Tri decenije nezavisnosti Hrvatske: „Nemačka se nadala da će zaustaviti rat" - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Tri decenije nezavisnosti Hrvatske: „Nemačka se nadala da će zaustaviti rat“\nTri decenije nezavisnosti Hrvatske: „Nemačka se nadala da će zaustaviti rat“\nBBC News na srpskom15.01.2022. 10:36\n„Današnji dan – 15. januar 1992. – biće zlatnim slovima uklesan u čitavoj 14 vekova dugoj istoriji hrvatskog naroda… Stvorili smo međunarodno priznatu Hrvatsku.“\nTuđman je uveče izašao i među narod, grlio decu i rekao: „Održali smo se u prošlosti, pobedili u sadašnjosti, naša je budućnost“, prenela je Slobodna Dalmacija.\n„Bila je jedna euforija među ljudima“, seća se ovog dana Stjepan Mesić, prvi premijer Hrvatske, za BBC.\n„Kada se država osamostaljuje, svi očekuju da će bolje živeti“.\n„Nemačka je do tada bila politički patuljak, a posle priznanja Hrvatske postala je politički i evropski faktor“, kaže Mesić.\n„Uvek je pre toga, u političkim odlukama, pogotovo u spoljnoj politici, slušala Francusku i Englesku, a onda se sve promenilo“.\nNemačka diplomatija prepoznala je da je „glavni problem, u sukobima oko nasilnog raspada Jugoslavije, bio nastojanje Srbije da se proširi i spremnost njenog rukovodstva da upotrebi nadmoćnu vojnu silu“, objašnjava za BBC Hans Maul, profesor Nemačkog instituta za spoljne poslove,\n„Politikom priznanja, Nemačka se nadala da će zaustaviti rat u Hrvatskoj“, kaže Maul.\n„Bili su zabrinuti i zbog povratka nasilnog nacionalizma u Evropu, ali i zbog uticaja ratova na brojno jugoslovensko stanovništvo u Nemačkoj i mogućeg ogromnog priliva izbeglica“.\nMesić za BBC: „Toliko se ratovalo i krvi prolilo, a granice nisu ni za milimetar promenjene“\nTadašnji ministar spoljnih poslova Nemačke Hans Ditrih Genšer „bio je ključna osoba za priznavanje nezavisnosti“, kaže za BBC Mate Granić, Mesićev nekadašnji partijski kolega i tadašnji potpredesednik Vlade Hrvatske.\n„Genšer je na čuvenoj sednici Evropske zajednice u Luksemburgu u noć, 16. na 17. decembar 1991. najpre privoleo Francusku za prizna Hrvatsku, a onda i Veliku Britaniju“.\n„Celu noć je bio u akciji (da ih ubedi), to je bio ključni događaj“.\n„Ne može ipak da se poredi period rata i vremena kada nas niko nije priznavao u Evropi i situacija sada kada smo deo te Evropske unije“, dodaje ona.\n„Božo mi je rekao da on komunicira sa Genšerom“, kaže Mesić.\nSlovenački biznismen ga je, dodaje, tada „obavestio da Nemačka nema nameru priznati Hrvatsku i Sloveniju, jer se bori za opstanak Jugoslavije“.\n„Ja sam mu rekao: ‘Posle svih informacija koje imam, Jugoslavija je neodrživa, da li mi možeš napraviti sastanak sa Genšerom?“, kaže Mesić.\n„Tako sam sa Božom otišao u Bon inkognito, u Zagrebu i Beogradu to niko nije znao“.\n„Rekao sam: ‘Rat u Sloveniji će biti kratak, rat u Hrvatskoj će biti krvav, biće brutalan u Bosni i Hercegovini i na kraju će se Srbija kupati u krvi'“, kaže prvi premijer Hrvatske.\n„Genšer me je malo gledao, a kako ja ne znam nemački, pitao je mog prevodioca da li je to stvarno moje mišljenje“.\n„Na kraju me je pitao: ‘Ko će vas priznati?“, kaže Mesić.\nMesić je, dodaje, krenuo da nabraja „vi, Mađarska, Vatikan“.\n„Genšer mi je odgovorio: ‘Ne, ne, nemojte prvo tražiti priznanje od onih koji su za vreme Drugog svetskog rata bili na drugoj strani, tražite ko je bio neutralan“, tvrdi Mesić.\n„Ja sam se vratio u Zagreb, Tuđmanu sam rekao da sam bio sa Genšerom i plan za Island“, dodaje.\n„Onda je naš ministar otišao na Island i to je počelo“.\nOdnos sa Genšerom početkom devedesetih bio je „izrazito prijateljski“, seća se Mate Granić, tadašnji potpredsednik Vlade Hrvatske za BBC.\n„U jednoj pivnici u Zagrebu, pet godina nakon međunarodnog priznanja, ostao sam celo veče sa Genšerom“, kaže Granić.\n„Druga anegdota je bila da je Genšer lično nagovorio ministra spoljnih poslova Islanda Džona Boldvina Hanibalsona da oni budu prvi na listi za priznanje“, kaže Granić.\n„Imao sam priliku da razgovaram sa savetnikom Genšera“, kaže Visković.\n„On mi je rekao da su, na jednoj od letnjih sednica Bundestaga (nemačkog parlamenta) 1991, Genšeru savetovali da ne prizna Hrvatsku i on se sa tim složio“, kaže Visković.\n„Ali, tokom same sednice su neki od poslanika kritikovali ponašanje JNA (Jugoslovenske narodne armije) i Genšer je odlučio na licu mesta da promeni mišljenje“.\nTada je, tvrdi Visković, „odlučio da pokrene pitanje nezavisnosti Hrvatske“.\nPriznanje se dogodilo u jednom danu, ali se kuvalo u „neverovatnom nizu brojnih događaja godinama unazad“, kaže Mate Granić.\n„I ne samo na prostoru Jugoslavije, već i cele Evrope“, kaže Granić.\n„Nakon pada Berlinskog zida i raspada Sovjetskog Saveza, bilo je jasno da se komunizam u bivšoj državi više ne može održati“.\n„Kada sam pristao da idem u Beograd, rekao sam da hoću samo ako možemo da izborimo da sve republike proglase samostalnost i da potpišemo ugovor o konfederaciji na 3, 5, 8 godina, na koliko se dogovorimo“, kaže Mesić.\n„Moja ideja je bila – puno toga nas je vezivalo, imali smo sličnu ekonomiju, svima je cilj bio ući u Evropu bez rata i razaranja“.\nDa je u ideji o konfederaciji tada uspeo, Mesić kaže da bi to bio „njegov najveći politički uspeh u karijeri“.\n„Ja sam stanovao u Beogradu, a svakog petka sam išao u Zagreb“, kaže Mesić.\n„U jednoj od tih poseta sam rekao Tuđmanu da Milošević želi sesti sa njim da se dogovorimo da se vratimo u mirno stanje“.\nUpravo dvojicu predsednika Mesić vidi kao glavne krivce za činjenicu da ideja o konfederaciji nije sprovedena „jer njima dvojici nije odgovarala“.\nU leto 1991. godine „malo je država podržavalo Hrvatsku kao nezavisnu zemlju“, kaže Mate Granić.\n„Vatikan nas je podržao, austrijski ministar spoljnih poslova, engleska političarka Margaret Tačer, ali ona nije bila na vlasti“, kaže on.\n„Tražili su da dogovorom nađemo rešenje“, objašnjava Granić.\n„Zagreb se obavezao da će sačekati sa nezavisnošću, a Beograd da neće obavljati vojne operacije u Hrvatskoj“.\n„Pad Vukovara i svi zločini koji su se dogodili nakon toga, kao i bombardovanje Dubrovnika, uticali su na javno mnjenje u svetu, a najviše u Nemačkoj“, kaže Granić.\n„Da nije bilo tog nasilja – ko zna šta bi bilo. Svedok je bio ceo svet.“\n„Išao sam u novembru 1991. na razgovor u Hamburg, kada sam dobio podršku i od socijaldemokrata“, kaže Granić.\n„Tako smo iza sebe imali celokupnu nemačku političku scenu“.\nZa Nemačku je ovo bio bitan i istorijski trenutak, zbog čega je, kaže Granić, „bila ključna zemlja u procesu međunarodnog priznanja Evropske zajednice“.\n„Nakon pada Berlinskog zida, Nemačka je bila ujedinjena“, kaže Granić.\n„Ona više nije bila samo ekonomska sila, već je želela biti i politička i u tom trenutku je vodila vrlo aktivno spoljnu politiku“.\n„Prepoznali su važnost izbegavanja jednostranih akcija i stoga se snažno zalagali za zajedničku evropsku poziciju“, kaže Hans Maul, profesor Nemačkog instituta za spoljne poslove i autor knjige Nemačka u jugoslovenskoj krizi.\n„Nemačka je tada, ipak, preskočila svoje evropske partnere zbog priznanja Hrvatske“.\nVažan faktor koji je uticao na ovu odluku je da je u Nemačkoj je, dodaje Maul, „živela velika jugoslovenska zajednica, koja je bila podeljena nasiljem“.\n„Postojala je i zabrinutost zbog prelivanja sukoba u Nemačku, kao i zbog izbeglica“, kaže profesor.\n„Pre svega, vladala je zabrinutost zbog povratka rata u Evropu, blizu Nemačke u zemlji koju su mnogi Nemci posetili kao turisti i mislili da je dobro poznaju“.\nMaul kaže da je Hans Fridrih Genšer bio „pokretačka snaga politike priznanja“, ali da je priznanje Hrvatske ipak doneto po nalogu kancelara Kola.\n„Sećam se dobro tog obraćanja Tuđmana uveče i da smo svi imali neki osećaj sreće, ali samo jer smo se nadali da će se rat završiti“, kaže Tamara za BBC.\n„Tata je rekao: ‘Barem nešto da se dogodi, u sred ovog užasa“.\n„Ceo taj period pamtim kao neku veliku nemaštinu“, kaže ona.\n„Nismo imali za more, za planinu, stalno se uveče gledao dnevnik i slušali smo gde je ko od naših pao i koliko je stradalih u Dubrovniku“.\n„Tetka moja se udala za Srbina pa su otišli iz Hrvatske“, kaže ona.\n„Sećam se da nam je svima bilo čudno kada smo razgovarali, kao da više nismo živeli kao porodica jer su nas delile granice. To je bio grozan osećaj“.\nU danu kada je Hrvatska dobila međunarodno priznanje, Stjepan Mesić je bio sretan, ali kaže da su „ratne prilike bile takve da se život samo komplikovao“.\n„Dugo nam je trebalo da dođemo u mirnije razdoblje“, kaže on.\n„Vladajuća strukture i mediji koji su je podržavali su pravili takav utisak da iza svega stoji Nemačka“, kaže on.\n„Govorili su da je to nastavak nemačke mržnje prema Srbima, osveta za izgubljeni Prvi i Drugi svetski rat“.\nSrbija je, dodaje profesor, u tom trenutku „bila plodno tlo za govor mržnje“.\n„Dugo je postojalo uverenje da je jedino Nemačka presudila sudbini bivše Jugoslavije, što ja mislim da nije tačno“.\n„Hvala Nemačkoj, za predivan poklon“.\nTamara se seća da je pesmu kao dete slušala na televiziji u tom periodu, ali kaže da je se „kao starija sramila“ jer je zvučalo „kao da se ulizujemo nepotrebno nekome“.\n„Hrvatska je bila zahvalna Nemačkoj“, kaže Mate Granić.\n„Da su i ostali prepoznali to, bilo bi manje stradanja“.\nProfesor Hans Maul nije ranije čuo pesmu i kaže da je „upravo saznao za nju sa Vikipedije“.\n„Jedan od problematičnih aspekata nemačke politike u ratovima u Jugoslaviji bila je njena popustljivost prema hrvatskom nacionalizmu i hrvatskom rukovodstvu“, kaže Maul.\n„Ono je bilo okorelo u etnonacionalizam gotovo jednako kao i srpsko“.\nSanda Rašković Ivić: „Moj otac je zajednička ratna žrtva Miloševića i Tuđmana“\n„U medijima u Srbiji je pesma prikazivana kao neka vrsta poniznosti, zahvalnosti koja ide ispod svakog nivoa“, kaže on.\n„Činjenica jeste da je u Hrvatskoj bila neka vrsta euforije, a da je Genšer je dobio spomenike i odlikovan je“.\nIpak, Visković dodaje da „iz kontakta sa ljudima iz Hrvatske ipak misli da to nije bilo tako“.\n„Rugali su se ljudima koji su preterivali jer svako preterivanje u iskazivanju podaništva nikome ne prija, normalan čovek ne može da se ponizno zahvaljuje“, dodaje on.\n„Da se Hrvatska nije vojno odbranila od srpskih paravojnih snaga JNA, nikada ne bi bila priznata“, misli Granić.\n„To je bio najvažniji uslov“.\nMesić, koji je stranku napustio zbog kako kaže „činjenice da je Tuđman hteo da podeli Bosnu sa Miloševićem“, kaže da je nezavisnost „došla ipak uz pomoć međunarodne zajednice“.\n„Ratne prilike su bile presudne“, kaže Mesić.\n„Nadali su se da će sprečiti srpski ekspanziju, ali nisu bili voljni da nastave sa implikacijama ove politike i da pomažu nezavisnim zemljama da se brane“, kaže Maul.\n„Druga slabost je bila to što se politika priznanja nije proširila na Bosnu, koja je u svakom smislu bila etnički mikrokosmos Jugoslavije“, dodaje profesor Nemačkog instituta za spoljne poslove.\n„Dan nezavisnosti kod nas se slavi 25. juna, tako da se više vezujemo za taj dan jer su tada govori političara“, kaže Tamara.\n„Ljudi sada nemerljivo bolje žive“, misli Tamara.\n„Ali mislim da to ima više veze sa prestankom rata i stradanja i oporavkom ekonomije, ne samo sa osamostaljenjem države“.\n„Najviše sam se radovala kada smo poslali deo te Evropske unije, tako da verovatno nisam ni svesna koliko je to priznanje njenih članica bilo bitno“, dodaje ona.\n„Ono što je najviše uništilo ekonomiju nije bio samo rat, već prebacivanje društvenog u privatno vlasništvo“, opisuje Mesić proces privatizacije u Hrvatskoj, koji je započet u drugoj polovini devedesetih.\n„Resursi su rasprodati, a radnici su ostali na ulicama“.\nIpak, Mesić misli da je „Hravtska došla u jedno mirnije razdoblje“ u kojem se ekonomski zemlja razvija na novoj tehnologiji.\n„Taj proces je počeo, ali on će još dugo trajati“, dodaje Mesić.


