina organizacija ALFA Centar predstavila je veb stranicu, čiji je cilj, kako je saopšteno, informisanje i edukovanje crnogorske javnosti o pitanju bezbjednosti saobraćaja.\nRukovodilac Sektora za bezbjednost saobraćaja u ALFA Centru, Nada Radović, kazala je da je veb stranica uspori.me prvi u nizu koraka koji će taj sektor preduzeti u cilju smanjenje broja saobraćajnih nesreća.\n"Uspori.me je prva stranica koja je posvećena bezbjednosti saobraćaja u Crnoj Gori a njen cilj je informisanje i edukovanje crnogorske javnosti o pitanju bezbjednosti saobraćaja, pružanje mogućnosti građanima da kroz sugestije, komentare i savjete učestvuju u radu sajta i pomognu nam da zajednički dođemo do cilja“, rekla je Radović u PR Centru.\nPrema njenim riječima, sajt je jednostavan za korišćenje kako bi što veći broj građana mogao da ga koristi.\n"Na početnoj strani sajta nalaze se informacije o tome čemu je posvećen sajt, aktivnostima Alfa Centra, kao i rubrika „Korisno je znati“, koja predstavlja vrstu vodiča za građane, u kojem oni mogu pronaći veliki broj korisnih informacija, koje će im pomagati u svakodnevniom saobraćajnom situacijama“, navela je Radović.\nNa sajtu se, kako je pojasnila, nalaze novosti, kampanje koje je sproveo Alfa Centar i one koje su u toku, kao i bilteni koje objavljuje ta organizacija.\n"Sajt je povezan sa društvenim mrežama - Facebook-om i Twittero-om, putem kojih građani takođe mogu da nas kontaktiraju i ukažu na probleme i nepravilnosti“, rekla je Radović.\nRukovodilac Odsjeka za bezbjednost drumskog saobraćaja u Upravi policije, Dragan Klikovac, istakao je da je veb stranica uspori.me je još jedan korak u pravom smjeru i edukaciji građana.\n"Građani, da bi mogli da poštuju pravila saobraćaja, da bi znali sve opasnosti, s njima moraju biti upoznati, pa se tek onda može očekivati od njih da pravila poštuju“, rekao je Klikovac.\nUkoliko građani ne poštuju pravila, kako je kazao, dolazi do izražaja saobraćajna policija i aktivnosti koje sprovodi, „koje su po svojoj prirodi često represivne i imaju preventivno djelovanje“.\n"Primjera radi, ne bih se složio da je sankcionisanje učesnika u saobraćaju represivna mjera. Ona jeste represivna u konkretnom slučaju i prema konkretnoj osobi. Međutim, ona preventivno djeluje da ne dođe do saobraćajnih nezgoda, odnosno do štetnih posljedica“, naveo je Klikovac.\nKako je poručio, Uprava policija želi da unaprijedi stanje kada je u pitanju bezbjednost saobraćaja, "jer sa ovim stanjem koje je sada i dalje ne možemo biti zadovoljni".\n"To nije nešto što možemo prihvatiti kao dobro. Ono je značajno bolje nego što je bilo prije pet, šest godina, međutim to nije nešto čemu smo težili kao krajnjem cilju. Sad težimo ka boljim ciljevima, koji će omogućiti svim građanima da bezbjedno učestvuju u saobraćaju“, naveo je Klikovac.\nOn je ocijenio da je Alfa cerntar, za devet godina, dao značajan doprinos u bezbjednosti saobraćaja, ukazujući da su za tom organizacijom zajednički organizovali veliki broj kampanja, edukativnih seminara i časova.\nGeneralni direktor Direktorata za drumski saobraćaj u Ministarstvu saobraćaja i pomorstva, Dalibor Milošević, rekao je da problemi u bezbjednosti saobraćaja nisu lokalnog ili regionalnog karaktera, već su globalnog karaktera.\n"U cilju podizanja nivoa bezbjednosti saobraćaja, usvojili smo Strategiju o povoljšanju bezbjednosti saobraćaja na putevima, i kroz taj dokument prepoznali kratkoročne i dugoročne mjere. U sprovođenju svih tih mjera, jako je bitna međuresorna saradnja koja je u našem slučaju na izuzetno visokom nivou“, istakao je Milošević.\nIzvršni direktor ALFA Centra, Aleksandar Dedović, podsjetio je da ta nevladina organizacija devet godina kontinuirano sprovodi različite aktivnosti, akcije i kampanje čiji je cilj povećanje nivoa svijesti svih učesnika u saobraćaju o potrebi poznavanja i poštovanja saobraćajnih propisa.\n"Mi, kao NVO, možemo da damo najveći doprinos u prevenciji potencijalnih saobraćajnih nezgoda koje u Crnoj Gori, kao i svuda u svijetu, imaju tragične posljedice“, rekao je Dedović.\nAlfa Centar je, kako je istakao, za protekli period, realizujući veliki broj akcija i aktivnosti, napravio čvrsto parnerstvo zasnovano na povjerenju sa državnim institucijama.\nNa pitanje novinara kada će pažnja saobraćajne policije biti više usmjerena na pješake i bicikliste, Klikovac je rekao da su u proteklom periodu značajnu pažnju usmjerili na pješake.\n"Prema pješacima smo preduzimali opsežne mjere. Rezultat svega toga je da je rezultat bolji nego što je bio u prethodnom periodu, stanje još nije na potrebnom nivou“, naveo je on.\nRadović je, odgovarajući na pitanje, najavila da Sektor bezbjednosti Alfa centra planira u novembru da krene sa kampanjom “Odgovoran pješak bezbjedan pješak".\nNada RadovićNVO Alfa centarDragan KlikovacAleksandar Dedović\n24.06. 17:07 h\t1290\t113241\t6\n24.06. 12:57 h\t190\t98830\t18\n24.06. 20:23 h\t184\t49550\n24.06. 12:38 h\t48\t48372\n24.06. 15:29 h\t29\t48117


Kvantna medicina u Nišu | Longa Vita\nHome / Kvantna medicina\nKvantna medicina je najmodernija grana medicine koja se ubrzano razvija spajajući znanja i teoriju tradicionalne medicine sa savremenim aparatima zasnovanim na kvantnoj fizici. Pristupa čovekovom organizmu kao skupu elektromagnetnih zračenja. Frekvencija zdravih i obolelih organa se razlikuje, a zahvaljujući modernoj tehnologiji možemo izmeriti frekvencije u cilju dijagnostike, ali ih i korigovati u cilju terapije.\nKvantna medicina polako osvaja svet i mogla da bi da postane vodeća medicinska grana u ovom veku. Ovo tvrdi sve više naučnika koji ovoj, široj javnosti i dalje nedovoljno poznatoj medicinskog grani, predviđaju svetlu budućnost.\nNa takav zaključak navode njene neizmerne mogućnosti u dijagnostikovanju i blagovremenom otkrivanju patoloških promena u organizmu. Ona, zapravo, detektuje sve promene naizgled zdravog, kao i bolesnog organa. To radi sa visokom preciznošću, čak i kada su najmanje promene ćelije u pitanju, tako da omogućava blagovremenu terapiju. Pored toga, ovaj vid dijagnostike i lečenja u potpunosti je okrenut i prilagođen čoveku, tj. pacijentu.\nI upravo se u tom holističkom pristupu dijagnostici i lečenju, sa čovekom u centru pažnje, u kombinaciji sa visokom preciznošću u otkrivanju uzročnika mnogih hroničnih bolesti i alergija, krije sve veća popularnost ove moderne medicinske grane.\nIpak, koliko se god ubrzano razvijala zahvaljujući sofisticiranoj tehnologiji koju koristi, kvantna medicina u svojim metodama integriše i vekovna znanja o ljudskom telu i organizmu, kao i bazične zakone kvantne fizike.\nKvantna dijagnostika potpuno je bezbedna i komforna za pacijenta, koji se posmatra kao celina, odnosno leči se čovek a ne njegova bolest. Testiranjima koje u našoj poliklinici sprovodimo Bicom i e-Lybra aparatima za kvantnu medicinu, dobijamo veliki broj informacija o zdravstvenom stanju pacijenta. Ova vrsta dijagnostike zasniva se na tzv. biološkoj rezonanci, skraćeno “biorezonanci”, jer svaka ćelija emituje talase koji su rezultat biohemijskih procesa u njoj. Kada se normalno elektromagnetno polje u ćelijama poremeti, menjaju se i procesi što dovodi do oboljenja. Prve promene koje nastaju su one u međućelijskoj komunikaciji – i upravo to su one promene koje mi dijagnostikujemo. Tek kasnije nastaju evidentne promene koje mogu biti otkrivene najpre u laboratoriji, a onda i putem i ultrazvuka i drugih dijagnostičkih metoda. – ističe naša Dr Tamara Pejić lekar opšte medicine, homeopatije i kvantne medicine.\nTokom kvantne dijagnostike i terapije nema štetnog zračenja. Ova jedinstvena aparatura može da prati sve etape i prelaze od zdravlja do bolesti, na osnovu promena elektromagnetnih osobina tkiva, pojedinih ćelija i hromozoma. Lekarima pruža mnoštvo informacija, o najsitnijim detaljima, prisustvu bakterija, virusa i parazita, kao i o upalnim, degenerativnim i drugim procesima.\nKvantna medicina se posebno uspešnom pokazala u dijagnostikovanju alergena i lečenju alergija – akutnih, hroničnih, kontaktnih i pseudoalergija.\nKako kvantna medicina leči?\nVažno je znati da biorezonantna terapija ne isključuje ostale metode lečenja. Može se koristiti samostalno ili u kombinaciji sa drugim metodama. Ovo proističe iz činjenice da kvantna medicina i biorezonanca ne ometaju već započeto lečenje, niti menjaju dejstvo drugih lekova.\nBiorezonantna terapija se može koristiti i preventivno kako bi se sprečio nastanak oboljenja. Na primer, terapija protiv stresa može se koristiti kada smo izloženi velikom stresu i tako neutralisati štetne posledice po organizam.\nNakon detaljne anamneze, pravi se terapijska šema za svakog pacijenta ponaosob. Broj tretmana je individualan i zavisi od opšteg stanja organizma, tegoba i bolesti koja se tretira.\nTerapije traju od 30 do 60 minuta i rade se u intervalu od 7 do 14 dana. Neki terapijski programi mogu se raditi svakog dana. Pacijent tokom terapija sedi ili leži, može da čita, sluša muziku ili da se opušta u smirujućem ambijentu. Leđima je prislonjen na elektrodu preko koje prima terapiju, a lekar-terapeut postavlja na telo pacijenta elektrode preko kojih aparat uzima informacije.\nNakon terapije može se osećati umor, pospanost, vrućina ili hladnoća. Međutim, to su pozitivni odgovori organizma na terapiju koji nestaju brzo.\nKvantna medicina se više od dve decenije uspešno koristi u lečenju gastritisa, čira, astme, bronhitisa, oboljenja štitaste žlezde, dijabetesa, migrena, neuralgija, alergija, ginekoloških, uroloških i još niza oboljenja.\nUčitelj Tasina 9a, Niš\n018 307 251


Autodestruktivno ponašanje mladih\nOznake : adolescenti, autodestruktivno ponašanje, samopovređivanje\nPoslednjih godina, u svetu, a i u našoj sredini, uočljiv je sve veći broj autodestruktivnog ponašanja mladih. Najčešći oblici su: “reckanje”, “peckanje”, “grebanje” ali i druge prikrivene autodestruktivne akcije. Sa kliničke tačke gledišta, ovo je sve manje sindrom u okviru već prisutne psihopatologije a sve više način rešavanja nepodnošljive krize kroz koju prolazi adolescent.\nFenomen samopovređivanja kod nekih adolescenata predstavlja ideju o preispitivanju sopstvenih granica, kod drugih je pak ozbiljni simptom granične strukturacije ličnosti, kod trećih znak duboke patnje, a što je razočaravajuće i obesrabrujuće i relativno uobičajen simptom kod mladih bez psihijatrijskih poremećaja\nFaktori značajno povezani sa ispoljavanjem samopovređivanja su: ozbiljni problemi i sukobi sa roditeljima, zloupotreba narkotika, samopovređivanje vršnjaka i prijatelja (modelovanje), nisko samopouzdanje, impulsivnost, posledica zlostavljanja u krugu porodice ili od strane vršnjaka i dr.\nAdolescenti koji se samopovređuju saopštavaju o potrebi za samokažnjavanjem, o traženju osobe koja će primetiti njegov očaj, o načinu za privlačenjem pažnje, ili o „manifestaciji olakšanja kroz fizički bol da bi zaboravili na psihički bol“.\nPrevencija samopovređivanja među adolescentima\nZastupljenost namernog samopovređivanja je mnogo češća među adolescentima nego što to pokazuju uzorci na osnovu kontakta sa zdravstvenom službom. Prevencija zahteva opsežan angažman koji prelazi okvire zdravstvene službe ne samo zbog problema koje takvo ponašanje reprezentuje samo po sebi već pre svega zbog visokog rizika ponavljanja.\nNeophodno je proširivanje mreža pedagoško psiholoških savetovališta pri školama\nsa službama primarne i sekundarne zdravstvene zaštite preko edukativnih programa o mentalnom zdravlju namenjenih kako nastavnicima i roditeljima ali i vršnjacima koji to ne čine a koji su po pravilu prvi kojima se ovi adolescenti obraćaju.\nNacionalna strategija za prevenciju samopovređivanja\nSvaka osoba koja ima kontakt sa zdravstvenom službom vezano za namerno samopovređivanje mora biti pregledana od strane psihijatra, psihologa ili edukovanih socijalnih radnika u cilju procene. Ova procena je osnov za određivanje nivoa pomoći (pedijatar, psiholog, psihijatar, nadležni Centra za socijalni rad).\nNeophodnost preventivnog rada u savetovalištima za mlade, obuka roditelja o rizičnim ponašanjima u adolescenciji i najadekvatnijim prstupima.