SALVATORE FERRAGAMO SATOVI - Webshop za ručne satove\nSALVATORE FERRAGAMO SATOVI\nSalvatore Ferragamo bio je talijanski dizajner proizvoda visoke mode. Svoje modno carstvo izgradio je autohtonim dizajnom, visokom kvalitetom proizvoda te sasvim inovativnim pristupom modnom svijetu. Kao potvrda tih činjenica može se spomenuti i Marilyn Monroe koja je svojedobno bila muza njegovih svjetski poznatih kreacija.Ostavivši veliki utjecaj na svijet mode, Salvatore Ferragamo ostao je ikona već tri generacije. U svijetu satova također je ostavio svoj identitet pa tako ženski satovi odišu ženstvenošću i elegancijom, dok muški modeli nude razne varijacije od sportskih pa sve do elegantnih satova specijalnih detalja.Od sada i u Watch Centru možete pronaći satove ovog kultnog brenda i obogatiti svoju kolekciju satom koji će svaki stil pretvoriti u modnu senzaciju.\nSALVATORE FERRAGAMO GANCINI Ženski Analogni 3.049,00 kn\nSALVATORE FERRAGAMO GANCINI SLIM Ženski Analogni 3.299,00 kn\nSALVATORE FERRAGAMO GANCINO Ženski Analogni 3.899,00 kn\nSALVATORE FERRAGAMO GANCINI SLIM Ženski Analogni 3.999,00 kn\nSALVATORE FERRAGAMO URBAN Muški Multifunkcijski 4.399,00 kn\nSALVATORE FERRAGAMO GANCINI Ženski Analogni 4.399,00 kn\nSALVATORE FERRAGAMO SLIM Muški Analogni 4.599,00 kn\nSALVATORE FERRAGAMO PORTRAIT Muški Analogni 4.599,00 kn\nSALVATORE FERRAGAMO GANCINO Ženski Analogni 4.599,00 kn\nSALVATORE FERRAGAMO PORTRAIT Ženski Analogni 4.599,00 kn\nSALVATORE FERRAGAMO GANCINI STONE Ženski Analogni 4.699,00 kn\nSALVATORE FERRAGAMO SLIM LADY Ženski Analogni 4.699,00 kn\nSALVATORE FERRAGAMO CUIR Ženski Analogni 4.999,00 kn\nSALVATORE FERRAGAMO GANCINI SLIM Ženski Analogni 4.999,00 kn\nSALVATORE FERRAGAMO PORTRAIT Muški Analogni 4.999,00 kn\nSALVATORE FERRAGAMO DUO Muški Analogni 5.099,00 kn\nSALVATORE FERRAGAMO DUO Ženski Analogni 5.099,00 kn\nSALVATORE FERRAGAMO CUIR Ženski Analogni 5.099,00 kn\nSALVATORE FERRAGAMO GANCINI Ženski Analogni 5.099,00 kn\nSALVATORE FERRAGAMO CUIR Ženski Analogni 5.199,00 kn\nSALVATORE FERRAGAMO SLIM Muški Analogni 5.199,00 kn\nSALVATORE FERRAGAMO SLIM LADY Ženski Analogni 5.299,00 kn\nSALVATORE FERRAGAMO DOUBLE GANCINI Ženski Analogni 5.499,00 kn\nSALVATORE FERRAGAMO 1898 Ženski Analogni 5.499,00 kn\nSALVATORE FERRAGAMO GANCINI Ženski Analogni 5.699,00 kn\nSALVATORE FERRAGAMO F80 Ženski Analogni 5.699,00 kn\nSALVATORE FERRAGAMO DOUBLE GANCINI Ženski Analogni 5.799,00 kn\nSALVATORE FERRAGAMO CUIR Ženski Analogni 5.799,00 kn\nSALVATORE FERRAGAMO MINUETTO Ženski Analogni 5.999,00 kn\nSALVATORE FERRAGAMO VARA Ženski Analogni 6.099,00 kn\nSALVATORE FERRAGAMO F80 Muški Analogni 6.299,00 kn\nSALVATORE FERRAGAMO DOUBLE GANCINI Ženski Analogni 6.499,00 kn\nSALVATORE FERRAGAMO MINUETTO Ženski Analogni 6.799,00 kn\nSALVATORE FERRAGAMO F-80 CLASSIC Muški Analogni 6.799,00 kn\nSALVATORE FERRAGAMO F80 Muški Kronograf 7.699,00 kn


Pandemija korona virusa naučila nas je , Izmedju ostalog , da u osnovi imuniteta, pa kompletnog zdravlja čoveka, prioritetno mora biti zdrava hrana. Više od deset godina u Kući zdravlja “Preporod” u selu Dub kod Bajine Bašte gde pacijenti dolaze na tretman kompletnog čišćenja ili detoksikacije organizma, upravo je u osnovi koncepta prirodna, organska hrana, bez pesticide i hemikalija. Deo ovog kompleksa”Zdrave kuće” je njihov sopsteveni organski vrt i bašta lekovitog bilja, čiji proizvodi se upravo koriste za tretman detoksikacije.


Sednica o izboru novog ministra odbrane - B92.net\nSednica o izboru novog ministra odbrane\nBeograd -- Skupština Srbije poèela je danas u 10 sati sednici na kojoj se raspravlja o predlogu premijera Vuèiæa da za novog ministra odbrane bude izabran Zoran Ðorðeviæ.\nIzvor: Beta, Tanjug sreda, 2.03.2016. | 07:52 -> 10:41\nPoslanicima predlog za Ðorðeviæev izbor obrazlaže premijer Vuèiæ, a u sali su, pored Ðorðeviæa, ministri Dušan Vujoviæ, Zlatibor Lonèar, Ivan Tasovac, Aleksandar Antiæ, Snežana Bogosavljeviæ Boškoviæ...\nPremijer Vuèiæ predložio je Zorana Ðorðeviæa za novog ministra odbrane i istakao da se takvim predlogom garantuje stabilnost sistema odbrane, u kojem ima teskoæa, ali mnogo manje problema i u kojem se svi ponašaju odgovorno i razumeju potrebe Srbije.\nZoran Ðorðeviæ je, prema njegovim reèima, dobar predlog, jer je reè o marljivom, posveæenom radniku i timskom èoveku, masteru ekonomskih nauka, èlanu MENSE, koji govori engleski i ruski i zavšrio je školu nacionalne odbrane.\n"Mislim da ima dobre odnose sa svima u Vojsci Srbije, da dobro razume, potrebe, posebno budžetiranje vojske, i mislim da niko do sada nije imao nikakve znaèajne primedbe na njegov rad što je važno", poruèio je Vuèiæ.\nÐorðeviæ æe na funkciji ministra odbrane zameniti Bratislava Gašiæa, koga je parlament na predlog premijera razrešio funkcije 5. februara.\nGašiæ je razrešen zbog seksistièkog komentara na raèun novinarke TV B92.\nÐorðeviæ je roðen je u Beogradu 11. februara 1970. godine. Master je ekonomskih nauka – oblast: Meðunarodno bankarstvo i finansije, zajednièki program na engleskom jeziku Univerziteta Panteion, Atina Grèka - Fakulteta za društvene i politièke nauke i Fakulteta za meðunarodnu ekonomiju, Beograd.\nZavršio je Školu nacionalne odbrane – Visoke studije bezbednosti i odbrane. Završava doktorske studije i u fazi je prijave doktorske disertacije iz oblasti ekonomskih nauka, sa usmerenjem na finansijsku kontrolu, upravljanje, izveštavanje i reviziju, Univerzitet Privredna akademija, Novi Sad.\nPrema Zakonu o Vladi, za izbor novog ministra potrebna je veæina glasova od ukupnog broja poslanika.\nNakon izbora ministra, poslanici æe u 19.35 poèeti raspravu o amandmanima na Predlog zakona o zaposlenima u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalne samouprave.


Mještani bilećkih sela prosvjeduju: Od nadležnih traže zaštitu – Hercegovina.in\nNaslovnica Hercegovina Bileća Mještani bilećkih sela prosvjeduju: Od nadležnih traže zaštitu\nMještani bilećkih sela prosvjeduju: Od nadležnih traže zaštitu\nMještani bilećih sela Vranjska organizirali su danas prosvjede na kojim su zatražili od policije i predstavnika lokalne vlasti da ih zaštite od migranata koji sve češće upadaju u njihove kuće. Prosvjed je uslijedio nakon toga što je proteklog vikenda Milorad Čomić ubio jednog migranta koji je s grupom upao u kuću njegovog susjeda u kojoj niko ne živi.\nMilenko Kešelj, jedan od mještana, kaže da je tijekom migrantske krize obijeno, opljačkano i devastirano 17 kuća, kao i da su obijene prostorije Mjesne zajednice Krstače, parohijski dom i drugi objekti.\n– Motiv današnjeg okupljanja je da se institucijama obznane problemi s kojima se suočavamo i da se krenu u njihovo rješavanje – pojasnio je Kešelj.\nPrema riječima Radoša Radovića, mještanina, zahtijevaju da hitno bude zakazana sjednica Skupštine općine Bileća na kojoj će biti razmatran problem migranata koji u sve većem broju u posljednjih godinu i po provaljuju u kuće lokalnog stanovništva i izazivaju strah.\n– Najviše su ugroženi ljudi koji žive sami, a pri tome su stari i iznemogli. Zamislite baku kojoj u tijeku noći lupa tridesetak migranata na vrata – istaknuo je Radović i dodao da je jedno od rješenja da se osigura prijevoz migranata do Stoca, jer oni koji i prolaze ovim područjem navode da im je to mjesto konačno odredište.\nOsamdesetogodišnji Ratko Novčić navodi da je sada došlo vrijeme da u rođenoj kući ne smije spavati od migranata.\n– Svaku noć mi kucaju na vrata. Radi se o ljudima iz Pakistana i Afganistana koji dobro barataju engleskim jezikom. Došlo je vrijeme da sada ne mogu zaspati u vlastitoj kući – strahuje Novčić.\nProsvjedom skupu prisustvovao je i načelnik općine Bileća Miljan Aleksić, koji je suglasan da je riječ o ogromnom problemu i priznao da ga je trebalo ranije rješavati.\nAleksić je najavio da će već sutra zatražiti izvanredno zasjedanje lokalnog parlamenta, ali i obavijestiti ministra unutrašnjih poslova Republike Srpske Dragana Lukača o potrebi da ovo stanovništvo dobije zaštitu.\nPrethodni članakTragedija: Otac ubio sina u lovu\nSljedeći članak‘Roditelji su protiv moje veze sa starijom ženom i žele da pronađem neku drugu curu’


Motocikli | Oprema i delovi : Yamaha R6 2006 2007 12.06.2019 - ID 62571258 - KupujemProdajem\nMotocikli | Oprema i delovi > Sedišta > ID oglasa: #62571258 (postavljen: pre 2 nedelje)\nSediste kao novo!\nSuzuki GSXR 1000 K9 L0 L1 L2 MRA PUIG\nYamaha R6 1999 2000 2001 2002 Bobine\nSuzuki GSXR 600 750 K4 K5\nPonovna saradnja sa clanom, sve pohvale, brz i lagan dogovor. Cista 10-tka\nSvake preporuke! !! !\nYamaha YZF 600 R Thundercat kompletan agregat u delovima\nSvaka cast za ovog clana, sve preporuke za saradnju, brz i lak dogovor ! !