Sprovođenje reformi u poglavljima 23 i 24 - Najave\nSprovođenje reformi u poglavljima 23 i ...\nSprovođenje reformi u poglavljima 23 i 24\nKoalicija prEUgovor, u saradnji sa udruženjem PROTECTA iz Niša, predstavlja najnoviji izveštaj o napretku Srbije u sprovođenju refomi u oblastima pravosuđa i osnovnih prava (Poglavlje 23) i pravde, slobode i bezbednosti (Poglavlje 24).\nSkup će biti održan u četvrtak, 1. juna 2017. godine, s početkom u 12 časova, u EU info kutku Niš (Vožda Karađorđa 5). \nPored analize postignutih rezultata i ključnih preporuka za napredak u poglavljima 23 i 24 pregovora o članstvu Srbije u Evropskoj uniji, tema skupu će biti i o efekti reformi na lokalnom nivou.\nModerator: Milan Stefanović, Centar za razvoj građanskog društva PROTECTA\nMolimo da prisustvo konferenciji potvrdite najkasnije do srede 31. maja, mejlom na adresu [email protected] ili telefonom na broj 018/522788.\nKoalicija prEUgovor je prva mreža organizacija civilnog društva koja je osnovana radi praćenja sprovođenja politika koje se odnose na pregovore o pristupanju Srbije Evropskoj uniji, sa posebnim naglaskom na poglavlja 23 i 24. Koalicija je formirana 2013. godine sa misijom da predlaže mere za podsticanje unapređivanja oblasti koje su relevantne za pregovarački proces. Cilj prEUgovora je da pomogne da se proces pridruživanja Uniji iskoristi za postizanje bitnog napretka u daljoj demokratizaciji srpskog društva. Glavni proizvod prEUgovora je polugodišnji izveštaj o napretku Srbije u poglavljima 23 i 24, a koalicija objavljuje i rEUformator - mesečni bilten posvećen dešavanjima u Srbiji i EU u oblastima koje pokrivaju poglavlja 23 i 24.\nPoglavlje 24Poglavlje 23Druge važne teme


Predsjednik Federacije BiH Marinko Čavara potpisao Ukaz o proglašenju Zaključka o davanju prethodne suglasnosti u postupku izdavanja Energetske dozvole gospodarskom društvu „TOMKUP“ d.o.o. Tomislavgrad 14. kolovoza. 2020.\nPredsjednik Federacije BiH Marinko Čavara potpisao je Ukaz o proglašenju Zaključka o davanju prethodne suglasnosti u postupku izdavanja Energetske dozvole gospodarskom društvu „TOMKUP“ d.o.o. Tomislavgrad, Ukaz o proglašenju Zaključka o davanju prethodne suglasnosti u postupku izdavanja Energetske dozvole gospodarskom društvu VE GRADINA d.o.o. Tomislavgrad, Ukaz o proglašenju Zaključka o davanju prethodne suglasnosti u postupku izdavanja Energetske dozvole gospodarskom društvu HB WIND d.o.o. Livno, Ukaz o proglašenju Zaključka o davanju prethodne suglasnosti u postupku izdavanja Energetske dozvole gospodarskom društvu KAMEN – DENT d.o.o. Mostar i Ukaz o proglašenju Zaključka o davanju prethodne suglasnosti u postupku izdavanja Energetske dozvole gospodarskom društvu VE IVOVIK d.o.o. Sarajevo.\nNavedene Zaključke usvojio je Parlament Federacije BiH na sjednici Zastupničkog doma od 23. lipnja 2020. godine i na sjednici Doma naroda od 29. srpnja 2020. godine.


Beograd Član od: 02.01.2015 Ocenite\nExtra brza realizacija.\nSve pohvale i preporuka za Aleksandra.\nPvc vrata rezervisana\nSve poxvale, saradnja uvek\nDC Konektor za montažu 2.1 x 5.5mm (tip 1)\nPredmet odgovara opisu. Sve preporuke za prodavca! !!\nuticnica monofazna od 1 pravite duplu uticnice.novo\n10+. .. sve preporuke za saradnju\nTabla Čuvaj se psa NEMAČKI OVČAR PSI


SUD BiH Nastavljeno suđenje ratnom heroju odbrane Srebrenice Naseru Oriću\nOrić ispred Suda BiH\nPred Apelacionim vijećem danas je u Sudu BiH nastavljeno obnovljeno suđenje ratnom heroju odbrane Srebrenice Naseru Oriću i njegovom saborcu Sabahudinu Muhiću. Oni se terete za ratne zločine počinjene na području Srebrenice 1992. godine.\nNa statusnoj konferenciji održanoj 3. septembra Apelaciono vijeće odbilo je prijedlog tužioca Miroslava Janjića da se tokom obnovljenog postupka ponovo saslušaju svi svjedoci Tužilaštva da bi Vijeće imalo što bolji uvid u predmet.\nSvjedok Radivoje Ostojić 12. jula 1992. bio je pripadnik VRS i nalazio se na liniji na Zalazju.\n-\tNapad na Zalazje počeo je oko pola 10 ujutro. Nismo se mogli odbraniti pa smo se povukli. Zajedno s još pet saboraca sakrio sam se u potkrovlje kuće Dragana Rakića. Bio sam teško ranjen. Kroz jednu rupu uspio sam vidjeti postrojavanje vojnika u Zalazju te osobu koja komandira putem bijelog megafona – ispričao je svjedok.\nOdbranu je zanimalo kako je mogao, iako teško ranjen, uopće proviriti kroz rupu, prezentirajući iskaz iz 2006. godine u kojem je kazao da je zbog ranjavanja zaspao i da ništa nije mogao vidjeti te da je samo čuo vojnike koji slave ulazak Armije RBiH u Sase.\nNa pitanje advokatice Lejle Čović zašto je tada tvrdio jedno, a u iskazima iz 2016. godine i danas tvrdi drugo, svjedok je kazao da se ne sjeća šta je u tim iskazima govorio jer je bilo davno.\nSuđenje se nastavlja za sedam dana, 24. septembra, kada će u direktnom ispitivanju biti saslušan zaštićeni svjedok O1.


Stigla Crvena armija | Autonomija\nStigla Crvena armija\n„Rusija je jedina zemlja sa kojom Srbija ima sporazum o slobodnoj trgovini. U slučaju ulaska u EU vaši novi pri…\n„Rusija je jedina zemlja sa kojom Srbija ima sporazum o slobodnoj trgovini. U slučaju ulaska u EU vaši novi prijatelji vam neće dozvoliti da i dalje koristite taj sporazum“, poručio ruski ambasador Aleksandar Konuzin u Čačku gde je otvorio „Ulicu Crvene armije“\n(Pod) razno (1.687) Autonomija (16.209) Antidiskriminacija (69) Autori (2.383) Aleksandar Kocić (47) Aleksandra Bosnić (11) Ana Lalić (12) Branislava Opranović (34) Dinko Gruhonjić (84) Dragana Rakić (20) Đerđ Konrad (49) Igor Besermenji (204) Jan Briza (11) Larisa Inić (34) Laslo Vegel (404) Milivoj Bešlin (7) Miloš Vasić (82) Mirko Đorđević (146) Natalija Jakovljević (12) Nedim Sejdinović (41) Nora Hicko (6) Pavel Domonji (43) Pavle Radić (304) Tamara Kaliterna (85) Teofil Pančić (80) Tihomir Novak (111) Zlatko Jelisavac (383) Civili (138) Kultura (1.175) Marginalci (1.388) Ogledalo (4.280) Stav (1.682) Stvarni ljudi (15) Utočište: Nacionalizam (1.391) Živeti zajedno (22) Beta (8) Blogeraj (25) English (24) Documents (1) Interview (6) News (7) Views (10) Intervju (972) Izbori (241) Izdvajamo (3.706) Karikatura nedelje (184) Mladi i mediji (13) Planeta (2.076) Podsetnik (31) Region (2.156) Šta s’ to rek’o! (432) Vesti (5.164) Vesti čitalaca (6) Video (11) Vojvodina (15.434) Aktuelno (8.493) Decentralizacija (209) Dijalozi (15) Dokumenti (74) Ekonomija (805) Evropa u Vojvodini (44) Lokalne samouprave (682) Pogledi (734) Seminari (13) Tribine (30)


Svjedočenje o zločinima u Ključu - Klix.ba\nSvjedočenje o zločinima u Ključu\n30.9.2011. u 19:14\nOtpuštanje s posla, nezakonito zatočenje i progon Bošnjaka iz Ključa u ljeto 1992. godine, opisao je svjedok optužbe Atif Džafić na suđenju Radovanu Karadžiću u Haškom tribunalu.\nPrema optužnici protiv Karadžića, Ključ je jedna od sedam općina u BiH u kojima je progon koji su sprovele srpske vlasti dosegao razmjere genocida nad Bošnjacima i Hrvatima, javlja BIRN.\nDžafić je, preko video veze, izjavio da je krajem maja 1992. godine otpušten s dužnosti zamjenika komandira policijske stanice u Ključu, nakon što je odbio da potpiše "izjavu lojalnosti" vlastima Republike Srpske (RS). I svi drugi policajci Bošnjaci koji su odbili potpisati izjavu, dobili su otkaze. Otpušteni su i svi Bošnjaci na rukovodećim položajima u državnim i javnim preduzećima.\nTužiteljica Ann Sutherland u dokaze je uvela naredbu tadašnjeg načelnika Centra službi javne bezbjednosti u Banjoj Luci Stojana Župljanina, da se otpuste svi policajci koji se ne obavežu na lojalnost srpskim vlastima.\nSvjedok je kazao da je prethodno "Srpska demokratska stranka (SDS) preuzela kontrolu nad gradom i podijelila policiju". Džafić je rekao da je početkom juna uhapšen i zatočen, sa stotinama drugih Bošnjaka, u zgradi škole u Ključu, a potom u logoru na Manjači.\nZatočeni Bošnjaci, prema kazivanju svjedoka, bili su držani pod nehumanim uvjetima, s malo hrane i redovno su bili premlaćivani i upućivani na prisilni rad, a na Manjači su mnogi i ubijeni.\nU decembru 1992., Džafić je bio oslobođen i s drugim Bošnjacima upućen u Hrvatsku, a u Ključ je mogao da se vrati tek "poslije oslobođenja" 1995. godine.\nKazao je da je 1996. na Laništu prisustvovao ekshumacijama tijela 189 bošnjačkih civila iz ključkog sela Biljani, uključujući i "djevojčicu od tri mjeseca", ubijenih u julu 1992.\nU unakrsnom ispitivanju, Karadžić je tvrdio da je Džafić bio uhapšen pod sumnjom da je "obučavao muslimanske ekstremiste" i da je "učestvovao u ubistvu svog pomoćnika Dušana Stojanovića" krajem maja 1992.\n"Nemojte me vrijeđati, Stojanović je bio moj kolega i prijatelj. A, da su imali i najmanji dokaz o tome, ja živ ne bih stigao ni do Manjače, a kamoli izašao s Manjače. To je samo bio izgovor za ispitivanje", odgovorio je Džafić.\nIsti odgovor dao je i na Karadžićevo pitanje da li je bio na sastanku Stranke demokratske akcije (SDA) o formiranju "muslimanske općine Ključ" na kojem je "bio predviđen za komandira muslimanske policije".\nDžafić je podvukao da je "jedini komandir policije koji se živ vratio s Manjače". Dodao je da je jednog od učesnika na tom sastanku, Esada Bendera, "prvi put u životu vidio na dan kad je bio ubijen na Manjači, u štali broj jedan".\nDžafić je precizirao da su kroz Manjaču prošla 1.163 Bošnjaka iz Ključa, "ne računajući maloljetne i starije od 60 godina". Karadžić je na to uzvratio da je u Ključu bilo "17.000 muslimana".\nU prvom dijelu današnjeg zasjedanja, Karadžić je dovršio unakrsno ispitivanje prethodnog svjedoka optužbe Nusreta Sivca o zlodjelima u Prijedoru.\nKaradžić je optužen i za genocid u Srebrenici, teror nad civilima u Sarajevu sistematskim artiljerijskim i snajperskim napadima, i uzimanje pripadnika snaga Ujedinjenih nacija (UN) za taoce.\nSuđenje Karadžiću bit će nastavljeno u ponedeljak, 3. oktobra 2011. godine.\n200 kasica za zdravu ženu\n30.09.2011. u 19:30\nVijeće ministara prihvatilo ažuriranu listu IPA projekata\n30.09.2011. u 18:55


Stilovi liderstva koji se primenjuju u bankama - Seminarski Diplomski Radovi\nDatum i vreme: 20-10-2020, 08:31 PM Dobro došli, Gost! (Prijava — Registracija)\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski / Obrazovanje / Društvene nauke / Bankarstvo / Stilovi liderstva koji se primenjuju u bankama\nStilovi liderstva koji se primenjuju u bankama\nVođstvo ili liderstvo (leadership) je ključna varijabla organizacionog ponašanja koja je predominantno određena ličnim osobinama pojedinaca i karakteristikama sredine. Vođenje je istraživano još krajem 30-ih godina XX veka, kada su se pojavile prve studije. One su se bavile funkcionalnim aspektima poslovnog vođenja. Težište je bilo na efektivnom upravljanju kapitalom i materijalnim resursima. Cilj je bio da se postigne konkurentska prednost putem efikasnosti. Međutim, funkcionalni pristup doprineo je da se liderstvo tumači kao statična i stereotipna aktivnost. Novo shvatanje pojma liderstva vezano je za primenu bihejviorističkih pristupa u menadžmentu, u kojima je težište na ponašanju ljudi u radnoj sredini. Vođstvo se posmatra kao način ili oblik upravljanja ponašanjem ljudi u organizaciji, sa ciljem da se postigne konkurentska prednost pomoć u ljudi kao najznačajnijeg resursa u savremenoj privredi .Nakon iscrpnog pregleda literature o liderstvu, Ralf Stogdil (Ralph M. Stogdill) je zaključio da „postoji gotovo onoliko definicija liderstva koliko i osoba koje su pokušale da definišu taj pojam“ . Vođstvo se, dosada, određivalo pomoću ličnih osobina, ponašanja vođe, obrazaca interakcije, odnosa između uloga, percepcija sledbenika, uticaja nad sledbenicima, uticaja na zadatke i uticaja na organizacionu kulturu.\nVelik broj studija o liderstvu pojavio se u poslednjih sto godina. Ova tema fascinira kako istraživače, tako i menadžere . Zanimljivo je da 1896. godine u Kongresnoj biblioteci SAD nije postojala ni jedna knjiga o liderstvu, ali je već 1981. Bas (B. M. Bass) pronašao preko 5000 bibliografskih jedinica o ovoj temi . Neslaganje oko definisanja liderstva potiče iz činjenice da ono uključuje složen međuodnos vođe, sledbenika i situacije . Vođstvo se izražava ili iskazuje kroz odnos između ljudi i nužno pretpostavlja „sledbeništvo“ kao svoju dopunu. Da bi neko mogao da utiče neko drugi mora „dopustiti“ da se na njega utiče. [taviše, lider i sledbenik (sledbenici) moraju biti bar labavo organizovani oko nekog zajedničkog ili unapred dogovorenog cilja ili misije, za čije se postizanje smatra da delom zavisi od odnosa lider–podređeni . Da bi postojao lider, neophodna je grupa. Grupe su sastavni deo organizacije. Dužnost menadžera je da bude svestan postojanja grupa i da je u stanju da ih koristi. Grupa nastaje interakcijom dvoje ili više pojedinaca koji utiču jedni na druge kako bi se ostvarila zajednička svrha. Rad u grupi može da bude i frustrirajuće iskustvo, tako da tezu da grupe postoje kako bi svojim rezultatima prevazišle domete pojedinačnih članova nije uvek moguće dokazati. To se naročito odnosi na grupe u kojima postoje talentovani i obrazovani pojedinci sa natprosečnim mogućnostima. Grupe su nezaobilazna karakteristika svake organizacije, tako da je značajan deo menadžerske aktivnosti posvećen radu u (i sa) različitim grupama...\n1.1\tLiderstvo u bankama\t3\n1.1.1\tNeke karakteristike savremenog bankarskog liderstva\t4\n1.2\tStandardizacija i automatizacija bankarskog poslovanja\t5\n1.3\tLiderski stilovi u bankama\t7\n1.3.1\tKlasični liderski stilovi\t7\n1.3.2\tSavremeni liderski stilovi\t8\n1.4\tIzbor liderskog stila\t13\nOtvaranje tekućeg računa u bankama derrick 0 1,104 02-06-2013 12:55 PM\nŠta se može očekivati u nedelji štednje 2011 Dzemala 0 1,173 29-10-2011 08:00 AM\nSličnosti i razlike osnivanja i nadležnosti organa u bankama i opštem tipu dioničkog Dzemala 0 1,293 29-03-2011 02:54 PM


Tam predstavlja novi singl i spot - Oblakoder\nHome›Podrum›Tam predstavlja novi singl i spot\nTam predstavlja novi singl i spot\nPrvi singl za Universal Music Serbia – „na holdu“ tam je predstavila krajem februara, a ovog puta stiže sa novim singlom i spotom naziva „sve dalje“. Kako ona kaže, suština ove numere jeste zdrava ljubav prema sebi i ostavljanje u prošlosti svega onoga što nam ne služi da živimo dobro i srećno.\n„sve dalje“ još jednom prikazuje tam kao kompletnu autorku koja sama radi na svojim tekstovima, a iza miksa i mastera ove dinamične pop numere stojiMihajlo Đorović – Summer Deaths. Ujedno, ona je praćena intrigantnim spotom, idejom Andrije Ilića Prše i upravo ovaj trojac zaslužan je za izdanje koje ovom prilikom osvežava domaću pop scenu.\nIza specifične priče i upečatljivih scena i fotografije stoji tim koji su Andrija i Tamara okupili, znajući da će zajedno raditi na ovom projektu. „Andrija i ja smo od početka znali da će on raditi spot za ovu numeru i logičan naredni korak bio je da uključimo direktorku fotografije Milicu Cimi Drinić, uz čiju pomoć je radio režiju i kasnije producentkinju Anđelu Zebić, jer su već sarađivali na više projekata. Od početka je tu bila scenografkinja Iva Ilić, za kostim je bila zadužena Lara Popović, šminku Tijana Popović, a montažu Marija Rajna Marinković. Cela ekipa, uključujući i statiste, potrudila se da sve bude na najbolji način u skladu sa zamišljenom idejom.“\nTamara Popović tam krajem februara predstavila je svoju prvu numeru za Universal Music Serbia – „na holdu“, još jednu pop traku koja je brzo zauzela svoje mesto na radijskim stanicama i privukla veliku pažnju slušalaca.\nKralj Čačka i Marko Marić predstavljaju Poslednju ...\nDa li se i koliko upoznajemo onlajn?\nTam: Želim da mladi znaju da se još neko oseća kao oni i da budem glas toga\nPrva Grackemošti trep žurka u Problemu\nDigitalni kasetofon u doba korone: Audio leksikon


Aquaplan doo Zrenjanin, bazeni, saune, kompletna bazenska oprema - O mozaiku\nOva evolucija nas je dovela do politike proizvodnje koja je okrenuta istraživanju i razvoju. Zahvaljujući spoju korišćenja plemenitih novih materijala i tehničkih dostignuća u tehnologiji i opremi, bili smo u mogućnosti da proizvedemo potpuno jedinstvenu staklenu masu: OPIO. Reč je o jednoj blistavoj i providnoj materiji dobijenoj korišćenjem specijalnih oksida, koji joj daju različite tonalitete i fine svetlosne odbleske.


Bocvana: pionirska pobeda trans žene u slučaju priznanja roda - Gayten LGBT\nTrans žena iz Bocvane izborila se za svoje pravo da bude zakonski priznata kao žena u svojim zvaničnim identifikacionim dokumentima.\nTšepo Riki Kgositau oduvek se osećala i identifikovala kao žena i u ženskom rodu, još dok je bila dete. Rojters javlja da se zbog toga što joj je u ličnoj karti stajao pogrešan rod osećala emotivno vrlo loše i da je ta činjenica povećala njenu izloženost nasilju i diskriminaciji.“\nOna je prvi put podnela zahtev za zakonsko priznanje roda 2001. matičnoj službi u Gaboroneu, ali je njen zahtev odbijen i rečeno joj je da mora imati sudski nalog.\n„Matičar je odbio da promeni oznaku roda u mojoj ispravi, uprkos tome što Nacionalni zakon o matičnim knjigama kaže da matičar može da upotrebi svoje diskreciono pravo i dozvoli ovu promenu u slučajevima gde ona može materijalno da utiče na registraciju osobe,“ izjavila je za Monitor Kgositau.\nOna je navela u svom zahtevu Višem sudu Bocvane da je „njen urođeni rodni identitet oduvek, od najranijih dana bio ženski, i da ju je porodica prihvatila i volela i voli kao osobu ženskog roda.“\nSutkinja ovog suda je 12. decembra 2017, donela odluku da matična služba mora da zvanično prizna rodni identitet ove žene.\n„Direktor nacionalne matične službe dužan je da podnositeljki zahteva izda novu ličnu kartu u kojoj će stajati njen rod, dakle ženski rod, u roku od 21 dana od donošenja sudske odluke,“ izjavila je sutkinja.\nSindi Kelemi iz bocvanske Mreže za etiku, zakon i HIV/AIDS (BONELA), izjavila je da je ovaj slučaj pokazao da su pravosudni organi Bocvane sposobni da štite LGBT+ osobe od diskriminacije.\n„Stoga apelujemo na rodno i seksualno različite osobe da nastave da koriste institucije ove zemlje kao što su sudovi u borbi za svoja prava“.\nOva odluka usledila je nekoliko meseci nakon što je Viši sud priznao pravo trans muškarca da mu se u izvodu iz matične knjige rođenih promeni oznaka za rod.\nOrganizacija Human Rights Watch pozdravila je ovu odluku kao korak napred u borbi za prava trans osoba u Bocvani.\n„Ovi slučajevi nam takođe pokazuju vrednost nezavisnih pravosudnih organa u Bocvani koji štite prava manjinskih grupa,“ saopštila je ova organizacija.\nIzvor: Trans woman in Botswana wins landmark gender recognition case


Školarine | STUDENTSKE BORBE\nBrowsing All posts tagged under »Školarine«\nKoleginice i kolege, Pozivamo vas na studentski protest ispred zgrade Rektorata (Studenski trg 1) u četvrtak, 16. maja u 16 časova, na kome ćemo svi zajedno pokazati Savetu Beogradskog Univerziteta šta mislimo o njihovoj odluci da povećaju školarine za narednu akademsku godinu. Univerzitetske vlasti su nedavnom najavom povećanja školarina na 14 fakulteta pokazale jasnu spremnost […]\nMi studenti, kad smo bili u srednjoj školi, na fakultet smo gledali kao na nešto vrlo daleko. Ako i ti tako razmišljaš, razmisli ponovo – vrlo brzo ćeš zajedno sa svojom porodicom biti u problemu da platiš preskupu školarinu. Moraćeš da štediš za svako parče papira na kome faklultet proceni da može da ti uzme […]\nU Somboru školarina smanjena na 12.500 dinara!\nPedagoški fakultet u Somboru je prva visokoškolska ustanova u Srbiji koja je podržala zahteve studenata i na predlog dekana Aleksandra Petojevića umanjila školarinu za samofinansirajuće studente sa 50.000 na svega 12.500 dinara. “Profesori univerziteta moraju da dele sudbinu svojih studenata i ne možemo se ponašati kao da živimo u drugoj zemlji. Materijalna situacija naših studenata […]