Njemačka očekuje cjepivo u prvoj polovici 2021. - Dnevni.ba\nNjemačka ministrica znanosti Anja Karliczek najavila je u srijedu dodatna sredstva tvrtkama koje rade na pronalasku cjepiva protiv koronavirusa ali je istodobno ublažila očekivanja da bi cjepivo moglo biti gotovo prije sredine sljedeće godine.\n“Ne smijemo očekivati čuda i moramo polaziti od toga da će cjepivo za šire slojeve stanovništva biti spremno najranije sredinom sljedeće godine”, rekla je ministrica znanosti i obrazovanja Anja Karliczek (Kršćansko-demokratska unija CDU) nakon sastanka njemačke vlade, prenosi Hina.\nNa sjednici vlade je donesena i odluka o financijskom pomoći za tri tvrtke koje rade na pronalasku cjepiva za što je iz posebnog programa izdvojeno 750 milijuna eura. Sredstva bi trebala biti podijeljena na tvrtke BioNTech iz Mainza, CureVac iz Tuebingena i IDT Biologika iz Dessaua koje je preporučio poseban gremij stručnjaka. Zauzvrat njemačka vlada očekuje da će “primjereni dio proizvodnje cjepiva” biti stavljen na raspolaganje njemačkim zdravstvenim ustanovama.\nDodatna sredstva bi prije svega trebala biti iskorištena za povećanja proizvodnih kapaciteta i kapaciteta za provođenje kliničkih studija. Jedna od tvrtki koje će biti subvencionirane, CureVac, u travnju je došla u središte pozornosti javnosti nakon što je otkriveno da je Washington pokušao financijskim sredstvima ovu tvrtku privući u SAD i time osigurati ekskluzivno pravo na korištenja cjepiva.\nNSRS zauzela stav da su tri odluke Predsjedništva BiH štetne po vitalni interes entiteta\nBiH pozvana iskazati potrebe za cjepivom protiv koronavirusa u sklopu EU mehanizma nabave\nKomšić sutra na testiranju


20.19 - Što je Kampaco Argentini, to je Ponitka bio Poljskoj. 14 poena i 9 asistencija u pobedi ad Rusijom!\n19.47 - Fakundo Kampaco je bio najkorisniji igrač u pobedi Argnetine nad Venecuelom - 12 poena i 9 asistencija!\n19.24 - Četiri reprezentacije za sada su obezbedile plasman u četvrtfinale!\n18.47 - Amerikanci su se protiv Turske u prvoj grupi propisno namučili, iskalili su bes nad Japanom, a sada im sledi duel sa nezgodnom Grčkom.\n18.22 - Svi znaju da je Srbija zemlja košarke, a koliko su Srbi fanatični kada je ovaj sport u pitanju dokazao je i jedan navijač naše repreentacije koji je svojom pojavom na tribinama u Vuhanu!\n17.47 - Kako je samo srpski div oduševio svet fantastičnim potezom na utakmici protiv Portorika!\n17.19 - "ORLOVI" SU GLAVNA TEMA U KINI Poznati NBA košarkaš ZAPREPASTIO kada je na ČISTOM SRPSKOM poslao sjajnu poruku Jokiću!\n16.54 - Španija je pobedila Italiju, sledi duel sa Srbijom, a "Crvena furija" zna šta joj je činiti.\n16.28 - Venecuela je u dosadašnjem toku Mundobasketa bila jedno od prijatnijih iznenađenja, ali su u novoj grupi ipak naleteli na zid "gaučosa" koji ih je bez problema uklonio sa puta ka četrvtfinalu svetskog prventstva.\n16.25 - Iako je Italija odlično počela meč, "crvena furija" ih je ubrzo sustigla, pa i pretekla, čime je Srbiji već zagarantovala prolazak u četvrtfinale Mundobasketa!\n16.02 - Šta mislite šta su naši košarkaši radili posle pobede nad Portorikom?\n15.14 - OVDE JE BRUS LI POSTAO - BRUS LI! Blicsport u poseti hramu LEGENDARNOG majstora borilačkih veština /VIDEO/


ŠEST RODITELJSKIH GREŠAKA KOJE ŠTETE DETETOVOJ PSIHI | Kerefeke\nHome Svaštara ŠEST RODITELJSKIH GREŠAKA KOJE ŠTETE DETETOVOJ PSIHI\nŠEST RODITELJSKIH GREŠAKA KOJE ŠTETE DETETOVOJ PSIHI\nNema savršenih roditelja kao što nema ni savršene dece. To je vrlo važna rečenica kad govorimo o zdravom razvoju psihe naše dece. Stoga pokušajte biti dosledni, ne kritikovati ih previše, ne prebacivati na njih odgovornost za svoje loše raspoloženje, ne manipulisati njima, ne očekivati od njih da ispune naše želje, ignorisati ih…\nSve što smo napisali da biste trebali izbegavati, napisali smo zato što znamo da ih svi roditelji povremeno zgreše. Ako je povremeno, to je dobro. Svakako je važno da ste greške svesni i da možete stvari popraviti čak i ako su učinjene. Uvek možete popraviti grešku i zato to uvek i uradite. Biće to važan, možda i presudan korak u razvoju dobrog odnosa s vašim detetom.\nIzbjegavajte i sledeća scenarija:\nNEDOSLEDNOST POKREĆE STRAHOVE\nTerapeuti su vrlo složni u jednom – doslednost je ključ stabilnog razvoja. Deca trebaju da učeda shvate kako svaka akcija ima posledicu na koju se mogu osloniti. Kad deca ponove ponašanje, dobro ili loše, reakcija roditelja treba biti ista. Nedoslednost s druge strane izaziva osećaje nesigurnosti i straha.\nKritika je važna – sve dok je prikladna. Međutim, kad decu prečesto kritikujete, izlažete nerazumnim reakcijama ili im držite predavanja, to će imati učinak na njihovo samopoštovanje. Ponekad ih kritikovanje može naterati da misle kako nisu zaslužili biti srećni ili tretirani s poštovanjem što je vrlo opasno razmišljanje.\nVAŠE RASPOLOŽENJE NEMOJTE ISTRESATI NA DETE\nSvi smo mi povremeno loše raspoloženi. Međutim, ako bez ikakvog razloga zbog toga napadamo ili ignoršemo decu, ona neće razumeti zašto se tako ponašamo prema njima. Ta zbunjenost nagriza samopoštovanje.\nNE GRDITE DETE, VEĆ NJEGOVO ODREĐENO PONAŠANJE\nFizičko zlostavljanje deteta je grozno, ali emocionalno zlostavljanje (manipulacija, pasivna agresija, agresija) zaista su izuzetno štetne za decu. Roditelj bi trebao da uvek bude jasan u poruci da mu smeta određeno ružno ponašanje, a ne samo dete kao osoba. Deca treba da se uvek osećaju voljeno i sigurno bez obzira na svađe.\nRODITELJSKE AMBICIJE I OČEKIVANJA\nRoditeljske ambicije za dete i očekivanja od njega su vrlo opasna. Ako roditelji koriste svoju decu za ostvarenje vlastitih snova ili žele da njihova deca budu najbolja, to je uvek prevelik pritisak na dete. Kad dete naraste može se osećati izmoždeno ili čak imati suicidalne misli ako ne može ispuniti očekivanja roditelja.\nDa, ponekad je roditeljski život težak, ponekad ste naprosto obuzeti vlastitim problemima i da ponekad vam deca zaista idu na živce. Ali zbog toga ih nikada ne biste smeli zanemariti jer deca trebaju i zaslužuju našu pažnju. Nikada ne biste smeli da ignorišete svoje dete iz vlastitih egocentričnih razloga. Čak i ako imate problema, treba da provodite vreme s detetom. Nemojte se plašiti grešaka u takvom stanju. Nema savršenog roditelja i što god učinili uvek možete popraviti jer ništa neće uništiti dete zauvek. Dakle, svaka je greška (osim zloupotrebe bilo koje vrste) bolja od izbegavanja deteta. Čak i ako nemate snage za ništa drugo, uvek možete dete staviti na krilo i zagrliti ga.\nPrevious articleРИЂА – Шолкотовић Снежана\nNext articleOD NJIVE DO TRPEZE – Nataša Križanić


Dragan Šutanovac: DS protiv novog povećanja poreza na imovinu - YouTube\nDragan Šutanovac: DS protiv novog povećanja poreza na imovinu\nUnsubscribe from Demokratska stranka?\nPovodom najava da će građanima Beograda biti ponovo povećan porez na imovinu, predsednik Demokratske stranke Dragan Šutanovac izjavio je da na ovaj način gradska vlast želi da prikrije svoju nesposobnost.\n„Potpuno je neprihvatljivo da se porez koji je nedavno povećan ponovo povećava. Demokratska stranka se protivi novim nametima građanima Beograda. Na ovaj način će gradska vlast kazniti preko 92 odsto građana i 80 odsto privrede koji izmiruju svoje obaveze, a nagraditi one koji ne plaćaju, među kojima ima i onih koji su bliski ovoj vlasti. Ovo nije odraz potreba Beograda već nesposobnosti ove vlasti da uberu poreze i istovremeno urade strukturne reforme. Novi porezi su najveći udar na mlade bračne parove, one koji kupuju prvi stan i pokušavaju da zasnuju porodicu, ali i na one Beograđane koji žive u porodičnim kućama i stanovima.\nVesić i Mali su nesposobni da urade strukturne reforme u Beogradu, smanje nepotrebne troškove i administraciju, reformišu javna komunalna preduzeća, uvedu transparentnost u svim segmentima gradske uprave, a posebno u domenu finansija i zapošljavanja. Umesto da prestanu da troše novac na besmislene i nepotrebne projekte čija je svrha puko povećanje popularnosti, oni pribegavaju najgoroj metodi po građane, a to je ponovno povećanje poreza.\nBeograd postaje grad u kome se ne poštuju potrebe Beograđana, a vlast i privilegije postaju same sebi svrha.\nDragan Šutanovac: Interes Evrope je da i Zapadni Balkan bude prihvaćen u EU - Duration: 9:48. SDP BiH 98 views\nDragan Šutanovac, "Bez cenzure", RTV Panonija, (08.12.2017.) - Duration: 56:45. Demokratska stranka 412 views\nIncident Dacic Sutanovac,rasprava o ubistvu Zorana Djindjica - Duration: 7:35. Pavle Jurisic Sturm 57,912 views\nAleksandra Jerkov u emisiji N1 Direktno o problemu vršnjačkog nasilja (9.11.2017) - Duration: 58:55. Demokratska stranka 90 views\nGoran Vesić o navodnom asfaltiranju Skadarlije - Duration: 1:47. RTV Pink Official 821 views\nDobro jutro sa Djukom - Goran Vesic - (TV KCN 24.08.2017) - Duration: 39:48. TVKopernikus 1,310 views\nDragan Šutanovac u emisiji, Zumiranje 71, Vreme, 07.12.2017. - Duration: 52:06. Demokratska stranka 138 views\nBalša Božović, Uz jutarnju kafu, TV Naša, 08.12.2017. - Duration: 47:58. Demokratska stranka 121 views\nVidenović: Niste i nećete nas sprečiti da govorimo! (11.12.2017.) - Duration: 1:13. Demokratska stranka 61 views\nTO JE TO - gosti: Dragan Sutanovac, Dr Milan Paroski, Branko Radun - Duration: 1:44:34. RTV Melos 3,126 views\nŠutanovac u Negotinu: Zaokružite broj 2. za promene! (16.12.2017.) - Duration: 0:54. Demokratska stranka 182 views\nBEZ CENZURE - dr Vojislav Šešelj, Dragan Šutanovac i Siniša Kovačević - Duration: 1:47:11. Bez Cenzure - Zvanični kanal 29,394 views\nVidenović premijerki: Ovde ste da odgovarate na pitanja! 12.08.2017. - Duration: 2:09. Demokratska stranka 236 views\nDragan Đilas u Utisku nedelje: Smenjen sam jer slobodno govorim, izbore raspisati odmah - Duration: 1:36:29. Demokratska stranka 3,092 views\n(dvo)Lični stav - Jovo Bakić i Dragan Šutanovac - Duration: 1:22:28. Lični stav 88,808 views\nOštra rasprava Nikolića i Šutanovca - Duration: 2:35. B92 164,588 views\nPanel "Žene kao subjekat a ne objekat politike" - CEE Network (09.12.2017.) - Duration: 1:34:13. Demokratska stranka 34 views\nGoša je primer kako se vlast SNS odnosi prema radnicima, DS poziva radnike da se pridruže štrajku! - Duration: 1:58. Demokratska stranka 68 views\nKZM Uvodno izlaganje Dragana Šutanovca (15.12.2017.) - Duration: 1:18. Demokratska stranka 93 views\nVučković: I dalje ne razumete da bez prava nema razvoja! (08.12.2017.) - Duration: 1:14. Demokratska stranka 121 views


Narodni muzej: Besplatna poseta izložbi "Đura Jakšić. Između mita i stvarnosti" - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Izložbe » Narodni muzej: Besplatna poseta izložbi „Đura Jakšić. Između mita i stvarnosti“\nNarodni muzej: IzloÅ¾ba "Äura JakÅ¡iÄ‡. IzmeÄ‘u mita i stvarnosti" ("Ustanak Crnogoraca" i "Knez Lazar")\nNarodni muzej: Besplatna poseta izložbi „Đura Jakšić. Između mita i stvarnosti“\nAh Neša 4. septembar 2019. Izložbe Postavite komentar\nNarodni muzej u Beogradu omogućio je posetiocima da besplatno posete izložbu „Đura Jakšić. Između mita i stvarnosti“.\nOva tematska izložba otvorena je do 15. septembra, a besplatna poseta će biti od subote, 7. septembra do poslednjeg dana izložbe.\nOvo će biti jedinstvena prilika za upoznavanje, za doživljaj i učenje o slikarskom opusu jednog od najprepoznatljivijih umetnika srpskog romantizma.\nNarodni muzej će tako pružiti priliu što većem broju posetilaca da pogledaju opus Đure Jakšića u velikoj galeriji.\nIzložba „Đura Jakšić. Između mita i stvarnosti“ objedinjuje više od četrdeset umetnikovih radova iz nekoliko muzejskih kolekcija – Narodnog muzeja u Beogradu, Galerije Matice srpske, Muzeja Jugoslavije, Muzeja grada Beograda, Narodnog muzeja u Zrenjaninu, Narodnog muzeja u Kragujevcu, Narodnog muzeja Crne Gore na Cetinju, iz Skupštine grada Beograda, manastira Grgetega i Vraćevšnice, Srpske pravoslavne crkvene opštine Srpska Crnja, kao i iz privatnog vlasništva.\nSveobuhvatnim pregledom izložbe, čiji je autor dr Snežana Mišić, muzejski savetnik Galerije Matice srpske, akcentovane su tri glavne tematske celine slikarevog opusa: portretno, religiozno i istorijsko slikarstvo, uz priču o životnom putu Đure Jakšića, njegovom umetničkom i idejnom formiranju.\nVođenja kroz postavku, predavanje, radionice…\nPosetioci će moći da se priključe vođenju kroz postavku 7. i 14 septembra od 17.00, kao i 10 septembra od 12.00.\nU Atrijumu Narodnog muzeja će se održati predavanje 12. septembra od 18.00 pod nazivom „Umetnik u službi dinastičke propagande: Đura Jakšić i srpske dinastije sredinom XIX veka“. Predavanje će održati dr Igor Borozan, profesor na Filozofskom fakultetu u Beogradu.\nTokom poslednjih dana izložbe, za decu i mlade pripremljena je radionica „Slikom do pesme i pesmom do slike“ 7. septembra od 13.00, namenjena posetiocima uzrasta od 10 do 14 godina, kao i radionica „Stvarnost na slikarskom platnu“ 12. septembra od 18.00 za decu od sedam do 10 godina. Za učešće u radionicama potrebno je prijaviti se na adresu radionice@narodnimuzej.rs\nU nedelju 8. septembra povodom održavanja svečanosti „Portal ka vekovima“ na Trgu republike, Narodni muzej će biti otvoren od 10.00 do ponoći i u potpunosti besplatan za posetu.\nTagoviizlasci izložbe leto u beogradu narodni muzej portal ka vekovima trg republike za dž đura jakšić\nPrethodni Evropska noć istraživača 2019: Deseta noć, kroz znanje daje moć!\nSledeći Beogradska Nedelja ponosa: Ne odričem se


Kremlj o zabrinutosti G7 zbog premeštanja ruskih trupa: Sva objašnjenja smo već dali - Sputnjik Srbija\n10:19 11 Maj 2021\n12:32 13.04.2021 Preuzmite kraći link\n„Ovde smo već dali sva objašnjenja. I o kretanju naših Oružanih snaga na sopstvenoj teritoriji. I o tome da nikome ne predstavljamo pretnju. I o tome da bi trebalo pozvati Oružane snage Ukrajine da odustanu od provokativnih dejstava“, rekao je Peskov novinarima.\nNa pitanje da li je Kremlj dobio neka upozorenja preko diplomatskih kanala, Peskov je odgovorio odrično.\nPrema rečima Peskova, Rusija tokom poslednjih sto godina nikome nije pretila, već je uvek samo odgovarala na agresiju koja joj je bila upućena.\n„Rusija, zaista, nikome ne preti. Znate da je, verovatno, za proteklih sto godina bilo mnogo situacija kada su pretili Rusiji. Tada je Rusija odgovarala, ali sama Rusija nikada nikome nije predstavljala pretnju“, naglasio je on.\nTakođe je primetio da izjave o pretnji od strane Rusije predstavljaju pokušaje sopstvenih neprijateljskih dejstava.\n„Svako rezonovanje da je Rusija pretnja i da na tu pretnju treba odgovoriti i tako dalje, nije ništa drugo do pokušaj stvaranja efemerne pretnje kako bi njome opravdala svoja neprijateljska dejstva“, objasnio je portparol Kremlja.\n10:19 Uznemirujući snimak iz Kazanja: Deca iskakala kroz prozor da bi se spasla /video/


Beletristika mamac za čitaoce - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nHome»Kultura»Beletristika mamac za čitaoce\nBeletristika mamac za čitaoce\n24. novembra 2009. 1 Min Read\nPrvi Međunarodni sajam knjige pod nazivom „Dani knjige Prijedor 2009“, koji je održan u ovom gradu, privukao je pažnju brojnih posjetilaca. Sajam je organizovan u Hotelu „Prijedor“ povodom 25 godina njegovog postojanja. Manifestacija je okupila tridesetak izlagača i oko 60 izdavačkih kuća iz Republike Srpske, BiH, Srbije, Hrvatske i Slovenije.\nDirektor sajma Željko Ivošević rekao je da je zadovoljan kako je proteklo svih pet sajamskih dana u Prijedoru.\n– Vrijeme u kome živimo, nažalost, ne ostavlja baš mnogo mjesta za knjigu. Učinjen je prvi korak ka stvaranju tradicije i, bez obzira na sve, drugi međunarodni sajam knjige u Prijedoru je već zakazan za dogodine – kaže Ivošević.\nMarko Mijajlović iz izdavačke kuće „Mariso“ iz Beograda smatra da su ljudi trebali biti bolje obaviješteni o sajmu. Prema njegovim riječima, čitaoci su se najviše interesovali za beletristička izdanja.\nOd knjiga stranih autora na prijedorskom sajmu najprodavanije su bile „Da Vinčijev kod“ i „Izgubljeni simbol“ Dena Brauna. Među najtraženijim knjigama našla se i „Koliba“ Vilijama Pola Janga.


Nauka Archives - Psiholjub\nŠta je predmenstrualni sindrom (PMS) i na koji način narušava kvalitet života žene?\nKoliko žena vam se obraća zbog simptoma predmenstrualnog sindroma i šta vam najčešće govore, kako se osećaju, zbog čega su tu? Predmenstrualni sindrom je pre medicinski fenomen, nego psihološki, pa se sa njim u izolovanoj formi nisam susretala. Međutim, pošto se veoma često javlja kao pratioc depresije, poremećaja raspoloženja i postporođajne depresije, imala sam prilike…\n05-02-2019 by Leonora Pavlica psihoterapeut No comment(s) Nauka PMDD, PMS, predmenstrualni sindrom\nNa fb stranici Lola magazina ovih dana povela se oštra polemika oko toga kakve posledice po kvalitet života deteta ostavlja razvod braka. Sa jedne strane su ekstremna gledišta kako današnje žene imaju prenizak prag tolerancije i kako se olako razvode, pa se čak navodi i da je jedino opravdanje da se malom biću sruši ceo…\n06-01-2019 by Leonora Pavlica psihoterapeut No comment(s) Bračni i partnerski problemi, Deca i mladi, Emocije, Nauka brak, deca, partnerski problemi, razvod braka