Predstavljena monografija "Beloglavi sup" | Stakleno Zvono e-TV magazin\nby Stakleno Zvono · Published March 19, 2015 · Updated March 19, 2015\nNajnovije izdanje svetskog stručnog dometa, monografiju „Beloglavi sup“ autora Bratislava Grubača, Zavod je predstavio 10. marta 2015. u naročitom ambijentu galerijskog prostora Ustanove kulture “Parobrod”.\nMonografija „Beloglavi sup“ celoviti je prikaz biologije, ekologije, distribucije i zaštite beloglavog supa u svetu, sa detaljnim osvrtom na stanje u Evropi i na Balkanskom poluostrvu.\nMonografija „Beloglavi sup“ je najveći samostalni izdavački poduhvat Zavoda, i poslednje u nizu izdanja kojima Zavod, kroz svoju izdavačku delatnost praćenu obrazovno-promotivnim aktivnostima, prati i podržava stručne poslove u zaštiti prirode – naglasio je direktor Zavoda Aleksandar Dragišić.\nOvo delo proizvod je višegodišnjeg rada autora Bratislava Grubača, ornitologa Zavoda, na istraživanju i zaštiti ptica grabljivica, ali je ujedno i izraz ostvarene saradnje sa drugim ekspertima, zaštitarskim i stručnim institucijama, upravljačima prirodnih dobara i pojedincima koji su pomagali ovaj rad.\nTom prilikom direktor Zavoda Aleksandar Dragišić je, najavio naredno izdanje od nacionalnog i globalnog značaja, objavljivanje crvenih knjiga iz oblasti faune, koje Zavod priprema u saradnji sa Biološkim fakultetom Univerziteta u Beogradu.\nBeloglavi sup je vrsta lešinara koja je u Srbiji pre nekoliko decenija bila pred nestajanjem. Najnovije izdanje Zavoda predstavlja studiju o ovoj vrsti, koja poslednjih godina konstantno beleži povećanje brojnosti zahvaljujući višedecenijskom radu na njenoj zaštiti i unapređenju populacije. Beloglavi sup, pored svog biološkog, ekološkog značaja i uloge u prirodi, neraskidivo je povezan sa čovekom.\nMonografija “Beloglavi sup“ jedna je od najsveobuhvatnjih i najažurnijih publikacija ove vrste- istakao je jedan od recenzenata knjige, pomoćnik direktora Zavoda Goran Sekulić obraćajući se publici. Do danas, ovakva knjiga mogla se naći jedino u inostranstvu, i od izuzetnog je značaja što tako celovitu studiju o jednoj vrsti danas ima i Srbija. Autor je uspeo da animira brojne stručnjake i naučnike, i da u pripremi monografije sabere izuzetno veliki broj aktuelnih podataka o beloglavom supu iz celog sveta, što je obezbedilo naročiti kvalitet ove studije, čime se podigla lestvica u izdavaštvu o zaštićenim vrstama kod nas, rekao je. Međutim, uprkos stručnosti koja je evidentna, tekst knjige je zadržao čitkost i razumljivost za širi krug publike. Knjiga će poslužiti naučnicima i stručnjacima u ovoj oblasti, i svima koji se bave zaštitom prirode, ali istovremeno, sigurno će predstavljati podstrek onima koji tek počinju da se bave pticama, kao što su to svojevremeno bile monografije o orlu bradanu i surom orlu istog autora – zaključio je Sekulić.\nPredstavljajući svoje najnovije delo, autor monografije Bratislav Grubač objasnio je da je monografija o beloglavom supu nastala s ciljem da se „iznese kompletan pregled života i problema zaštite ove interesantne, ugrožene i simbolične ptice na jedan stručan i pristupačan način koja bi bila uvod u dalja istraživanja i zaštitu ove ugrožene vrste kod nas, Balkanu i uopšte“.\nU knjizi sam prikazao opštu biologiju i zaštitu ove veličanstvene ptice u svetu (odnosno njenom arealu), s posebnim osvrtom na područje Balkana i Evrope u savremenom periodu. Knjiga predstavlja sintezu mojih bibliografskih i terenskih istraživanja. Koristio sam preko 400 referenci, koje uključuju i veći broj mojih publikovanih i nepublikovanih podataka dobijenih tokom istraživanja ove vrste u Srbiji, Makedoniji i drugim oblastima. U knjizi je prikazano 127 autentičnih fotografija vrste koje su snimljene u raznim područjima, od raznih autora. Takođe, date su dve originalne mape rasprostranjenosti vrste u svetu i Mediteranu- istakao je Grubač.\nBeloglavi sup je jedna od najvećih letećih vrsta ptica na svetu, sa rasponom krila do 280 cm i sa težinom koja dostiže 11 kg. Vrsta je prilagođena isključivo ishrani uginulim životinjama, prvenstveno krupnim papkarima. Ima izuzetno važnu sanitarnu ulogu u prirodi, u suzbijanju zaraznih bolesti kod domaćih i divljih životinja. U potrazi za hranom leti isključivo jedrećim i klizećim letom, pri čemu troši veoma malu količinu energije. Zbog svog izgleda i ponašanja – ishrane uginulim životinjama, predmet je raznih verovanja – od verovanja da su božanska bića, do toga da su bića koja donose smrt i nesreću. Razne figure beloglavog supa u starom Egiptu su često predstavljale najveća božanstva – boginju Nekhbet i boginju Mut. Takođe, figure dvoglavog beloglavog supa se sreću kao simboli i kod srednjovekovne srpske vlastele od 12. do 14. veka (kod Mrnjavčevića, Nemanjića, Lazarevića i Čarnojevića) koji u suštini predstavljaju dvoglavog beloglavog orla (koji je preuzet kao vizantijski simbol snage i moći države). Beloglavi sup je, kao većina lešinara, ugrožena vrsta na većem delu areala. U celom svetu populacija beloglavog supa iznosi oko 40 000 parova. Posle velikih akcija zaštite u Srbiji je brojnost podignuta na oko 145 parova. Borba za njenu zaštitu u Evropi i svetu traje punih pet decenija. Ona se nastavlja sa istom neizvesnošću.\nOva, najnovija knjiga ornitologa Bratislava Grubača u izdanju Zavoda predstavljena je u atmosferi oplemenjenoj izložbenom postavkom fotografija “Priroda Srbije – 2014” iz fotokonkursa Zavoda, i u prisustvu brojnih gostiju – stručnjaka ornitologa, predstavnika ustanova i institucija koje su u oblasti zaštite prirode i biodiverziteta, upravljača zaštićenih područja značajnih za očuvanje ptica grabljivica, nevladinih organizacija, nagrađenih autora fotografija iz fotokonkursa, predstavnika medija, i brojnih drugih ljubitelja prirode. Kroz priču o jedinstvenom delu, data je reč veličanstvenoj ptici beloglavom supu, i njenoj zaštiti.\nBROJANJEM SUPOVA DO NJEGOVE ZAŠTITE (35.8%)\nZimski cenzus beloglavog supa u Srbiji i na Balkanu (35.6%)\n„Priroda Srbije“ za mart 2016. (33.9%)\nFoto konkurs „PRIRODA SRBIJE – 2015“ za februar (33.8%)\nUvac - problem je samo čovek i niko više (33.7%)\nTags: beloglavi supBeogradBratislav Grubačeko vestiekologijafotografijaizlozbamonografijaParobrodPriroda SrbijeZavod za zastitu prirode Srbije\nNext story Prirodno matematički fakultet Kragujevac\nPrevious story Foto konkurs „Priroda Srbije“ u 2015. godini\nIskopan 61 arterski bunar u 22 sela Šumadije\nby Stakleno Zvono · Published December 2, 2010 · Last modified February 14, 2014\nUticaj vozila na životnu sredinu\nPovučeni proizvodi od svinjskog mesa iz prodaje\nby Stakleno Zvono · Published August 4, 2010 · Last modified June 18, 2011


Planinarenje Kosmajom | Private hiking tour | Serbian Private Tours\nUse the form below to contact tour Kosmajsko planinarenje directly.\nUkoliko ste ljubitelj prirode i želite da provedete dan u šetnji kroz divnu prirodu kosmajskog kraja, i da usput obiđete par istorijskih spomenika i pravoslavnih hramova, na samo sat vožnje od Beograda onda je ova tura koja je kao stvorena za vas.\nŠta očekivati na turi planinarenje Kosmajom\nOva tura je idealna za sve koji traže laganu aktivnost koja je više šetnja kroz prirodu nego zahtevno planinarenje. Lokacija je blizu Beogradu tako da možete da uživate u planini bez dugih vožnji. Na sve to, tura kombinuje istoriju, znamenitosti i gastronomiju (pečenje kod Tome i Nade i degustaciju kraft piva iz Kabineta), što će dodatno dan učiniti zanimljivijim i ispunjenijim. Za zahtevnije planinare pogedajte našu turu planinarenje rtanjskom piramidom.\nSa #YourSerbiaHost-om ćete sa sastati u hotelu ili na drugom mestu boravka u Beogradu i nastavićete zajedno ka zapadu, u Šumadiju i ka planini Kosmaj. Ovaj kraj je poznat po planinama, brdima, gustim šumama i prelepim pogledima.\nNakon nepunih sat vremena vožnje stižemo do mesta gde ostavljamo vozilo i nastavljamo pešice, pre nego krenemo na uspon možete posetiti manastir Tresije iz XIV veka.\nPrvi deo staze planinarenje Kosmajom vodi kroz gustu šumu i ujedno ovaj deo je i najstrmiji i najzahtevniji na celoj ruti. Na kraju ove sekcije je monumentalni spomenik posvećen palim partizanima u Drugom svetskom ratu iz kosmajskog kraja, to je jedan od najreprezentativnijih primera komunističke arhitekture u bivšoj Jugoslaviji. Posle kratke pauze nastavljamo dalje do jedne od najviših tačaka Kosmaja i penjemo se na vidikovac odakle se pružaju sjajni pogledi na ceo kraj, kada je dan vedar pogled seže sve do Beograda.\nOdavde krećemo niz planinu i stajemo kod spomen kosturnice palim ratnicima u Prvom svetskom ratu koji su se ovde, na obroncima Kosmaja, suprotstavili austrijskoj vojsci tokom ofanzive u jesen 1914. Staza ponovo ulazi u šumu i vodi dalje sve dok ne stignemo do ostataka srednjevekovnog manastira Kasteljan, koji se nalazi okružen šumom i deluje mistično. Sada nam preostaje poslednja deonica planinarenje Kosmajom koja se proteže kroz selo Nemenikuće, ovde ćete imati priliku da vidite kako izgleda tipično šumadijsko selo. Do destinacije za ručak (kafane), trebaće nam oko sat hoda kroz šarolik teren.\nAko je kraft pivo nešto u čemu uživate onda imamo pravu poslasticu za vas, u blizini se nalazi najpoznatija srpska mini pivara Kabinet, tako da ćemo tamo otići u kratak obilazak i na (dugu) degustaciju njihovih piva. Čućete kako prave svoja piva, kao i kako nalaze inspiraciju za nove ukuse.\nIz Kabineta vraćamo se u Beograd.\nDužina pešačke staze ~10km\nVreme potrebno da se staza pređe ~3,5h\nTežina staze Laka\nPotrebna oprema Udobna obuća (papuče i slična obuća su nepoželjni) i adekvanta garderoba (poželjna jedna preobuka)\nDodatne informacije Mi ćemo obezbediti vodu i energetske štanglice, vi samo ponesite ranac\n4-6 osoba 30990 RSD\nVoda i energetske štanglice tokom ture\nRučak ~1000 RSD po osobi\nDegustacija piva u Kabinetu\nUkoliko ste ljubitelj prirode i želite da provedete dan u šetnji kroz divnu prirodu kosmajskog kraja\n4-6 osoba 30990RSD (259€)


14 bivših talibanskih vođa skinuto sa crne liste UN-a – Minber\nsrp. 16, 2011 at 3:10 pm\nKomitet Savjeta bezbijednosti Ujedinjenih nacija, koji nadzire sprovođenje sankcija, skinuo je 14 talibanskih vođa sa međunarodne crne liste, u nastojanju da podstakne pomirenje u Afganistanu.\nAmbasador Nemačke u UN Piter Vitig, čija zemlja predsjedava Savjetom bezbijednosti tokom jula, izjavio je da ta odluka “šalje jasan signal: Savjet i međunarodna zajednica podržavaju napore afganistanske vlade da uključi talibane koji su prihvatili mir u politički dijalog, u cilju postizanja mira i stabilnosti u Afganistanu”.\nMeđu 14 talibana skinutih sa liste su i četiri člana afganistanskog mirovnog savjeta, osnovanog prošlog septembra, prenio je AFP.\n“Međunarodna zajednica prepoznaje napore koje članovi Visokog mirovnog savjeta čine u cilju mira, stabilnosti i pomirenja”, rekao je Vitig, pozivajući sve Afganistance da se pridruže tim naporima.\nTa mjera preduzeta je na zahtjev Kabula da se sa liste skinu neke bivše talibanske vođe za koje vlasti veruju da su napustili pobunjenike, prenio je Rojters.\nSavjet bezbijednosti UN je 17. juna usvojio dvije rezolucije kojima su uvedene odvojene crne liste za pojedince i organizacije optužene za povezanost sa organizacijom Al Kaidom i one koji su povezani sa talibanima.\nDo tada je za sankcije za dvije grupe bio zadužen jedan komitet i postojala je zajednička lista, ali je njihovim razdvajanjem međunarodna zajednica željela da podstakne talibane da se uključe u mirovne procese u Afganistanu.