16.03.2013 u 21:57\nZbog zaboravnog Boškova nisam bio igrač Reala\nFudbalske selekcije Hrvatske i Srbije susrešće se u petak 22. marta, u Zagrebu. To je kvalifikaciona utakmica za učešće na šampionatu sveta u Brazilu 2014, a Ilija Petković, Srbin iz Hrvatske i nekad istaknuti fudbaler, trener i selektor državnog tima, uz priču o sebi, govori i o predstojećem takmičenju u Zagrebu i svojim sportskim i životnim opredeljenjima. Bio je fudbaler Dinare, OFK Beograda,...\n09.03.2013 u 21:57\n„Politika” mi je bila i polazna i konačna stanica\nDejan Pataković, novinar i humorista, obeležava 55 godina humorističkog rada. Prvu karikaturu objavio je 1. marta 1958. u „Ježu”, a do danas još oko 15.000 karikatura i 10.000 aforizama, priča, humoreski... Radni vek proveo je u „Politici”. Rođen je 23. maja 1941. u Beogradu. Diplomirao je istoriju umetnosti na Filozofskom fakultetu. U braku s Mirom ima ćerke Deanu, pijanistkinju, i Ivanu,...\nVolim džez i da slušam i da pevam\nGlumicu Minu Lazarević znamo po stasu i glasu iz predstava njene matične kuće Pozorišta na Terazijama, kao i iz TVserija „Porodično blago”, „Cvat lipe na Balkanu”, „Bela lađa”, a posebno u atraktivnoj predstavi „Seks-bomba”... Od pre desetak dana ona igra na Novoj sceni „Zvezdara teatra” sa Ljubomirom Bandovićem, u „Čorbi od kanarinca” u kojoj se kao i u životu parova često lome koplja na večite...\nMakavejev me opčinio žestokim porukama\nOd svog prvog filma „Vrata ostaju otvorena” (1959), Milena Dravić je neprestano gradila karijeru jedne od najboljih jugoslovenskih glumica svih vremena. Ovenčana slavom kretala se kroz magični svet glume bez buke. Ipak, da je tada imala „bučnog” agenta njena slava bi, po svemu sudeći, preplavila Evropu do Holivuda! Sve nagrade, pa i ovu prošlu, statuetu „Joakim Vujić”, koju dodeljuje...\n16.02.2013 u 21:57\nMoj životni stav – nikad se ne predaj\nSonja Petrović je jedna od najboljih profesionalnih košarkašica na svetu. Ima ugovore sa dva najbolja kluba na planeti. Član je Spartaka iz Moskve, četvorostrukog prvaka Evrope, i Čikaga, šampiona Amerike. Rođena je 18. februara 1989. u Beogradu u braku Radoslava i Nevenke. Ima dve godine stariju sestru Milenu. Sve vreme školovanja bila je „vukovac” i đak generacije, a sad je na kraju studija...\n09.02.2013 u 21:57\nSeksualnost između obrazovanja i humora\nJasminka Petrović je napisala više od 20 knjiga za decu, koje su često nagrađivane. Međutim, jedna je, po interesovanju čitalaca i izdavača širom Evrope, izazvala veliko interesovanje. To je „Seks za početnike”, za koju su prava kupili izdavači iz 24 zemlje. Tema seksualno obrazovanje u školama je dragocena zbog problema koji su plod neznanja. Na primer: godišnje u Srbiji ima 5.000 abortusa...\n02.02.2013 u 21:57\nNiko mi od prijatelja nije okrenuo leđa\nIme Vladimira Cvetkovića opet se, posle određenih nesporazuma s vlašću, izgovara sa najvećim uvažavanjem. Učinio je to nedavno i Nebojša Čović, potpredsednik Upravnog odbora Fudbalskog kluba Crvena zvezda, pri objašnjavanju sadašnje situacije rekavši: „Rad Vladimira Cvetkovića, kao generalnog sekretara i direktora fudbalske Zvezde, večiti je primer za ugled.” Pre tih, radnih uspeha, Vladimir...\n26.01.2013 u 21:57\nUmem da se izborim za parče radosti\nVesna Čipčić je jedna od najznačajnijih srpskih glumica pozorišne i filmske scene. Sad je nedeljom gledamo u „Pinkovoj” TV seriji „Zvezdara” i u pet predstava na sceni Beogradskog dramskog pozorišta (BDP). Rođena je 23. marta 1954. u Beogradu. Akademiju za filmsku i pozorišnu glumu završila je kod profesora Milenka Maričića. Bila je stipendista Pozorišta na Terazijama, a od 1979. je u BDP-u....\n19.01.2013 u 21:57\nUticaj Amfilohija na mene je bio presudan\nVuk Rašović je 12 puta osvajao titulu šampiona sveta u džudu, a i sad je uoči 73. rođendana načinio podvig. Na prvenstvu sveta za veterane, u Majamiju, osvojio je dve medalje – srebrnu i bronzanu! Rođen je 20. decembra 1939. u Vrujicama, u Crnoj Gori. Osnovnu školu i gimnaziju pohađao je u Crnoj Gori i Srbiji. U Ivangradu je maturirao kao jedan od najboljih učenika. U Beogradu je 1963. apsolvirao...\n12.01.2013 u 21:57\nBrat me iz slikarstva, nesvesno, uveo u glumu\nNikola Simić, pozorišni, filmski i TV glumac, dobitnik ovogodišnje nagrade „Radoje Domanović”, uvodi večeras predstavu „Buba u uhu” u 42. godinu u Jugoslovenskom dramskom pozorištu. Ovu predstavu je, s njim u glavnoj ulozi, kao svoj diplomski rad, 7. juna 1971, postavio reditelj Ljubiša Ristić. „Buba” je, zbog svoje dugovečnosti, upisana u Ginisovu knjigu rekorda. Nikola Simić je rođen 18. maja...


[AUDIO] Uskoro sastanak o razgraničenju sa Srbijom - Radio Herceg-Bosne\n[AUDIO] Uskoro sastanak o razgraničenju sa Srbijom\nObjavljeno 26.07.2019. 18:38\nU Beogradu se priprema sastanak povjerenstava za granicu BiH i Srbije o konačnom razgraničenju dviju zemalja, potvrđeno je iz bosanskohercegovačkog izaslanstva.\nKako kažu, ostaje još da se odredi termin.\nPosljednji sastanak održan je prije 9 godina, a u svibnju ove godine, prilikom potpisivanja tromeđe između BiH, Srbije i Crne Gore došlo je do kontakta izaslanstava i oživljavanja razgovora.\nSrbijanska strana od početka razgovora zahtijeva korekciju granice na 4 lokacije, hidroelektrana Zvornik i Bajina Bašta, dijela pruge Beograd-Bar i dijelova općina Priboj i Rudo.\nBh. strana ustrajava na tome da se prije bilo kakvih intervencija, granica koju su komisije identificirale 2003. obilježi, da se potpiše ugovor i ratificira u parlamentima. Do nastavka razgovora dolazi dijelom i zbog pritisaka iz Bruxellesa.\n“I ovih dana mi smo iskoristili taj razgovor o tromeđnoj točki da otvorimo i pitanje granice i nastavka razgovora i dobili smo, zbilja, pozitivne signale i od kolega iz Srbije i ovaj intervju što sam čitao ovih dana od predstavnika iz Beograda čini mi se da otvara novi prostor za dogovor, jer gospodin Odalović jasno kaže da se pitanje granice može odvojiti od pitanja gospodarskih subjekata posebnim sporazumima ili aneksima što je otprilike na tragu nekih naših razgovora i sugestija u prošlom vremenu”, izjavio je u razgovoru za TV1 Željko Obradović, predsjedatelj državnog povjerenstva za granicu BiH i dodao:\n"Dogovaramo sastanak i očekujemo ga vrlo brzo. Evo, dogovorili smo sastanak u Beogradu. Samo je na kolegama iz Beograda da odrede datum i mjesto održavanja tog sastanka i nadam se pomacima u odnosu na dosadašnju situaciju.”\nGost Ljetnog vala Radija Herceg-Bosne, urednice Mirjane Šimunović bio je predsjedatelj Povjerenstva za granice BiH, Željko Obradović, a razgovor poslušajte na priloženoj poveznici.\nRadio HB - Ljetni val - Željko Obradović


„EU nam je uperila pištolj u glavu, ako počne rat, branićemo se svim oružjima“: Poruka Poljske Briselu\nOštro saopštenje Moravjeckog usledilo je pošto je Evropska komisija zapretila Poljskoj da će je ostaviti bez milijardi u grantovima i pozajmicama u znak odmazde zbog odluke Ustavnog suda te zemlje koji je prioritet dao nacionalnom zakonodavstvu u odnosu na evropsko.„Verujemo da se već radi o diskriminaciji i pristupu zasnovanom na diktatu iz Brisela. Ali, ukoliko se to pogorša, moraćemo da razmislimo o našoj strategiji“, rekao je Moravjecki.Poljski premijer je opisao pretnje uskraćivanjem paketa pomoći teškog 36 milijardi evra za postpandemijsku obnovu kao „kršenje vladavine prava“ i rekao da se „Poljska neće predati“.Moravjecki navodi da bi EU trebalo da odustane od svojih nedavnih poteza prema Poljskoj, kao što su dnevne kazne dok ta zemlja ne implementira odluke Evropskog suda u vezi sa reformom pravosuđa, kako bi se došlo do kompromisaIpak, kako je naveo, njegovi nedavni razgovori sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel, francuskim predsednikom Emanuelom Makronom i šeficom Evropske komisije Ursulom fon der Lejen, bili su zadovoljavajući. Dodao je da neće biti „Polegzita“, odnosno izlaska Poljske iz EU.\nsvet, evropa, evropska unija (eu), poljska, mateuš moravjecki, svet – politika\n17:39 25.10.2021 (Osveženo: 18:43 25.10.2021)\n© REUTERS / Kacper PempelDemonstranti mašu zastavama Poljske i EU na protestu u Varšavi\nPoljski premijer Mateuš Moravjecki upozorio je EU da ne drži „uperen pištolj u našu glavu“, tvrdeći da će se Varšava braniti svim sredstvima ako Brisel „započne Treći svetski rat“ kažnjavanjem te zemlje tako što će joj uskratiti novac iz fondova za oporavak posle pandemije kovida.\nOštro saopštenje Moravjeckog usledilo je pošto je Evropska komisija zapretila Poljskoj da će je ostaviti bez milijardi u grantovima i pozajmicama u znak odmazde zbog odluke Ustavnog suda te zemlje koji je prioritet dao nacionalnom zakonodavstvu u odnosu na evropsko.\n„Šta će se dogoditi ako Evropska komisija počne Treći svetski rat. Branićemo naša prava svim oružjima kojima raspolažemo“, rekao je Moravjecki na pitanje „Fajnenšel tajmsa“ da li Poljska može staviti veto na važne evropske propise, kao što je zakonodavni klimatski paket.\n„Verujemo da se već radi o diskriminaciji i pristupu zasnovanom na diktatu iz Brisela. Ali, ukoliko se to pogorša, moraćemo da razmislimo o našoj strategiji“, rekao je Moravjecki.\nPoljski premijer je opisao pretnje uskraćivanjem paketa pomoći teškog 36 milijardi evra za postpandemijsku obnovu kao „kršenje vladavine prava“ i rekao da se „Poljska neće predati“.\nMoravjecki navodi da bi EU trebalo da odustane od svojih nedavnih poteza prema Poljskoj, kao što su dnevne kazne dok ta zemlja ne implementira odluke Evropskog suda u vezi sa reformom pravosuđa, kako bi se došlo do kompromisa\n„To bi bilo najmudrije šta mogu da urade jer onda nećemo razgovarati sa uperenim pištoljem u glavu“, rekao je Moravjecki.\nIpak, kako je naveo, njegovi nedavni razgovori sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel, francuskim predsednikom Emanuelom Makronom i šeficom Evropske komisije Ursulom fon der Lejen, bili su zadovoljavajući. Dodao je da neće biti „Polegzita“, odnosno izlaska Poljske iz EU.\nPotres na Starom kontinentu: Mogu li Poljsku i Mađarsku izbaciti iz Evropske unije?\n22 Oktobar, 20:55\n„Ucene, udar na suverenitet i nadnacionalna EU država“: Poljski premijer oštro uzvratio Briselu\n19 Oktobar, 13:02


Savremeni advertising Savremeni advertising – Personal magazin\nKako se „pravi“ inovativnost? Kako kopiranje može da vas učini originalnijim? Da li je digitalna saradnja smrt za vlasnišvo ideja? Kako porno industrija, ilegalno crno tržište i bitkoini menjaju današnju…\nKako se „pravi“ inovativnost? Kako kopiranje može da vas učini originalnijim? Da li je digitalna saradnja smrt za vlasnišvo ideja? Kako porno industrija, ilegalno crno tržište i bitkoini menjaju današnju onlajn kulturu? Šta to industrija mora da uradi danas (a ne sutra) da bi sačuvala vrednost i relevantnost?\nNa ova i slična pitanja u knjizi „Hacker Maker Teacher Tief; Advertising’s Next Generation“ („Haker, Stvaralac, Učitelj i Lopov: Advertajzing nova generacija“ ) pokušavaju da odgovore neki od najpoznatijih kreativnih direktora i vlasnika agencija u svetu danas.\nKnjiga predstavlja zbornik sastavljen od 31 teksta vodećih svetskih kreativaca koji pokrivaju teme vezane za advertajzing, kreativnost, kulturu obrazovanje, inovacije i budućnost. Među esejistima su Patrik Kolister iz Gooogla, Erki Izara iz Microsofta, Lora Džordan, Mark Luis sa londonske Škole komunikacionih veština kao i drugi najpoznatiji kreatici današnjice.\nKuriozitet je da su među esejistima samo dvojica kreativnih direktora sa prostora jugoistočne Evrope, Jana Savić Rastovac i Vladimir Ćosić, oboje kreativni direktori agencije „McCann Beograd“.\nSavremeni advertising was last modified: December 17th, 2014 by Redakcija


Nismo Austrija: Afera "Papak" je u RS kreirala Vladu - Direkt Portal\n19.05.2019 14:21 afera, cvijanović, dodik, RS, vlada 0\nI dok je zbog skandala "Ibica" u Austriji pala Vlada, u RS je nakon afere "Papak" Vlada formirana, a njen glavni akter- Željka Cvijanović je napredovala na društvenoj ljestvici.\nČetiri i po godine prošlo je od afere “Papci” koja je nakratko uzdrmala javnost u Republici Srpskoj i pokazala da se mandatima narodnih poslanika i izbornom voljom građana trguje otvorenije nego na pijaci. Željka Cvijanović koja je snimljena kako govori o tome, popela se stepenicu više na društvenoj ljestvici, a mi smo kao društvo potonuli mnogo više, po svemu, piše portal "Istinito".


vasginekolog.rs - Kako saopštiti simpatiji da imate polno prenosivu infekciju | vasginekolog.rs\nKako saopštiti simpatiji da imate polno prenosivu infekciju\nU svetu u kome postoje HIV/AIDS i ponovo oživljava sifilis, pomislili bi da ljudi znaju kako da podele istinu o tome da imaju polnu infekciju sa svojim potencijalnim ljubavnikom. Nažalost, mi to najčešće ne umemo. Teško je reći nekome da imate polnu infekciju, pogotovo ako ste zaista zaljubljeni u tu osobu. Ali je neodgovorno ne uraditi to.\n1. Pripremite se i ohrabrite sebe pred razgovor\nPoradite malo na svom stavu na vreme. “Ako osuđujete sebe zato što imate polnu infekciju, ispoljićete nesigurnost u sebe ili ćete se braniti i kada vas niko ne napada, ili i jedno i drugo.\nMorate shvatiti da niste sami, niti jedini ko je u takvoj situaciji. Prema Centru za kontrolu i Prevenciju bolesti, svake godine samo u Americi ima 19 miliona novih slučajeva polnih infekcija. Želite li još šokirajućih statistika? Jedno od dvoje seksualno aktivnih mladih ljudi će dobiti neku od polno prenosivih bolesti pre nego što napune 25 godina, a većina neće ni znati da su inficirani.\nBudite upoznati sa činjenicama o polnoj infekciji koju imate. Koji su simptomi? Kako se prenosi sa jedne osobe na drugu? Koje vrste terapije su vam na raspolaganju? Da li postoji lek? Ako ne postoji, da li postoje tehnike ili preparati koji mogu pomoći, smanjiti jačinu bolesti, učiniti simptome bezbolnijim ili neprimetnijim? Postoji li način da smanjite rizik da inficirate vašeg partnera ili buduće partnere? Poznavanje svih ovih činjenica će vas učiniti sigurnijim u sebe, a sposobnost da odgovorite na sva pitanja koja vam može postaviti vaš (budući) partner, će mnogo značiti u njegovom (ili njenom) ohrabrivanju.\nPre nego što partneru ispričate o polnoj infekciji, vežbajte. Probajte da zamislite da ste zamenili uloge i razmislite šta biste vi imali da kažete kada bi vas vaša simpatija obavestila da ima polnu infekciju, a razmislite i šta je to što biste voleli da čujete od nje(ga) tom prilikom. Ako je neophodno, zapišite kako vam se čini da bi trebalo da izgleda to što želite da saopštite i pročitajte mnogo puta, sve dok ne postanete opušteni u vezi sa načinom na koji ćete objasniti vašu situaciju.\n2. Izaberite pravo vreme i mesto.\nNEMOJTE inicirati razgovor o polnoj infekciji neposredno pre, ili usred bilo kakve seksualne aktivnosti. Čak iako je u pitanju potpuno bezazleno maženje sa partner(k)om, to nije vreme za iznošenje ove osetljive teme.\nPRONAĐITE vreme koje će biti dobro za takav razgovor i za vas i za vašeg partnera ili partnerku. Za vas, najbolje vreme je kada ste opušteni, i nalazite se u pozitivnom i optimističnom raspoloženju. Za vašeg partnera, najbolje je izabrati vreme kada će biti prijemčiv za ozbiljniji razgovor.\nPRONAĐITE mirno i tiho mesto, koje će biti odgovarajuće za razgovor ovakve prirode. Npr. kod vaše kuće kada ste tu samo vas dvoje, ili možda u usamljenom uglu u tihom kafeu.\n3. Nastupite kao odrasla osoba.\nOstanite neutralni i pristupite ovoj temi kao da razgovarate o dijabetesu ili bolesti srca. Veronika Mone, stručnjak za emotivne veze kaže “Retko se stidimo kada pričamo o dijabetesu ili bolestima srca iako mogu upropastiti naše živote i živote naših voljenih osoba. Polne infekcije ne bi trebale da se razlikuju.”\nDOZVOLITE partneru da odgovori. On (ili ona) može biti veoma ljut, indiferentan ili čak hladan. Samo dopustite vašoj simpatiji da jedno vreme sedi sa vestima koje ste joj upravo saopštili i nemojte očekivati najgoru reakciju.\nOhrabrite vašeg partnera da postavlja pitanja i potrudite se da ga ohrabrite sa svim činjenicama koje vam stoje na raspolaganju.\nNEMOJTE biti iznenađeni ako je vaš partner zabrinut, postavlja čudna pitanja ili je na bilo koji način šokiran. Ako im se zaista dopadate, oni će želeti da im nova situacija bude potpuno jasna, što može dovesti do neobičnih reakcija.\n4. Kako izaći na kraj sa negativnim reakcijama.\nNažalost, povremeno ćete morati da se suočite sa odbacivanjem. Evo šta da uradite kada vam partner kaže “Ne, hvala.”\nBUDITE ponosni na sebe jer ste imali hrabrosti da kažete istinu. Emotivni odnosi su izgrađeni na iskrenosti i otvorenosti prema partneru, i zapamtite, “Vi ste iznutra ista osoba koja je postojala pre nego što je dobila polnu infekciju, a ta osoba ima svoje srce, um i telo” kaže seks/velnes trener Erik Amarant.\n“Vi im ukazujete poštovanje time što im govorite istinu.” Ako se vaša simpatija odluči da ne želi da produži emotivni odnos sa vama nakon što je čula ono što ste imali da joj kažete, Amarant predlaže da ima se zahvalite što su vas saslušali i da im kažete „Doviđenja“.\nNEMOJTE se braniti, biti ljuti, a nemojte biti ni ozlojeđeni, čak iako vas ispunjavaju te emocije. “Polna infekcija koju imate je činjenica sa kojom treba živeti i sa njom se treba suočiti kao odrasla osoba, dostojanstveno, a ne kao dete.”\nMožda neće biti romantično razgovarati o potencijalno neprivlačnom delu vaše stvarnosti, ali to će svakako biti jedna od najvažnijih diskusija koje ćete voditi kao par. “Ljubav nije dovoljna da zaštitite vašeg partnera od polne infekcije i ovaj razgovor im dugujete, a dugujete ga i sebi, kao i vašem emotivnom odnosu, kako biste preduzeli sve neophodne mere da MOJA polna infekcija ne postane NAŠA polna infekcija,’” kaže Veronika Mone.\n“Ono što JESTE romantično je biti iskren i pun ljubavi, kao i stavljanje sigurnosti i zdravlja vašeg partnera na prvo mesto.“\nVaš stav mora uvek biti da na prvom mestu zaštitite svakog od vaše polne infekcije, bez izuzetka. Čak i kada otkrijete ostalima vašu situaciju, imate odgovornost da budete glas razuma,” kaže Veronika Mone.\n“Prihvatanje vaše infekcije od strane vašeg novog partnera može vam doneti veliko olakšanje, koje je do izvesne granice i opravdano, ali to ne treba da vas spreči da preduzmete neophodne mere opreza.”


Do kraja godine sve bolnice će biti "Prijatelji beba"\nMinistar zdravlja i socijalne zaštite Alen Šeranić izjavio je da su četiri bolnice u Republici Srpskoj, uključujući Univerzitetski klinički centar (UKC) u Banjaluci završile proces sertifikacije u okviru projekta "Bolnice prijatelji beba" i najavio da će do kraja godine taj proces biti završen i u preostalih šest bolnica.\n"Kada je riječ o promociji dojenja, važno je reći da 99 odsto porodilja prihvati inicijativu da doji, što je vrlo važno, jer dojenje predstavlja osnovnu hranu i lijek za novorođenče", rekao je Šeranić novinarima prilikom posjete Klinici za ginekologiju i akušerstvo UKC-a koja je prije tri godine akreditovana kao bolnica-prijatelj beba.\nŠeranić je naglasio da je ovaj projekat vrlo važan za kvalitet zdravstvene zaštite porodilja i novorođenčadi, te naveo da je dojenje jedan od prvih kraka u prevenciji gojaznosti.\nU posjeti UKC-u, zajedno sa resornim ministrom, bila je i predstavnik Unicefa u BiH Rovnak Kan, koja je navela da je dojenje najbolja investicija koju novorođenče može dobiti od majke. "Posebno je važno da majke od samog rođenja doje djecu, jer time prenose na svoje dijete imunitet. Dokazano je da su djeca koja su dojena majčinim mlijekom mnogo zdravija od djece koje se hrane adaptiranim formulama", rekla je Kan.\nOna je podsjetila da na ovom projektu zajedno rade Unicef u BiH, Institut za javno zdravstvo, UKC, te Agencija za sertifikaciju, akreditaciju i unapređenje zdravstvene zaštite Srpske. "Ponosni smo što je UKC prvi akreditovan kao bolnica po mjeri beba i služi kao model", istakla je Kan i podsjetila da je od 1. do 7. avgusta Svjetska nedjelja dojenja, kada je potrebno uložiti dodatne napore da se što više govori o značaju dojenja.\nGeneralni direktor UKC-a Vlado Đajić rekao je da je ova sertifikacija još jedan dokaz da UKC radi po evropskim i svjetskim standardima.\n"Nama cilj nisu samo gradnja bolnice i nabavka opreme, nego je naš prioritet edukacija kadra i nastavićemo s tim. U UKC-u se primjenjuju svi svjetski standardi kada je riječ o porodiljama i dojiljama", dodao je Đajić.\nOn je napomenuo da su u toku pripreme regulative da bude otvorena prva banka humanog mlijeka u Republici Srpskoj, za šta su sredstva obezbijeđena u okviru humanitarne akcije "S ljubavlju hrabrim srcima", čiji je pokrovitelj predsjednik Republike.\nPrilikom današnje posjete UKC-u, gosti su posjetili Porodilište i odjele Klinike za ginekologiju i akušerstvo gdje su porodilje.