Profili preduzeća | Smart Logistics System | TIMOCOM\nPronađite odgovarajuće kontakte u najvećoj logističkoj mreži u Evropi.\nPreko 45.000 proverenih preduzeća iz cele Evrope\nPronađite nove poslovne partnere i budite sami pronađeni\nObjavite dokumente koji se često traže i ponudite ih za preuzimanje, odnosno pogledajte i preuzmite dokumente drugih korisnika\nLogistika živi od umrežavanja sa pravim poslovnim partnerima. Zbog toga u TIMOCOM sistemu možete naći neutralnu logističku mrežu pomoću koje svoje naloge možete prvoklasno izvršavati. Digitalnom ponudom dokumenata (npr. EU licenca, prijava delatnosti, dokumentacija o osiguranju itd.) proces se pojednostavljuje jer otpada mukotrpno slanje elektronske pošte i faksova.\nJednostavno pronalaženje poslovnih partnera\nIzmeđu preko 45.000 proverenih preduzeća iz cele Evrope sigurno ćete naći poslovne partnere koje tražite. Pomoću funkcije za otpremanje i preuzimanje možete u sopstvenom profilu staviti na raspolaganje sva često zahtevana dokumenta svog preduzeća, odnosno pogledati i preuzeti dokumente drugih korisnika.\nPostavljanje Smart profila\nKoristite konkurentsku prednost uz pomoć sadržajnog profila firme i skrenite pažnju potencijalnih poslovnih partnera na sebe. Vi sami preko profila drugih korisnika stičete tačan uvid u transportno i logističko tržište u Evropi i na taj način možete proširiti poslovne mogućnosti.\nŠto više usluga nudite, to ste atraktivniji za potencijalne poslovne partnere. Ovde možete detaljno nabrojati sve činjenice o transportu i time pružiti sveobuhvatne informacije o svojim kompetencijama. Sve otpremljene datoteke su sigurno kodirane tako da ne može doći do zloupotrebe.\nBrzo sticanje pregleda\nRelacije koje uobičajeno vozite ovde će biti unete u kategoriju „Relacije po zemljama“ i tamo pregledno prikazane. Mogući poslovni partneri ovde će saznati Vaš spektar usluga. Komforno i brzo.\nKao preduzeće koje se bavi špedicijom ili transportom predstavljate se kao pružalac usluga i omogućujete da Vas pronađu novi atraktivni poslovni partneri.\nKao preduzeće iz proizvodne i trgovinske branše koje se bavi otpremanjem robe dobijate tačan uvid u prirodu transporta i logistike Evrope i brzo proširujete svoj broj liferanata.\n„Ubuduće ćemo sarađivati još samo sa firmama koje su u svoj profil unele dokumenta. Mnogo značaja pridajemo ekološkom radu - upotreba faksova je sve, samo ne to.\nŠpedicije Kellershohn GmbH & Co. KG\n„Mi smo transparentno preduzeće i to treba svi da vide. Zato unosimo svoja dokumenta u program. To uliva poverenje pre svega našim novim poslovnim partnerima."\nPorodično preduzeće Dal Ferro Trasporti je osnovao direktor Nereo Dal Ferro 1989. godine i ima sedište u Italiji. Da je digitalizacija u transportnoj i logističkoj branši sve važnija, primećeno je ranije. Zbog toga je Dal Ferro na sopstvenoj veb stranici stavio dokumente na raspolaganje za preuzimanje. Ko ih je preuzeo, bilo je neizvesno. Zahvaljujući TIMOCOM-ovoj funkciji za unos i preuzimanje preduzeće sada može biti sigurni da će samo korisnici TIMOCOM-a moći da vide postavljene dokumente.


"Nоć ukusa" na Palilulskоj pijaci | Beogradske vesti\nDobro jutro Beograde!\nPOZORIŠNA DEŠAVANJA U BEOGRADU\nDobro jutro Beograde! Stolica\nDobio sam hemijsku olovku\nDobro jutro Beograde! Ko traži neprijatelja…\nBeogradsko dramsko pozorište, počinje sezonu 4. septembra\nNarodno pozorište: „Ponovo zajedno – pogled promatrača menja sve“, 29. avgusta u 22 časa\nDobro jutro Beograde! Sve to JA\nOstali su dužni…\nDobro jutro Beograde! I tako ja to pročitao…\nKada narod čuva Srbiju\n„Nоć ukusa” na Palilulskоj pijaci\nlara17 8 месеци ago\nJKP „Gradskе pijacе” u pеtak 24. januara оrganizujе gastrоnоmsku manifеstaciju „Nоć ukusa” u mоdеrnоm prоstоru Palilulskе pijacе. U periodu od 18 časоva dо pоnоći pоsеtiоcе оčеkujе širоk asоrtiman dоmaćih tradiciоnalnih prоizvоda, оd pršutе, kоbasica, čvaraka, ajvara dо raznih vrsta džеmоva i zdravih slatkih pоslastica bеz šеćеra.\nPоrеd kupоvinе, pоsеtiоci ćе mоći da dеgustiraju raznе vrstе prоizvоda, a prilikоm оbilaska tеzgi i da uživaju u tоplim zimskim napicima.\nRaznоvrsnоst sadržaja Palilulskе pijacе i u „Nоći ukusa” nudi mоgućnоst nabavkе svеžih mеsnih, suhоmеsnatih prоizvоda i ribе, intеrnaciоnalnih jеla, hranе iz vеlnеs prоgrama, brоjnih nеprеhrambеnih prоizvоda, kuhinjskе galantеrijе, cvеtnih aranžmana, kaо i hranе i оprеmе za kućnе ljubimcе.\nU „Nоći ukusa” najmlađе pоsеtiоcе u dеčjеm kutku оčеkuju animacijе pоput intеraktivnih radiоnica uz klоvnоvе i mađiоničarе, dоk ćе ljubitеlji pоzоrišta u kulturnоm kutku mоći da kupе kartе za оmiljеnе prеdstavе pо prоmоtivnim cеnama.\nКakо bi gastrоnоmska manifеstacija „Nоć ukusa” prоtеkla u štо prijatnijоj atmоsfеri, „Gradskе pijacе” su za svоjе pоsеtiоcе оrganizоvalе i muzički prоgram u kоmе ćе nastupiti di-džеj Brkati, saopštili su iz JKP „Gradskе pijacе” .\nPosted in Beogradska dešavanja, Beogradske vesti, Gradske vestiTagged #Beogradske vesti #gradske vesti #gradske vesti.Beograd\nУто јан 21 , 2020\nDobro jutro Beograde! Ovo jutro sam malo stariji, a da li si mi ti mlađi danas? Mnogo je onih koji postavljaju pitanja, ali uvek kada treba da čuju odgovor odu. Teško je čuti istinu, a još teže sa njom živeti.\nBeogradski vikend 25. – 27.10.2019\nUhapšеnо 10 оsоba оsumnjičеnih za trgоvinu uticajеm\nJКP „Bеоgradski vоdоvоd i kanalizacija“ sprоvоdi akciju Rеprоgrama duga\nRodio se beli bizon u Beogradskom zološkom vrtu\nIzložba „Kraljevi i svetitelji srpski“ od 7.maja\nBaš si pijan\nZaostao, pa deli motke\nŠto ga onda uništi?\nNE VIDI I NE ČUJE DEDA…\nDoktor i maserati\nDan sećanja na žrtve holokausta, genocida i drugih žrtava fašizma u Drugom svetskom ratu


U prokupačkoj bolnici 30 pacijenata sa potvrđenim prisustvom virusa Kovid- 19 - Topličke Vesti | Topličke Vesti\tU prokupačkoj bolnici 30 pacijenata sa potvrđenim prisustvom virusa Kovid- 19 - Topličke Vesti\nPROKUPLJE- U poslednja 24 sata, u Kovid prijemno-trijažnim ambulantama Opšte bolnice „Dr Aleksa Savić“ u Prokuplju, pregledano je 75 pacijenata sa simptomima respiratornih infekcija pod sumnjom ili pozitivnih na Kovid -19.\nSa današnjim danom u Opštoj bolnici „Dr Aleksa Savić“, hospitalizovano je 40 pacijenata sa teritorije Topličkog okruga, dok je kod 30 pacijenata potvrđeno prisustvo virusa Kovid -19.\n–Hospitalizovani pacijenti su sa bronhopneumonijom i srednje-teškom kliničkom slikom. Na kiseoničkoj potpori trenutno su 23 pacijenta i svi su pod 24-časovnim nadzorom lekara i medicinskog osoblja, istakli su u ovoj zdravstvenoj ustanovi.\nU Kovid ambulanti prokupačkog Doma zdravlja u poslednja 24 sata pregledano je 182 pacijenta pod sumnjom ili pozitivnih na Kovid -19, od kojih je šest upućeno u bolnicu na dalje ispitivanje i lečenje.\nKratak url URL: https://toplickevesti.com/?p=494648


Građani koji su pretrpili štete tokom majskih poplava u RS će sa platnim karticama po vaučer modelu moći kupiti robu sa utvrđenog „Spiska roba” iz asortimana Mercatora.\nU skladu sa Uredbom o načinu i postupku sanacije šteta na stambenim objektima izazvanim poplavama u Republici Srpskoj u maju 2014. godine, a na osnovu utvrđenog Spiska roba i usluga koje se mogu kupiti elektronskom platnom katicom, Mercator BL iz svog asortimana nudi sljedeću robu: Posteljine za krevete, deke, jorgane, zavjese, peškire, frižidere, frižidere sa zamrzivačem, električne šporete, šporete na plin, šporete na drva, kombinovane šporete, rerne, bojlere, mašine za veš, grijalice, usisivače, električne miksere, električne pegle, TV uređaje, servise za ručavanje, čaše, pribore za jelo, posuđe za pripremu hrane i klima uređaje.\nNakon potpisivanja ugovora sa Fondom solidarnosti za obnovu Republike Srpske, u Mercatoru su obezbijeđeni svi potrebni uslovi za kupovinu robe elektronskim platnim karticama, čim one budu operativne. Korisnici kartica već sada mogu odabrati i rezervisati potrebnu robu u svim prodajnim jedinicama Mercatora BL, a kada elektronske kartice budu operativne, preuzimanje robe će se vršiti isključivo u hipermarketu Mercator Centra Banja Luka, navodi se u saopštenju.\nTagovi: banja lukadamjan davidovickarticemerkatorsanacija


Prilika za uključivanje u društvo, putem posla - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nPrilika za uključivanje u društvo, putem posla\nDvadeset žitelja opštine Bečej romske nacionalnosti biće radno angažovano na primarnoj i sekundarnoj selekciji otpada u okviru projekta Inicijativa za inkluziju, čiji je nosilac opština Bečej, vredan 200.000 evra i koji finansira nemačka organizacija za međunarodnu saradnju – GIZ.\nOpština Bečej je jedna od šest lokalnih samouprava u Srbiji koja će na ovaj način radno angažovati jednu marginalizovanu, a partneri na projektu su Centar za socijalni rad, Humanitarno udruženje Đina, kao i Potisje Bečej, koje će, ovako dobiti novih 15 radnika.\nPored toga, nakon što opština kupi mehanizaciju i opremu (kamion i viljuškar), koja će se finansirati iz ovog projekta, i ona će biti data Potisju na korišćenje.\nPetnaest od 20 osoba će raditi na deponiji Botra, a preostalih pet će biti angažovani za selekciju i motivaciju, a deo projekta je i vršnjačka edukacija. Prema rečima direktora Potisja, uslovi za njihovo obučavanje i posle rad su stečeni, a sa radnicima će biti i mentori koji će ih obučavati pre svega o bezbednosti na radu tokom selekcije otpada.\nDvadeset osoba romske nacionalnosti dobijaće, najverovatnije od marta, kada krenu da rade, bruto iznos od 250 evra, a biće angažovani na osnovu ugovora o delu, najduže do kraja godine, kada projekat bude treba da se završi. Za sada nije precizirano koliko će sati oni provesti tokom dana radeći na deponiji.\nU opštini Bečej ne postoji tačan podatak o broju žitelja romske nacionalnosti, i to je, ocenjuju sagovornici, iz više razloga. Međutim, procena je da su upravo Romi, procentualno, najviše korisnici socijalne pomoći u odnosu na ostale marginalizovane grupe.


Plaćeni program za mlade talente u kompaniji PepsiCo | Nova Ekonomija\nPetu, jubilarnu, godinu zaredom kompanija PepsiCo pokrenula je globalni program Dare To Do More, namenjen diplomcima koji su spremni da prihvate izazov i pokažu svoju kreativnu stranu u jednoj od vodećih svetskih kompanija u industriji hrane i pića. U okviru ovogodišnjeg programa biće izabrana dva najbolja kandidata za pozicije u sektorima Prodaja i Lanac snabdevanja\nDare To Do More program namenjen je studentima završih godina studija i diplomcima, sa do tri godine radnog iskustva, koji su spremni da pokažu svoja stečena znanja i primene ih u rešavanju zadataka.\nOve godine, kandidati će dobiti zadatak da kreiraju studiju slučaja zasnovanu na ciljevima pep+ (PepsiCo Positive) strategije održivog razvoja kompanije PepsiCo. Mladi kandidati će imati priliku da svoje veštine primene u stvaranju kreativne ideje koja je deo odgovara na temu održivog poslovanja kompanije, kreirajući tako pozitivne promene, ali i pružajući sebi šansu da svoju karijeru započnu upravo u kompaniji PepsiCo.\n„Dare To Do More program mi je omogućio da kroz razne rotacije naučim mnogo, bolje upoznam sebe i dobijem priliku da pokažem sve veštine koje sam stekao tokom studija. Kada se osvrnem na svoj razvojni put u kompaniji, mogu slobodno reći da su to bili najuspešniji meseci tokom kojih sam najviše naučio, postigao i apsolutno izašao iz svoje zone udobnosti. Program je osmišljen tako da vas konstantno izaziva da uradite više, bolje i snažnije i da se stalno nadograđujete. Možda i najzabavniji deo celog procesa je svakako studija slučaja u kojoj sam imao „odrešene ruke“ da osmislim nešto novo, gde se kreativnost ceni, kao i pristup koji je „izvan kutije“, dok je osećaj ponosa dok predstavljate svoje rešenje nešto što je neprocenjivo“, podelio je svoja iskustva Veljko Ristić, jedan od polaznika prošlogodišnje generacije, koji je karijeru počeo u sektoru prodaje, a sada je na funkciji Category Manager Executive.\nDare To Do More program traje 2 godine, podrazumeva osmočasovno radno vreme i plaćen je. Tokom ovog perioda izabrani kandidati će imati prilike da razvijaju svoje karijere pod mentorstvom eksperata kompanije PepsiCo. Prijave za učešće traju do 31. maja 2022. godine. Više informacija, kao i link za prijavu možete pronaći OVDE.\nPrijave za StartFON do 15. maja


Party | Misli i zabeleške...\nUbuntu na festivalu e-Tvrđava… drugi deo\n05/09/2009 by bojce\nI eto, 4. septembar je prošao, i predavanje na e-Tvrđavi je bilo. Ko nije mogao da dođe…vidimo se nekog sledećeg puta.\nEkipa LoCo-a (u sastavu: Igor Kekeljević, Srđan Udovički, Slobodan Mitrović, Nemanja Tobić, Zoran Olujić i Bojan Bogdanović) posetila je rovove tvrđave u Nišu i održala 2 predavanja: prvo je bilo posvećeno instalaciji, a drugo programima sa naglaskom na profesionalnu upotrebu programa za grafičku obradu.\nPosećenost je bila na dobrom nivou, pa je prostor na kome su se održavale prezentacije bio pristojno popunjen.\nVidimo se nekom sledećom prilikom.\nPosted in Izveštaji, Ubuntu, Vesti.\tOznačeno e-tvrđava, Party, Ubuntu\nUbuntu na festivalu E-Tvrđava\n30/08/2009 by bojce\nLeto je na izmaku, pa je vreme i da se počne sa ozbiljnijim radom.\nEkipa predavača Ubuntu LoCo Srbija, gostovaće 4. septembra na festivalu E-Tvrđava u Nišu. Planirano je da u toku dana instaliramo Ubuntu zaiteresovanim posetiocima (naravno i Kubuntu…), a u popodnevnim časovima, sa početkom od 17h, biće održana 2 predavanja.\nPrvo predavanje biće posvećeno lokalnoj zajednici i biće prikazana instalacija Ubuntu-a, a drugo predavanje najpopularnijim programima za zvuk, video, kancelarijsko poslovanje, internet i biće reči o aspektima sigurnosti koja u današnje vreme nije zanemarljiva .\nPosetiocima će, kao i obično, biti deljen promotivni materijal i diskovi sa instalacijom (K)Ubuntu-a. Naravno, svi zainteresovani moći će da dobiju odgovore na sva pitanja u direktnom razgovoru sa predstavnicima zvanične Ubuntu zajednice u Srbiji.\nDetaljnije o samom festivalu: E-Tvrđava\nPosted in Ubuntu, Vesti.\tOznačeno e-tvrđava, Party, Ubuntu\nPančevo: Ubuntu promocija\n20/05/2009 by bojce\nPošto slika uvek više govori od reči, evo zvanične pozivnice za događanje u Pančevu:\nPosted in Ubuntu, Vesti.\tOznačeno Party, Ubuntu\nUbuntu druženje u Smederevu\n12/05/2009 by bojce\nEto, događaj u Centru za kulturu u Smederevu se održao. Ako niste još uvek shvatili šta je: Ubuntu Release Party 9.04…. Druženje je uvek dobar povod za razmenu iskustava, priče, prepričavanja i sve to, naravno, o Ubuntuu (i još ponekoj temi 😉 ne brinite).\nBilo je dosta dobrih ideja, dogovora o nekoj budućoj saradnji, ali kao i sve dobro, nije moglo trajati beskonačno. Ekipa se sakupila sa raznih strana (pored domaćina, bilo nas je iz Beograda, Pančeva, Novog Sada i, verovali ili ne, Pirota).\nNaravno, ko nije došao, pogrešio je…..\nSlike možete pogledati na Flickr Ubuntu Srbija\nPosted in Izveštaji, Ubuntu.\tOznačeno Party, Ubuntu


Klasna dimenzija stanovanja | kulturpunkt\nKlasna dimenzija stanovanja\nRadovi Davida Kerra i Ine Wudtke povezuju stambenu krizu u Glasgowu i Berlinu s procesima urbane transformacije koji otkrivaju njezine političke i ekonomske korijene.\n05.10.2017 - 03.11.2017\t, Zagreb - BAZA, Adžijina 11\nFOTO: David Kerr, Rent Strike in Glasgow, 1915.\nOvogodišnju sezonu BLOK-ovog programa Umjetnici za kvart zaključuje izložba Davida Kerra i Ine Wudtke, koja se otvara u četvrtak, 5. listopada, u 19 sati u Bazi.\nKako stoji u službenoj najavi, Kerr i Wudtke su umjetnici koji u samo središte svog umjetničkog interesa i političkog angažmana stavljaju stambeno pitanje. U svom radu dali su se u potragu za uzrocima i posljedicama stambenog problema na lokalnim primjerima Glasgowa i Berlina, povezujući stambenu krizu s procesima urbane transformacije koji otkrivaju njezine duboke političke i ekonomske korijene.\nNasuprot još uvijek dominantnom stavu kako se stambeno pitanje može riješiti malim pomacima u upravljačkim politikama, radovi ovo dvoje umjetnika pokazuju kako njegova politička i ekonomska pozadina zahtijeva radikalan odgovor. Stoga poseban naglasak stavljaju na klasnu dimenziju stanovanja, pozivajući na organiziranje stanara u borbi za kvalitetno i široko dostupno stanovanje u javnome vlasništvu.\nPrvi dio ovog izložbenog diptiha, Dužničko ropstvo, donosi izbor stripova i ilustracija Davida Kerra: tri priče iz Kerrova opusa obuhvaćaju dugi period od prvih podstanarskih štrajkova u Škotskoj tijekom Prvog svjetskog rata do danas. Prolazeći kroz širok vremenski luk autor propituje povijesno nasljeđe radničkih borbi i njihovu vezu sa suvremenim organiziranjem, a aktualne mehanizme komodifikacije stanovanja, upogonjene velikim kulturnim i sportskim manifestacijama, stavlja u prošireni historijski kontekst: kapitalistički razvoj i njegov duboko destruktivni karakter.\nDrugi dio diptiha, The Fine Art of Living Ine Wudtke zasijeca u specifični istočnonjemački kontekst: privatizaciju javnog stambenog fonda nakon pada Zida i gentrifikaciju koja je uslijedila. Mehanizme istjerivanja siromašnijeg stanovništva kako bi se zgrade mogle adaptirati u luksuznu robu na nekretninskom tržištu umjetnica je osjetila na vlastitoj koži, a svoje iskustvo koristi kao ulaz u problem berlinskog stanovanja na sistemskoj razini.\nNa zadnji dan izložbe, u petak, 3. studenog, u 19 sati Ina Wudtke će održati predavanje pod naslovom Poetska agitacija: o revolucionarnim komunističkim radnicima piscima u Weimarskoj republici.\nKustosice izložbe su Ivana Hanaček i Ana Kutleša.


Većinski izborni sistem: da li nam je potreban i šta bi se njegovim uvođenjem promenilo? | Talas.rs\nČesto se govori o promeni izbornog sistema kao rešenju za različite probleme političkog života u Srbiji.\nDa podsetimo – kod nas postoji proporcionalni izborni sistem, a narodni poslanici biraju se na celoj teritoriji Republike Srbije koja čini jedinstvenu izbornu jedinicu. Ne glasamo za pojedinačne poslanike već za izborne liste koje formulišu partije odnosno koalicije, a mandati se raspoređuju proporcionalno broju osvojenih glasovu uz primenu čuvene D’ontove formule koja blago favorizuje najjače političke opcije.\nPostoje različite varijacije izbornih sistema, uključujući i mešovite, ali se rasprave kod nas najčešće vode oko uvođenja većinskog sistema.\nPitali smo sagovornike koji su se bavili ovim temom da li je Srbiji potreban većinski sistem i do kakvih bi promena njegovo uvođenje dovelo.\nBojan Klačar, izvršni direktor CeSID-a kaže za Talas da je Srbiji potrebna promena izbornog sistema – i to što pre:\n„Imajući u vidu ranija iskustva u Srbiji (indeks disproporcionalnosti 1990. je bio 23.65; izraženi gerrymandering), danas dostupne analize i trendove (u svetu je od 1991. do danas 18 zemalja napustilo većinski sistem, kritike istog i u etabliranim demokratijama) i njegove posledice (disproporcionalnost, “manja osetljivost” na zastupljenost različitih manjinskih grupa), većinski sistem nije potreban, ali jeste potrebno osnaživanje veze između građana i izabranih predstavnika kroz neku formu personalizacije izbornog sistema.”\nKlačar ističe da većinski izborni sistem rešava pitanje metropolizacije predstavljanja i depersonalizacije izbornog sistema.\nBojan Klačar, foto: Medija centar Beograd\n“Trenutno između građana i izabranih predstavnika (u sadašnjem sistemu sa zatvorenim listama i 1 izbornom jedinicom) de facto nema komunikacije, odgovornosti predstavnika i spremnosti na polaganje računa elektoratu.\nUvođenje većinskog sistema izazvalo bi strukturne promene u skoro svakom delu političkog života:\nKampanje bi bile personalizovanije, izraženija geografska reprezentacija, čvršća veza između izabranih predstavnika i građana, smanjenje broja stranaka i decentralizacija istih, trend redukcije koalicionih i fragmentiranih vlada, ali bi se povećala disproporcionalnost i uticaj na formiranje i manipulisanje brojem i veličinom izbornih jedinica, uz smanjenje zastupljenosti manjinskih grupa i sužavanjem stranačkog pluralizma jer bi većinski sistem smanji šanse za uspeh manjim ili novim strankama.“\nDušan Spasojević, docent na Fakultetu političkih nauka, takođe veruje da je potrebno popravljanje sadašnjeg izbornog sistema kroz elemente koji na njega utiču, poput medija, finansiranja stranaka ili izborne administracije.\n„Bez toga ni jedan izborni sistem neće dati očekivane rezultate. Takođe, u obzir dolazi promena koja bi omogućila glasanje za konkretne poslanike (tzv personalizacija ili personalizovano glasanje), uvođenje geografskih i drugih kvota ili u najradikalnijoj meri uvođenje mešovitog sistema.”\nDušan Spasojević, foto: Medija centar Beograd\nSpasojević dodaje da uvođenje većinskog sistema danas ne bi dovelo do većih promena jer stranke gospodare procesom i većinski sistem bi ih tek malo oslabio.\n“Ili neko smatra da bi SNS na lokalima birao kandidate bez Vučićevog uticaja? Ili da u kampanjama lokalni kandidati ne bi bili pokriveni liderima stranaka, kao u slučaju lokalnih izbora?\nTo nam pokazuje koliko izborni sistem zavisi od drugih dimenzija političkog života i prakse.\nI zbog toga sam uvek za postepene i manje promene uz evaluaciju postignutog i zbog čega npr. sadašnji sistem nije dao očekivane rezultate.“\nBoban Stojanović, politikolog, smatra da promena izbornog sistema treba da ide u pravcu personalizacije – diretknog izbora narodnih poslanika.\n„Koji tačno model ili elementi modela su potrebni – pitanje je za šire rasprave.\nVećinski izborni sistem bi u političkom životu Srbije doneo nekoliko važnih izmena.\nBirači bi glasali imenom i prezimenom za kandidate, odnosno direktno za ličnost bez posredstva političkih partija, što bi stvorilo vezu između birača i poslanika i podstaklo odgovornost izabranog predstavnika, jer bi za svoj mandat morao da se bori direktno na izborima u okruženju kome živi.\nSa druge strane, glasanje u jednomandatnim izbornim jedinicama dovodi do teritorijalne zastupljenosti svih delova Srbije, rešava problem metropolizacije i „beogradizacije“ parlamenta. Takođe, uvođenje nekog od modela većinskog izbornog sistema sprečilo bi indirektnu parlamentarizaciju Srbije i nesrazmeran uticaj nekih partija u parlamentu u odnosu na njihovu izbornu snagu.”\nStojanović misli da je verovatno ključna prednost podsticaj razvoju unutar-partijske demokratije u svim partijama u Srbiji.\nBoban Stojanović, foto: Medija centar Beograd\n“Poslanici izabrani po većinskom modelu ne bi bili zavisni od lidera partije i najužeg rukovodstva, već bi ojačala uloga birača u procesu donošenja odluka.\nUkoliko bi Srbija uvela čist većinski sistem u ovom trenutku, ne bi sve prednosti ovog sistema osetila odmah. Verovatno bi se desila velika disproporcija u broju glasova i mandata, kao i promene u partijskom sistemu koje bi dovele do dvopartizma, a možda i do jednopartizma jer je uticaj izbornog sistema na partijski nedvosmislen, kako kroz procedure, tako i kroz pristup i izborne odluke birača.\nMoguće je da ne bi doveo odmah ni do povećanja unutar-partijske demokratije, ali definitivno bi iz izbornog ciklusa u ciklus dovodio do veće odgovornosti izabranih poslanika, do rasta demokratije i disperzije moći u partijama i do većeg uticaja birača na odluke koje se donose u Narodnoj skupštini.“\nMladen Mrdalj, predavač na Visokoj školi za ekonomiju i upravu u Beogradu, veruje da je Srbiji potreban upravo većinski sistem.\n„Kao što se ishrana zdrave osobe ne može automatski prepisati bolesnoj osobi, tako ni izborni sistem ne može da se prosto prepiše od “zdrave” strane države. Građani Srbije uporno smenjuju vladajuće stranke, ali nikako da smene loše vladajuće prakse – bahatost i neodgovornost izvršne vlasti.\nSkoro nijedna vlada se nije plašila skupštine, iako se par koalicionih vlada plašilo ucena malih „kombi“ stranaka. Vlade rade šta hoće, jer ih čine partijske vrhuške. Kroz partijske liste u skupštinu postavljaju odane stranačke kadrove. Oni se poslušnošću vladi bore za nove mandate i privilegije.\nIstom partijskom polugom vlada preko skupštine utiče na tužilaštva i sudove. Vlada će raditi savesnije kad se bude plašila skupštine.”\nMladen Mrdalj, Visoka škola za ekonomiju i upravu\nDakle, kad se vladajući poslanici budu plašili glasača više nego vlade.\nTo će biti kada se u skupštinu ne bude ulazilo sa bilo kakve partijske liste, nego direktnim izborima za poslanike u malim izbornim jedinicama (20-30 hiljada birača). Umesto postojećih monolitnih stranaka gde se glasa po naredbi vrhuške, dobićemo stranke sastavljene od lokalno izabranih slobodoumnih poslanica i poslanika.\nPoštenoj osobi ne trebaju tajkuni i stranačke mašinerije za uspešnu kampanju u maloj izbornoj jedinici. Velika izborna jedinica neizbežno nameće veliku stranačku mašineriju. Zato se opozicija uvek ponaša isto kad zavlada – mora nahraniti svoje naraslo članstvo državnim budžetom. Narodu ako šta ostane.\nŽalopojka da većinski sistem nije „reprezentativan“ (kao postojeći proporcionalni) promašuje suštinu – vlada mora da se plaši skupštine, a skupština glasača. Reprezentativna skupština koje se vlada ne plaši je besmislena i služi maskiranju autoritarnosti.“\nSvi sagovornici se, dakle, zalažu za promenu (nekih) elemenata trenutnog izbornog sistema, ali ostaje pitanje koliko bi vremena trebalo da prođe da bismo videli posledice tih promena, kao i kolike bi one zaista bile.\nUvođenje bilo kakve novine u politički sistem naravno zavisi od konteksta u kojem se odvija, pa bi bilo zanimljivo videti na koji način bi veća odgovornost narodnih poslanika izmenila politički život u Srbiji.