SO Vladimirci - Odluka o radnom vremenu ugostiteljskih, trgovinskih i zanatskih objekata\n26 . 07 . 17 AKTUELNOSTI\nVerzija za stampu Posalji stranu Odluka o radnom vremenu ugostiteljskih, trgovinskih i zanatskih objekata O D L U K A\nO RADNOM VREMENU UGOSTITELJSKIH, TRGOVINSKIH I ZANATSKIH OBJEKATA NA TERITORIJI OPŠTINE VLADIMIRCI\nOvom Odlukom određuje se raspored, početak i završetak radnog vremena ugostiteljskih, trgovinskih i zanatskih objekata na teritoriji opštine Vladimirci (u daljem tekstu: radno vreme).\nPod radnim vremenom, u smislu ove Odluke, smatra se vreme u kome ugostiteljski, trgovinski i zanatski objekti moraju biti otvoreni.\nRadno vreme utvrđeno ovom Odlukom mora biti istaknuto na ulazu u objekat, kao i na vidnom mestu unutar objekta u kome se obavlja delatnost iz člana 1. ove Odluke. Preduzetnik koji pri prometu alkoholnih pića, koja se troše na licu mesta, daje alkoholna pića očigledno pijanom licu ili maloletnom licu koje nije navršilo 16 godina života, čini prekršaj iz člana 11. Zakona o javnom redu i miru („Sl. glasnik RS“, br. 51/92 i 101/05).\nUpozorenje, o prekršaju iz prethodnog stava ovog člana, mora biti istaknuto na vidnom mestu unutar objekta u kome se obavlja ugostiteljska i trgovinska delatnost. Rad u objektu u kome se obavlja ugostiteljska, trgovinska i zanatska delatnost, mora biti organizovan tako da se ne remeti kućni, komunalni i javni red i mir, u skladu sa propisima koji uređuju ove oblasti.\nO održavanju reda iz prethodnog stava ovog člana dužan je da se stara preduzetnik koji obavlja delatnost u jednom od objekata iz stava 1. ovog člana.\nIstaknuti raspored, početak i završetak radnog vremena mora se poštovati.\nII UGOSTITELJSKI OBJEKTI\nUgostiteljski objekti mogu raditi svakog radnog dana od 06 do 24 sata.\nZa objekte iz stava 1. ovog člana, petkom i subotom, određuje se završetak radnog vremena do 02 sata sledećeg dana.\nU dane državnih i verskih praznika, utvrđene Zakonom, kao i u dane vašara, ugostiteljki objekti mogu raditi do 03 sata narednog dana.\nUgostiteljski objekti, u dane organizovanja svadbi, ispraćaja, maturskih svečanosti i sl. mogu raditi duže od propisanog radnog vremena na osnovu posebnog rešenja Opštinske uprave - Odeljenja za privredu, finansije i urbanizam, a najduže do 04 sata narednog dana.\nOdobrenje iz stava 1. ovog člana od nadležnog odeljenja pribavljaju lica u čijem se objektu održavaju svadbe i sl. (vlasnik, zakupac, korisnik i sl.).\nUgostiteljski objekti smešteni u poslovnom prostoru koji se nalazi u zgradama kolektivnog stanovanja, mogu raditi svakog dana od 09 do 22 sata.\nRadno vreme ugostiteljskih objekata može biti kraće od propisanog ovom Odlukom, ukoliko preduzeće, odnosno samostalni ugostitelj to odredi.\nRadno vreme utvrđeno članom 4. ove Odluke neće se primenjivati u slučaju organizovanja proslave novogodišnjih praznika.\nIII TRGOVINSKI OBJEKTI\nProdavnice prehrambenih proizvoda, prodavnice neprehrambenih proizvoda, kao i prodavnice mešovite robe, moraju biti otvorene svakog radnog dana u trajanju najmanje od 7 sati, u periodu od 06 do 22 časa.\nProdavnice iz stava 1. ovog člana, moraju biti otvorene subotom u vremenu određenom u prethodnom stavu ili u vremenu od 09 do 15 časova.\nIzuzeto iz stava 1. i 2. ovog člana prodavnice neprehrambenih proizvoda mogu biti otvorene, i to:\n-\tbenzinske pumpe od 06 do 22 časa, a mogu raditi i duže.\nProdavnice novina i duvana (kiosci) na kojima se prodaje dnevna štampa, moraju raditi sve dane u kojima izlazi dnevna štampa, a raspored radnog vremena usklađuju tako da ono iznosi 40 sati nedeljno, u periodu od 06 do 22 časa.\nZanatske radnje, servisi, apoteke, agencije, video- klubovi, zabavne radnje i drugi slični objekti, mogu obavljati delatnost svakog dana od 08 do 22 časa, a raspored radnog vremena se usklađuje tako da ono iznosi 40 sati nedeljno, s tim što jedan dan u nedelji može biti neradan, po izboru.\nV RADNO VREME U DANE DRŽAVNIH I VERSKIH PRAZNIKA I U\nU dane državnih i verskih praznika mogu biti zatvoreni:\n- ugostiteljski objekti u vreme određeno članom 4. ove Odluke;\n- prodavnice prehrambenih i neprehrambenih proizvoda u vreme određeno članom 9. i - zanatske radnje, servisi i dr. objekti u vreme određeno članom 11. ove Odluke.\nRadno vreme u ugostiteljskim, trgovinskim i zanatskim objektima, predviđeno čl. 4. do 11. ove Odluke, u slučaju nestašice električne energije i uvođenja mera štednje električne energije, kao i zbog nastupanja poremećaja na tržištu usled nedostatka određene vrste robe i nedostatka energetskog goriva, usklađuje se sa merama za prevazilaženje određenog stanja.\nKad zbog specifičnosti uslova poslovanja nije moguće obavljati delatnosti i poslove iz član 1. ove Odluke za vreme trajanja prekida isporuke električne energije radno vreme mora se uskladiti sa redosledom i načinom isporuke električne energije.\nU slučaju nastupanja elementarnih i drugih većih nepogoda, kada nije moguće obavljati pojedine delatnosti iz člana 1. ove Odluke, iste se neće obavljati dok takve okolnosti traju.\nPredsednik Opštine, svojim aktom određuje koji objekti u koje vreme moraju biti otvoreni, kad nastupe okolnosti iz čl. 13, 14. i 15. ove Odluke.\nVI NADZOR Član 17.\nNadzor nad primenom ove Odluke vrši komunalna inspekcija i inspekcija za zaštitu životne sredine Opštinske uprave opštine Vladimirci.\nNovčanom kaznom od 10.000,00 do 100.000,00 dinara kazniće se pravno lice:\n1.\tako ne istakne na ulazu u objekat ili na drugom vidnom mestu objekta raspored, početak i završetak radnog vremena, utvrđen ovom Odlukom ( čl. 3. stav 1.);\n2.\tako se ne pridržava istaknutog rasporeda, početka i završetka radnog vremena ( član 3. stav 6.);\n3.\tako svoju delatnost ne obavlja u vreme određeno u skladu sa ovom Odlukom ( čl. 4. do čl. 11.);\n4.\tako ne istakne na vidnom mestu u objektu upozorenje iz člana 3. stav 2. ove Odluke.\nZa prekršaj iz stava 1. ovog člana kazniće se i odgovorno lice u pravnom licu novčanom kaznom od 1.000,00 do 5.000,00 dinara.\nZa prekršaj iz stava 1. ovog člana kazniće se preduzetnik novčanom kaznom od 10.000,00 do 80.000,00 dinara.\nSva pravna lica i preduzetnici dužni su da usklade raspored, početak i završetak radnog vremena sa ovom Odlukom, u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ove Odluke.\nStupanjem na snagu ove Odluke prestaje da važi Odluka o rasporedu, početku i završetku radnog vremena u delatnostima namenjenim potrebama građana kao potrošača i korisnika usluga na teritoriji opštine Vladimirci („Sl. list opština Bogatić, Vladimirci, Koceljeva i Šabac“, br. 8/95 i 22/01).\nOva Odluka stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u „Sl. listu opština Bogatić, Vladimirci, Koceljeva i Šabac“.\nBroj: 130-3/07-I od 24.09.2007.godine


Alagovićeva, 130m2, 4S, garaža, namješten | Orbit nekretnine\n2.000,00 € 15.036,30 kn\nČetverosobni s dvorištem i garažom za najam na prvom katu urbane vile u Alagovićevoj ulici.\nStan se sastoji od 3 spavaće sobe sa izlazom na terasu orijentiranu prema jugoistočnoj strani, prostranog dnevnog boravka s izlazom na 2 balkona koji gledaju na sjever i zapad, kuhinje sa blagovaonicom i dvije kupaonice sa toaletom.\nU najam je uključena garaža u prizemlju i prostor u potkrovlju koji može poslužiti kao spremište.\nStan je kompletno namješten i spreman za useljenje. Nalazi se u mirnoj ulici nadomak centra, u neposrednoj blizini javnog prijevoza, škole, trgovine i vrtića.\nRadićeva, 110m2, novouređen u potkrovlju\nStan NAJAM Gornji grad, Demetrova,120 m2 uz prekrasan atrij


Gay-Serbia.com | Star da bude otac?\nStar da bude otac?\ndailymail.co.uk · Velika Britanija · Odabrao: J.M. · Dodato: 15. FEB 2011\nElton Dzon (63) priznaje da je star da bude otac\nSedam nedelja nakon rođenja svog sina, Ser Elton John priznaje da je možda star da bude otac. Pevač i njegov partner, David Furnish, su prisustvovali rođenju bebe Zachary Levon Furnish-Johna, koju su dobili uz pomoć surogat majke na Božić.\nU to vreme je Ser Elton insistirao da je mlad u svojoj sezdeset trećoj godini. Ipak u intervjuju za medije priznao je po prvi put da su oni koji su ga kritikovali zato što je dobio dete u šezdesetim možda u pravu. Ser Elton je izjavio:\n"Imam šezdeset i tri godine. Ljudi kažu da sam možda čekao isuviše dugo. Možda je to slučaj. Ne mogu da odgovorim na to pitanje. "Ser Elton je rekao da su se on i partner David Furnish (48) odlučili za surogat majku nakon što su se pokušaji da usvoje četrnaestogomesečno ukrajinsko siroče, sa imenom Lev, izjalovili.\n"Postalo je isuviše teško da bi bilo izvodljivo. Isuviše teško i za nas i za dete. Nikada ne bismo uspeli u tome" izjavio je John dodavši da su se obavezali da će pomagati Leva.\nU svom intervjuju za emisiju Today na NBC kanalu, Elton John je izjavio da uživa u izazovu koji odgajanje Zacharyja predstavlja. "To je jedina stvar u mom životu koju nisam probao, i jedna od najtežih i najodgovornijih stvari jeste odgajanje deteta. Pomislio sam ‘znaš šta, probaću ja to'. Siguran sam koliko god ja budem njemu pružio, on će meni mnogostruko uzvratiti. Za svojih sedam nedelja je već to i učinio" dodao je Elton John za kraj.


Vesti online / Vesti / Svet / Putin pravi mornaričku bazu na Arktiku "da pojača vojnu infrastrukturu"\nPutin pravi mornaričku bazu na Arktiku "da pojača vojnu infrastrukturu"\nRusija će izgraditi mrežu mornaričkih baza na svojim arktičkim teritorijama, u kojima će biti sješteni ratni brodovi i podmornice radi bolje zaštite interesa i granice Rusije u tom regionu, najavio je ruski predsednik Vladimir Putin.\nMora da se pojača ruska vojna infrastruktura: Putin\n- Moramo da pojačamo našu vojnu infrastrukturu, da izgradimo u našem delu Arktika ujedinjenu mrežu mornaričkih baza za brodove nove generacije i podmornice", rekao je Putin na sastanku ruskog Saveta bezbednosti.\nPutin je ponovio da Rusija radi na razvoju arktičkog regiona, u kome moraju da se zaštite bezbednosni i ekonomski interesi zemlje, prenosi "Glas Rusije".\n- Naftna i gasna postrojenja, stanice utovara i cevovodi moraju da budu zaštićeni od terorista i drugih potencijalnih prijetnji, rekao je Putin.\nMinistarstvo odbrane Rusije ranije je najavilo planove otvaranja aerodroma i luka na Novosibirskim ostrvima i arhilepagu Zemlja Franca Jozefa, kao i aerodroma u kontinentalnom delu Arktičkog kruga.\nVojska planira formiranje nove strateške vojne komande Severne flote na Arktiku do kraja ove godine.\nSVET Putin otkrio glavne zadatke ruske vojske\nUtorak 22.04.2014. 18:36\nRusiji PRIPADA BUDUĆNOST ove planete u svakom pogledu. Rusija je NADA svih porobljenih,obespravljenih naroda.\nUtorak 22.04.2014. 18:50\nNisam pobornik podele sveta, al neko mora da stane na put suvremenim pljačkašima, gde pre svega mislim na SAD i Veliku Britaniju...\nUtorak 22.04.2014. 18:40\nOvaj covek svaki dan iznenadjuje sa novitetima,zaista je okupio najbolje saradnike u svim oblastima.Samo tako i dalje napred.


slobodnalika.com Oglasi > Dnevni info\nIznajmljujemo vise kompletno opremljenih apartmana na vise lokacija u gradu po povoljnim cijenama. Parking besplatan. ...\nUneseno : 02.12.2020 21:05:08


MOGUĆA NOVA ESKALACIJA! Zaharčenko: Situacija u Donbasu sve gora - GlobalCir\nSituacija u Donbasu ostaje krajnje teška i nije isključena njena eskalacija u bliskoj budućnosti, izjavio je šef samoproglašene Donjecke Narodne Republike Aleksandar Zaharčenko.\n„Svake večeri se dešavaju pokušaji proboja, prekjučer na jugu, a prije tri dana u rejonu Svetlodarske duge. Situacija je krajnje teška, protivnik se naoružava, dovlači municiju, vrši remont tehnike. Mislim da će se desiti eskalacija situacije u bliskoj budućnosti“, rekao je Zaharčenko novinarima.\nRanije je komandant DNR saopštio da se ka jugu Donbasa kreće kolona pripadnika ukrajinske nacionalističke organizacije „Desni sektor“.\nSaopšteno je da ekstremisti dolaze kako bi se „osvetili ukrajinskim vojnicima zbog pogibije svojih pobratima“ u granatiranju pozicija nacionalista iz sistema „Grad“ u nedjelju.\nČlanovi Kontakt grupe za Ukrajinu na sastanku u Minsku dogovorili su se da se u Donbasu duž čitave linije razdvajanja uspostavi primirje koje će trajati od 24. juna do 31. augusta. Ipak, vijesti o kršenjima režima prekida vatre nastavljaju da stižu, a sukobljene strane se međusobno optužuju za granatiranja.\nPRSLUCI SA SPAŠAVANJE NISU OBAVEZNA OPREMA: “Alibaba” reklamira “čamce za izbjeglice”


Vesti online / Sport / / Luka Dončić ispisuje istoriju NBA (VIDEO)\nU porazu svog tima (123:120), slovenački reprezentativac je upisao 35 poena, 12 skokova i 10 asistencija.\nOn je četvrti ruki u poslednjih 35 godina koji je upisao tripl-dabl sa postignutih 35 poena, a istovremeo je postao i najmlađi igrač sa tri dvocifrene statističke kolone i ubačenih 30 poena.\nTu titulu je prethodno držao Lebron Džejms.