Stop zastrašivanjima sindikalaca – dobrotvorni događaj za sindikalca iz Jure - Mašina\nStop zastrašivanjima sindikalaca – dobrotvorni događaj za sindikalca iz Jure\nRadnički glas, u saradnji sa CK13 i Prelom Izdavaštvom, organizuje u subotu od 18h u CK13 u Novom Sadu dobrotvorni događaj za Predraga Stojanovića, sindikalca iz Jure iz Leskovca, člana Samostalnog sindikata metalaca Srbije.\nMašina 05.05.2022. 05.05.2022.\nPredrag Stojanović je prošle godine dobio otkaz u Juri, o čemu ste mogli da čitate na Mašini. Kompanija je ovog radnika optužila krivično za urušavanje ugleda firme, „samo zbog toga što je radio svoj posao kao sindikalac – javno govorio o položaju radnika u leskovačkoj Juri i obelodanjivao kršenja radničkih prava u ovoj fabrici“, navodi se u saopštenju organizatora.\nOrganizatori događaja navode da je Jura na poslednjem ročištu konkretizovala svoj odštetni zahtev tražeći da joj se na ime povrede ugleda isplati suma od 20 miliona evra.\n„Iako Peđa ima sve osnove da dobije sudski proces i da se vrati na posao, on u međuvremenu nema nikakvih primanja. Upravo je ovo tipična strategija poslodavaca, koji računa da otpušteni sindikalac neće dočekati presudu, već će pod pritiskom surove svakodnevice morati da odustane od borbe. Pored toga, enormne sume koje se ispostavljaju kao odštetni zahtevi služe da zastraše obične radnike, koji o ovakvim iznosima ne mogu ni da sanjaju“, stoji u najavi događaja.\nIz Radničkog glasa veruju da ovo sa čime se suočava Stojanović zahteva odgovor svih radnika i radnica u Srbiji, te zbog toga organizuju solidarni događaj u CK13 u Novom Sadu.\nNa događaju će se prikupljati novčana pomoć za Stojanovića, a na programu će od 18h biti film „Norma Rae“ (SAD, 1979) koji govori o osnivanju sindikata u tekstilnoj industriji u jednoj fabrici u Americi i o pritiscima koje trpi radnica koja osniva sindikat, a koji kulminiraju udaljavanjem sa posla. Od 20h okupljenima će se obratiti sindikalci iz Novog Sada, a od 20.30 će početi žurka uz muziku DJ S.C.U.M.-a.\nTags CK13JuraPredrag StojanovićRadnički glas\nPotpisan prvi kolektivni ugovor u industriji videoigrica u Hrvatskoj\nRodna ravnopravnost rađa kulturnu raznolikost: Poziv na seminare za umetnice, preduzetnice i radnice u kulturi\nPrvog maja protest ispred Jure u Leskovcu Mašina 18.04.2022.\nJura odbija da vrati na posao predstavnika sindikata Predraga Stojanovića i pored rešenja inspekcije Mašina 07.07.2021.


Gibraltar - Wikipedia Rojalista\nIzmjena od 15:29, 20 januar 2019 korisnika Rojalist (Diskusija | doprinosi)\nUpravni oblik Prekomorska teritorija\nGlavni grad Gibraltar\nGuverner Ed Davis\nPovršina 6,8 km²]\nGustoća 4.307 stanovnika na km²\nPozivni broj +350\nNAPOMENA: Gibraltar je primjer validnosti prava na suverenitet nad teritorijom po osnovu jednog sporazuma tj. međunarodnog prava i nakon više od 300 godina, te najbolja potvrda da je povratak Bosanske kraljevine realan.\nGibraltar je prekomorska teritorija Ujedinjenog Kraljevstva. Nalazi se na krajnjem jugu Pirinejskog poluostrva i Evrope, na razmeđi Atlantskog okeana i Sredozemnog mora. Leži na istoimenom moreuzu (Gibraltarski moreuz) koji odvaja Evropu i Afriku. Ukupna površina Gibraltara iznosi 6,843 km2, a na sjeveru se graniči sa Španijom. Istorijski je bio veoma važna vojna baza za Britance, a i danas se tamo nalazi baza Kraljevske mornarice.\nSuverenost Gibraltara je bila najznačajnije pitanje tenzija u odnosima Španije i Engleske. Španija je prepustila Gibraltar u skladu sa Sporazumom iz Utrechta 1713, mada je i kasnije imala pretenzije na njega i tražila od Engleza da joj ga vrati. Međutim, pravno gledano situacija je potpuno jasna i Španija se sama odrekla suvereniteta nad Gibraltarom u skladu s međunarodnim (dinastičkim i dr.) pravom. Stoga Španija nema pravo ni na arbitražu, pa čak ni na vođenje sudskog spora. Ovo je i najbolji dokaz da je međunarodno pravo neprikosnoveno niti zastarijeva. Npr. i Bosna (BiH), kao uzurpirana monarhija čija se vladarska loza nije nikad odrekla prava na suverenitet, može povratiti monarhiju privremeno prekinutu regicidom 1535 nad prošlim suverenim prinčem Berislavićem.\nDana 17. novembra 2002, održan je referendum na kom su se građani Gibraltara izjašnjavali o zadržavanju britanskog suvereniteta nad Gibraltarom. Rezultati referenduma su pokazali da je 99% građana za ostanak trenutnog stanja, dok je samo 1% bilo za podjelu suvereniteta između Španije i Ujedinjenog Kraljevstva.\n2.1 Arapska vlast\n2.2 Španski period\n2.3 Britanski period\n2.3.1 Španski građanski rat\n2.3.2 Drugi svjetski rat\n2.3.3 Nedavna istorija\n3 Politički sistem\nRiječ Gibraltar je španska izvedenica iz arapskog Džebel al-Tarik tj. Tarikova planina. Naziv je vezan za geološku formaciju, tzv. Gibraltarsku stijenu (Rock of Gibraltar) nazvanu po berberskom generalu iz vremena arapske dinastije Emevija Tariku ibn Zijadu koji je vodio arapsku invaziju na Pirinejsko poluostrvo 711 g. u ime halife Al-Valida I. Ranije se nazivala i Mons Calpe, jedan od antičkih Heraklovih stubova. Danas se Gibraltar kolokvijalno naziva još i Gib ili The Rock (stijena).\nPostoje dokazi naseljenosti Gibraltara još iz praistorije. Nađeni su i tragovi neandertalaca. Tokom pisane istorije, prvi stanovnici su bili Feničani, oko 950 p.n.e. Kasnije je Gibraltar bio poznat Grcima po nazivom Heraklovi stubovi, po legendi o stvaranju Gibraltarskog moreuza. Kartažani i Rimljani su tamo takođe osnivali privremena naselja.\nNakon propasti Rimske imperije, Gibraltar je nakratko bio pod kontrolom Vandala. Kasnije je to područje bilo dio Vizigotskog kraljevstva Hispanije do njegove propasti nakon arapskog osvajanja 711.\n30. aprila 711. godine, Emevijski general Tarik ibn Zijad, na čelu većinske berberske vojske, prešao je moreuz kod Ceute. Prvo je pokušao da se iskrca kod Algecirasa ali nije uspio. Kasnije se neopaženo iskrcao na južnu tačku Gibraltara. Međutim, prva četiri vijeka arapske vlasti nad ovim područjem nisu donijela mnogo napretka.\nSultan Abdul Mu'min je izgradio prvo stalno naselje na području Gibraltara, 1150-ih, naredivši izgradnju utvrde na stijeni, a čiji su ostaci i danas vidljivi kao Moorish Castle (Maorski dvorac). Kasnije je Gibraltar postao dio Kraljevine Granade i ostao u njenom sastavu sve do 1309, kada ga kastiljanska vojska kratkotrajno okupira. Godine 1333, osvajaju ga Marinidi koji su izvršili invaziju na Kordobski halifat, ali ga 1374 vraćaju Granadi. Napokon pada pod kastiljsku vlast 1462, završavajući tako 750 godina dugu maursku vlast.\nBitka za Gibraltar, 25. april 1607.\nIako je osvajač Gibraltara, vojvoda Medina Sidonia dugo bio jedini vlastodržac u Gibraltaru, grad je prisvojio kastiljski kralj Henrik IV, koji ga je uvrstio u svoje posjede dodajući među svoje titule i Kralj Gibraltara. Godine 1462, kralj prisajedinjuje i razrušeni grad Algeciras, time praveći širi pojam teritorije. To zaleđe je danas poznato kao Campo de Gibraltar.\nMeđutim, tokom političkih previranja za vrijeme vladavine Henrika IV, grad i opština Gibraltar su ponovno vraćeni pod vlast vojvode Medine Sidonije, 1468. On ga 1474 prodaje jevrejskim naseljenicima iz Cordobe i Seville, koje je predvodio Pedro de Herrera, u zamjenu za držanje svog vojnog garnizona u gradu naredne dvije godine. Grupa od 4350 jevreja se zatim naselila u grad. Međutim, oni se tu zadržavaju samo dvije godine, nakon čega ih Medina Sidonia istjeruje i predaje Inkviziciji.\nGibraltar se ponovo vraća pod vlast španske Krune 1501, ujedinjene 1479. Iste 1501 g. u Toledu kraljica Izabela Kastiljska izdaje kraljevsku povelju kojom se Gibraltaru dodjeljuje grb koji je i danas u upotrebi.\nPomorska bitka za Gibraltar se odigrala 25.4.1607 u sklopu Osamdesetogodišnjeg rata, kad je holandska flota iznenadila i napala špansku usidrenu u Gibraltarskom zalivu. Tokom četverosatne bitke, cijela španska flota je uništena.\nTokom rata za špansko naslijeđe, engleska i holandska vojska kao saveznici imperatora Karla VI koji je bio pretendent na špansko prijestolje, formiraju zajedničku flotu i napadaju brojne gradove na južnim obalama Španije. 4.8.1704, nakon što je u rano jutro započela bombardovanje koje je trajalo četiri sata, flota pod komandom engleskog admirala Georgea Rookea i holandskog princa Georgea od Hessen-Darmstadta, a koja se sastojala od 1800 holandskih i engleskih mornara, zauzima grad Gibraltar u ime nadvojvode Charlesa. Uslovi predaje Španaca su omogućavali određenu zaštitu građana, međutim saveznički komandanti su navodno izgubili kontrolu nad pijanim mornarima koji su opustošili grad ubijajući stanovnike, silujući žene i uništavajući većinu katoličkih crkvi. Pustošenje je trajalo tri dana, i kao navodni rezultat toga većina stanovništva je protjerana, pobjegla ili pobijena.\nUdružena španska i francuska vojska nisu uspjele ponovno vratiti grad pod svoju kontrolu. Sporazumom iz Utrechta 1713, kojim je rat završen, Gibraltar je ostao pod suverenitetom Britanije. U skladu s čl. X i XI Sporazuma, Španija je predala Gibraltar i ostrvo Minorca pod britansku vlast. Od tad Velika Britanija u kontinuitetu ima suverenost nad Gibraltarom, i pored brojnih pokušaja Španije da ga vrati pod svoju vlast.\nZbog vojnih prijetnji od strane Španije, britanska vojska je napravila brojne utvrde i zauzela okolno područje poznato i kao britanska neutralna zona. Ovo je područje sjeverno od gradskih zidina i u njemu su Britanci stalno prisutni i vojno i politički, osim tokom rata. Na tom području se danas nalazi gibraltarski aerodrom, groblje, brojne kuće i zgrade te sportski centar, a Španija i danas ima pretenziju na tu teritoriju.\nVelika opsada Gibraltara, 13. septembar 1782.\nTokom Američke revolucije, Španci, koji su bili ušli u sukob na strani Amerikanaca protiv Britanaca, postavili su blokadu oko Gibraltara kao dio neuspješne opsade koja je trajala više od tri godine, od 1779-1783. Misleći da su Britanci isuviše zauzeti ratom u Sjevernoj Americi, Španci su se nadali da će napokon zauzeti Gibraltar. Na strani Španije nalazile su se Francuska i Holandija. Gibraltar je branilo oko 5380 vojnika i 5 brodova, pod komandom general majora Georgea Eliota. Špansku vojsku je predvodio viceadmiral Antonio Barcelo pod komandom guvernera Juaquina Mendoze i kasnije generala Martina de Soto-Mayora, a okupljala je 21000 vojnika i 19 brodova. U februaru 1783, opsada je doživjela neuspjeh, a zaraćene strane su potpisale mir.\nKasnije je Gibraltar postao ključna baza za Kraljevsku mornaricu, što je bilo od posebnog značaja u vrijeme bitke kod Trafalgara. Njegova strateška važnost je porasla nakon otvaranja Sueckog kanala, pošto se iz njega mogla kontrolirati pomorska veza između Ujedinjenog Kraljevstva i njegovih kolonija i dominiona istočno od Sueca, poput Indije i Australije.\nTokom Španskog građanskog rata, Gibraltar je bio poprište nekoliko incidenata. U maju 1937, britanski brod HMS Hunter je udario u morsku minu u blizini grada Almeria, kom prilikom je poginulo i ranjeno nekoliko britanskih mornara, a brod spašen i odvučen do gibraltarske luke. U junu 1937, njemački bojni brod Deutschland je uplovio u Gibraltar sa brojnim mrtvim i ranjenim mornarima nakon što su ga bombardovali republikanski avioni u blizini Ibize. Tokom jednog incidenta kad je nepoznata podmornica, vjerovatno italijanska, potopila manji transportni brod SS Endymion poginulo je nekoliko mornara.\nTokom Drugog svjetskog rata Britanci su evakuisali žene i djecu iz Gibraltara a sam grad pretvorili u utvrđenje. Civilnu stazu za utrke su pretvorili u aerodrom. Špansko odbijanje da omogući Wehrmachtu da preko španske teritorije osvoji Gibraltar u okviru operacije kodnog imena Felix, izazvalo je negodovanje i bijes Njemačke. Hitler šalje admirala Wilhelma Canarisa na pregovore s Francom, međutim Canaris koji je tajno bio protivnik nacizma i Hitlera nagovara Franca da zadrži neutralnost i odbije saradnju sa Silama osovine. Kasnije Franco traži gotovo nemoguće uslove za svoju pomoć Nijemcima, te postavlja barikade na svim putevima prema Pirinejima.\nPogled na Gibraltar sa španske strane granice\nTokom 50-ih godina XX vijeka, Španija pod diktaturom generala Franca ponovo pokreće zahtjeve za vraćanjem španskog suvereniteta nad Gibraltarom, dijelom potaknut posjetom kraljiceElizabete II Gibraltaru 1954 u povodu 250-te godišnjice Britanskog osvajanja utvrde. Sljedećih 30 godina Španija ograničava kretanje preko gibraltarske granice, u skladu sa jednim od članova Sporazuma. Prvi referendum o suverenosti Gibraltara održan je 10.9.1967, kom prilikom su glasači odlučivali žele li se priključiti Španiji (tada pod Francovom diktaturom) ili ostati pod britanskim suverenitetom uz određenu autonomiju. Rezultati su pokazali da je ogromna većina za ostanak pod britanskom vlašću (12138 glasova) dok su samo 44 građana bili za špansku suverenost. Ovaj referendum je doveo do proglašenja Ustava Gibraltara u maju 1969, kojim je Gibraltar dobio određeni vid autonomije, što je španska vlada odlučno odbila prihvatiti. Kao odgovor, u junu iste godine Španija potpuno zatvara granicu i brojne komunikacijske linije.\n1981 je objavljeno je da će britanski prestolonasljedni bračni par, princ Charles i princeza Diana, započeti svoj medeni mjesec upravo u Gibraltaru. Španska vlada je kao odgovor na tu provokaciju objavila da kralj Juan Carlos I i kraljica Sofija iz protesta odbijaju poziv na svečanost.\nGranica sa Španijom je ponovo djelimično otvorena 1982, te napokon potpuno otvorena 1985 - prije ulaska Španije u Evropsku uniju. Zajednički razgovori o budućnosti Gibraltara između Španije i Velike Britanije nastavljeni su 1980-ih u skladu sa Briselskim sporazumom. U julu 2002, britanski ministar vanjskih poslova Jack Straw je objavio prijedloge za zajedničku vlast Španije i Britanije nad Gibraltarom. Drugi referendum o suverenosti Gibraltara je organizovan u novembru 2002, ali su na njemu građani odbili bilo kakvu ideju o zajedničkoj vlasti, sa 17900 (98,97%) naspram 187 glasova (1,03%) za zajedničku vlast. Britanska vlada je kasnije objavila, u skladu s preambulom Ustava Gibraltara:\n„ Velika Britanija neće nikad ući u dogovore kojima bi narod Gibraltara morao ustupiti svoj suverentet drugoj državi protiv svoje slobodno i demokratski izražene želje. “\n[[Preambula novog gibraltarskog Ustava]]\nOvo je najbolja potvrda koliko međunarodno pravo i volja naroda predstavljaju nepremostiv bedem za bilo koga ko diplomatskim varkama pokuša preoteti nečiju teritoriju. Npr. pretenzija na ponovnu uspostavu bosanske monarhije je neoboriva zahvaljujući snazi međunarodnog (dinastičkog i dr.) prava i nikad abdiciranog prijestolja.\nLa Cuestión de Gibraltar (španski:"Pitanje Gibraltara"), kako je taj problem nazvan u Španiji, i dalje nastavlja uticati na odnose Velike Britanije i Španije. U septembru 2006, predstavnici UK, Španije i Gibraltara su zaključili pregovore u Córdobi (Španija) okvirnim sporazumom o nizu pitanja koji utiču na Gibraltar i Campo de Gibraltar, kojim se uklanjaju neka ograničenja koja je nametnula Španija. Tim sporazumom je riješen veliki broj dugogodišnjih problema; poboljšan saobraćaj na granici, riješeno korištenje aerodroma, a Španija je priznala pozivni telefonski broj +350 te je riješen i dugotrajni spor priznavanja penzija bivšim španskim radnicima u Gibraltaru koji su izgubili svoja radna mjesta kad je Španija zatvorila granicu 1969..\nZa vrijeme trilateralnih pregovora britanska vlada je objavila svoju politiku da neće ući u dogovore o suverenosti Gibraltara sa Španijom bez saglasnosti vlade i stanovnika Gibraltara. U decembru 2008, Gibraltar je dobio spor na nivou EU u vezi regionalne selektivnosti za novi poreski sistem. U maju 2009, povećan je broj upada španskih brodova u teritorijalne vode Gibraltara, što dovodi do intervencije policije i diplomatskih protesta od strane britanske vlade. U julu 2009, Miguel Angel Moratinos postaje prvi španski ministar vanjskih poslova koji je posjetio Gibraltar u sklopu sastanaka trilateralnog foruma.\nGibraltar je prekomorska teritorija Velike Britanije, čiji je vrhovni šef države (suveren) kraljica Elizabeta II koju zastupa guverner Gibraltara. Velika Britanija zadržava odgovornost za odbranu i vanjske odnose. Guverner nije uključen u svakodnevnu upravu u Gibraltaru, a njegova uloga je uglavnom ceremonijalne prirode kao predstavnik šefa države. Guverner službeno nakon izbora imenuje premijera i ministre u vladi.\nVlada Gibraltara je izabrana na mandat od četiri godine. Glavna osoba u Vladi je premijer. Vlada se sastoji od deset izabranih članova, a jednodomni parlament od sedamnaest. Glasnogovornik parlamenta se imenuje putem rezolucije.\nGibraltar je dio Evropske unije, nakon što je Velika Britanija potpisala Ugovor o pristupanju Uniji 1973, s izuzetkom određenih aspekata poput carinske unije i zajedničke poljoprivredne politike. Nakon desetogodišnjih nastojanja da ostvare pravo glasa na evropskim izborima, od 2004 stanovnici Gibraltara učestvuju na izborima za Evropski parlament kao dio izborne jedinice Jugozapadna Engleska.\nSatelitski snimak Gibraltarskog zaliva (snimak: NASA)\nTeritorija pokriva površinu od 6843 km2. Sa Španijom dijeli 1200 m dugu granicu. Na španskoj strani granice nalazi se grad La Línea de la Concepción, opština provincije Cádiz. Dio provincije Cádiz pokraj Gibraltara nosi naziv Campo de Gibraltar, ili doslovno Gibraltarsko selo. Morsko razgraničenje Gibraltara sa Španijom iznosi oko 12 km. Postoje dvije obale Gibraltara (pošto je poluostrvo): istočna strana, na kojoj se nalaze naselja Sandy Bay i Catalan Bay, te zapadna strana na kojoj živi većina stanovništva.\nSa zanemarivim prirodnim resursima i malobrojnim izvorima pitke vode koji su ograničeni na sjever poluostrva, sve donedavno Gibraltar je koristio ogromne kamene i betonske vodene rezervoare za skladištenje pitke vode. Svježa voda iz prirodnih izvora je zamijenjena sa dvije fabrike za desalinizaciju morske vode. Gibraltar je jedna od najgušće naseljenih teritorija na svijetu, sa otprilike 4290 stanovnika/km2. Rastući zahtjevi za prostorom sve češće se rješavaju isušivanjem mora; isušena površina zemlje trenutno sačinjava oko desetine ukupne površine teritorije. Sama stijena je pretežno od krečnjaka, a visoka je 426 m. Sadrži brojne tunele kroz koje vode putevi, međutim većina njih je zatvorena za javni saobraćaj a kontrolira ih vojska.\nInteraktivna karta Gibraltara\nReference, dokumenti i slike\nGibraltarsko ornitološko i prirodnoistorijsko društvo (GONHS)\nWiki na temu "Gibraltar"\nGibraltar Broadcasting Corporation (sa online radiom)\n↑ Informe sobre la cuestión de Gibraltar, Špansko ministarstvo vanjskih poslova (es)\n↑ History of Gibraltar.\n↑ 5,0 5,1 Maurice Harvey (1996). Gibraltar. A History, 50-52, Spellmount Limited. ISBN 1-86227-103-8\n↑ the British attacked the Rock of Gibraltar\n↑ Andrews, Allen, Proud Fortress The Fighting Story Of Gibraltar, str.32-33\n↑ Jackson, Sir William, Rock of the Gibraltarians, str.100-101\n↑ Rock of Contention. A History of Gibraltar. George Hills (1974). London: Robert Hale. str. 173-174, ISBN 0-7091-4352-4\n↑ Davis, Paul K., (2001): Besieged: an encyclopedia of great sieges from ancient times to the present, ABC-CLIO, Inc., Santa Barbara, California, str.183-186, ISBN 1-57607-195-2\n↑ "Gibraltar." Microsoft Encarta 2006 [DVD], Microsoft Corporation, 2005.\n↑ Paco Galliano. 2003. '"The Smallest Bank in the World. (Gibraltar: Gibraltar Books), str.57-9.\n↑ Anthony Cave Brown, (1975) Bodyguard of Lies, Harper& Row, str. 239\n↑ Waller, John H.. The Unseen War in Europe: Espionage and Conspiracy in the Second World War, str. 264.\n↑ Communiqué of the ministerial meeting of the forum of dialogue on Gibraltar.\n↑ Press Release. Airport Agreement.\n↑ Trilateral Forum. Ministerial Statement on Pensions.\n↑ Transcript of evidence taken before the Foreign Affairs Select Committee\n↑ European Court Judgement\n↑ Britanija objavila da su španske provokacije neprihvatljive\n↑ Povratak Armade\n↑ Communique of the forum July 2009\n↑ Our Right to Vote in European Elections.\n↑ Gibraltar should join South West for elections to European Parliament.\n↑ Gibraltar Water Supply.\nDobavljeno iz "https://wiki.royalfamily.ba/index.php?title=Gibraltar&oldid=10203"\nOva stranica je posljednji put izmijenjena 15:29, 20 januar 2019\nOvoj stranici je pristupljeno 15.843 puta.