BIA privela Kebu\nTema: BIA privela Kebu\n03.10.2017., 17:37 #1\nFolk pevač ugrožavao nacionalne interese?\nČuli su moju novu pesmu koju ću objaviti u decembru. Ne znam kako su uopšte došli do snimka. Zaključili su da pesma nije podobna za nacionalni interes, tako da sam morao da dam izjavu i objašnjenje.\n03.10.2017., 17:47 #2\nRe: BIA privela Kebu\nOZNA sve dozana, tako je bilo nekad tako je i sad.\n03.10.2017., 17:50 #3\nIdi begaj .... ako Keba ne ugrozi nacionalne interese svojom pesmom - niko neće!\n03.10.2017., 18:06 #4\nTaj narcisoidni mandov, a u duši čergar, trebalo je ranije da bude priveden.\nItekako je bilo osnova za informativne razgovore...!\n04.10.2017., 09:52 #5\niza svakog grma vreba\nBezbednosno-informativna agencija demantovala je danas navode vezane za razgovor njenih pripadnika sa pevačem Draganom Kojićem, poznatijim kao Keba, i saopštila da je razlog razgovora s folk pevačem bio njegov automobil, a ne nekakva pesma\ntanjug 03. 10. 2017. 17:27\nKojić je najpre Srpskom telegrafu dao informaciju kako je "privođen na informativni razgovor u BIA", a potom je tu informaciju potvrdio za N1.\n"Čuli su moju novu pesmu koja će izaći u decembru, a ja uopšte ne znam kako su došli do snimka i zaključili da pesma nije podobna za nacionalni interes. Tako da sam morao da dam izjavu i objašnjenje", rekao je Kojić tim medijima.\nNije, kaže, hteo da iznosi detalje, već ih je uputio na BIA.\nImajući u vidu te spekulacije, BIA je saopštila da su njeni pripadnici 28. septembra, "u okviru redovnih poslova na zaštiti bezbednosti Republike Srbije, a u cilju prikupljanja obaveštenja, odnosno identifikacije vlasnika i korisnika vozila, za koje je postojala sumnja da je objekat izvršenja krivičnog dela, obavili razgovor sa Draganom Kojićem".\n- Ističemo da navedeni razgovor nije imao nikakve veze sa bilo kakvom pesmom pomenutog Kojića, i da su tom prilikom razjašnjene sve okolnosti zbog kojih je razgovor i obavljen - navedeno je u saopštenju BIA.\n07.10.2017., 14:45 #6\nE, mislim ako se BIA bavi sumnjivim automobilima i ako je Keba opasnost za drzavu, onda smo stvarno otisli dodjavola.\n07.10.2017., 18:46 #7\nMislim da je Keba priveden jer se BIA plaši da odaje državne tajne snajki\nKEBINA SNAJKA: Severina\n21.10.2017., 01:15 #8\nПрошао је поред зграде где су штићена лица\nAutor Edmond_Dantès u forumu Hronika\nPoslednja poruka: 11.10.2017., 09:17\nAutor u forumu Ekonomija\nPoslednja poruka: 23.05.2008., 16:39\nBIA i u spavaćim sobama!?\nPoslednja poruka: 10.05.2006., 16:22


Chub Dobel Chevaine\nKlen je za sportski ribolov najznačajnija riba roda Leuciscus. Od 12 vrsta ovog roda, vrsta cephalus dostiže najveću težinu i najbrojnija je u našim vodama. Klen je široko rasprostranjen u vodama dunavskog sliva, prvenstveno u malim rekama i zalazi sve do pastrmskog područja, a nizvodno od ušća u velike reke. U salmonidnim vodama boravi u delu reke sa sporijim tokom i sa opadanjem nadmorske visine brojnost mu se povećava.\nKlen ima valjkasto, izduženo telo prekriveno krupnim, tvrdim krljuštima. Leđa su mu mrko siva s zelenkastim odsjajem, bokovi srebrnkasti a trbuh beo. Glava je velika u odnosu na telo, a usta duboko urezana i bez zuba. Sva peraja su mu dobro razvijena a naročito repno. Svaštojed je i veoma proždrljiv i na većim rekama naraste do težine od 4 kg, sa dužinom od 60 cm. Klen je prvenstveno potočna i rečna riba ali živi i u jezerima koje imaju dovoljno kiseonika, u kojima može narasti i preko biološke granice koju ima na tekućim vodama. Prosečna lovna težina je od 0,2-0,8 kg. Mresti se od aprila do juna i u to vreme se nalazi u većim grupama i halapljivo se hrani. U tekućim vodama mrest se obavlja na terenima sa šljunkovitim dnom, a na jezerima ikru odlaže na vodeno bilje. Plodnost ženke je približno 100 hiljada komada ikre, koja je lepljiva i čvrsto se lepi na podlogu na koju je položena. Mlađ se nakon izvođenja hrani planktonom, a nakon nekoliko nedelja počinje ishranu insektima i larvama.\nOdrastao klen se hrani insektima, beskičmenjacima, ribama, vodozemcima i može se uloviti na sve poznate mamce. U manjim rekama klen boravi pretežno u virovima, oko većih prepreka u vodi i u senci drveća i žbunja nadvijenih nad vodom. U vodi je uvek postavljen tako da može da vidi sva kretanja u glavnom toku i povremeno izlazi iz zaklona, grabi plen i opet se povuče u tišak. Nije vezan za određenu dubinu vode i kreće se u svim slojevima u kojima ima hrane. Karakteristično za klena je da reaguje na pad varalice, lista, duda ili insekta na površinu, tako što odmah zaleće i osmatra. Ako predmet identifikuje kao hranu usisava ga sa površine i povlači u zaklon. Na manjim vodama u kojima dominira veličinom zauzima najdublje virove i lovi na najboljim mestima na ulazu u vir, dok se na većim vodama, u području mladice, drži priobalja. Mali klenovi često, po sunčanom vremenu, krstare površinom po plićacima i zalivima, hraneći se insektima dok krupan klen to retko čini. S obzirom da je riba bistrih voda, ima odličan vid i reaguje na sve pokrete na obali i u vodi, tako što se sklanja sa vidnog mesta u dubinu ili što dalje od mesta na kojem mu je ugrožena bezbednost.\nRibolov klena je, s obzirom na težinu i uslove lova, laki varaličarski ribolov. Na potocima i manjim rekama odgovarajući štap treba biti dugačak 2,1-2,4 m, težine bacanja od 5-15 g i savitljiv u gornjoj trećini dužine. Struna prečnika 0,18-0,20 mm, nosivosti 2,5-3 kg, je sasvim dovoljna jer na takvim mestima klen veći od 1 kg je redak ulov. Upotreba čekrka za laki ribolov je primerena veličini ulova i veći kapacitet od 100/0,25 je nepotreban. Na većim rekama i jezerima treba koristiti za nijansu jaču opremu što znači: štap dužine 2,4-3 metara, težine bacanja 15-30 g, nešto brže akcije, kao i strunu nosivosti do 4 kg.\nKlen se uspešno može varaličariti od maja do oktobra i to na manje spinere, veličine od No 0-2 i voblere zaranjajućeg, tonućeg i plivajućeg tipa, veličine 3-5 cm, a na jezerima i do 7 cm. Na plitkim i malim vodama, potočićima i razlivima manjih reka, klen se uspešno može loviti spinerima, manjim modelima Aglia i Aglia Long, veličine 0 i 1. Spineri se zabacuju poprečno na tok i sa suprotne strane uvodi u rečnu maticu. Klen je, na malim vodama, na dubljim mestima i uglavnom toku i varalicu napada na ivici brze i sporije vode. Varaličarenje na malim i bistrim vodama je leti uspešnije rano pre podne i kasno po podne nego u toku dana. U tim uslovima, prilaz vodi je veoma važan i sva interesantna mesta treba zaobilaziti u širokom luku sa nizvodne strane, a zabačaje vršiti sa pristojnog odstojanja od vode. Ni na jednom mestu se ne treba duže zadržavati jer će klen, ako ga ima i ako se hrani, uzeti varalicu iz prvih nekoliko zabačaja. U dužim i plićim virovima, moguć je lov viđenog klena. Tada prezentaciju mamca treba izvršiti iz zaklona i bez previše zamahivanja štapom. Na takvim mestima uspešno se može upotrebiti vobler Ružno pače No 3 i 4. Varalica se ubacuje u vidno polje klena sa uzvodne strane i vodi se poprečno na tok ili koso uzvodno. Klen će se najčešće ustremiti na vobler čim dodirne površinu i napasti ga. Nakon kontriranja, manje primerke treba odmah vaditi iz vode, dok se krupnijim dozvoljavaju kontrolisani begovi po viru, dok se ne zamore. Na nešto većim rečicama sa bujnom obalskom vegetacijom, klen će boraviti na nepristupačnim mestima, oko stabala u vodi, u dubljim virovima i povremeno izletati u maticu reke. Za ribolov oko prepreka u vodi upotebljavaju se tonući modeli Rapale CD3 I CD5, jer se preciznije zabacuju i ne teže zaranjanju kada ih treba treba brzo izvaditi iz vode i prebaciti preko prepreke. Osim toga CD vobleri su , zbog malog otpora koji pružaju uzvodnom povlačenju, pogodni za vođenje u brzacima i za navođenje oko većih proseka u stenju. Kada se uoči da klen uzima hranu sa površine, van glavnog toka i u mirnijim razlivima, efikasno se mogu upotrebiti plivajući modeli voblera Ružno pače No 3-5, kao i Rapala F5. Ako se pored reke nalazi stablo šljive, višnje ili duda, čije plodove klen sačekuje i nakon pada uzima, prevara je moguća voblerima Mini Fat Rap, koji se zabacuje ispod drveta i nakod dodira sa površinom pušta da tone. Klen će vobler uzeti u tonjenju, tako da je povlačenje nepotrebno. Na većim rekama klena ne treba tražiti u glavnom toku, već u mirnijim, sporotekućim i priobalnim delovima toka, u senci drveća i u razlivima. Vobleri su u ovom slučaju najbolji izbor i to u dužini od 5 cm. S obzirom da postoji mogućnost pojave krupnijeg klena, potrebno je koristiti nešto jaču opremu, ali i dalje u domenu lakog varaličarenja jer ostaje potreba plasiranja malih i lakih voblera. Istu opremu treba koristiti i na jezerima. Na jezerskoj, stajaćoj vodi neće biti retkost videti klena koji se kreće u površinskim slojevima, ali tada će prevara biti teško izvodljiva. Najbolji trenutak za plasiranje varalice je kada se uoči da klen ganja ribice po površini. Tada se varalica izbacuje pravo na mesto pojave klena, pri čemu nije neophodna preterana preciznost., jer su i promašaji od 1-2 m u vidnom polju klena i on će registrovati pad varalice na površinu i krenuti ka njoj. U plićacima, prekriveni jezerskim rastinjem, klen će nakon mresta aktivno proganjati sitne ribe što je vidljivo sa obale i to je prava prilika za upotrebu CD voblera. Intenzitet ishrane klena u zavisnosti je od temperature vode, tako da se krajem jeseni povlači na dublja mesta i retko uzima hranu.


NAPITAK KOJI ČISTI PLUĆA od samo 4 sastojka, idelan ZA PUŠAČE! /Receptura/ - Informer Ad\n13:41 Ljubav i zdravlje 1\nzdravisimo.com/informer.rs | 29. 08. 2021.\nNAPITAK KOJI ČISTI PLUĆA od samo 4 sastojka, idelan ZA PUŠAČE! /Receptura/\nKako su pluća jedan od najvažnijih organa u organizmu, o njima treba voditi računa i održvati ih u dobroj kondiciji, a ovo posebno važi za pušače, kako aktivne tako i pasivne...\nSa ovim napitkom moći ćete da pročišćavate pluća (idealno tokom procesa prestanka pušenja), a pored toga omogućiće vam da lakše dišete i poboljšate rad bronhija.\nLIKER OD OVE BILJKE JE PRAVI ELIKSIR ZDRAVLJA! Eliminiše infekcije, usporava starenje, odličan je izvor vlakana!\nZa stomak IZ SNOVA! Napravite NAPITAK protiv NADIMANJA od samo 3 SASTOJKA! /Recept/ sledeća vest\n2 crna luka (srednje veličine)\nDA LI SE VEŽBANJE U TRUDNOĆI PREPORUČUJE? Evo šta kažu stručnjaci!\nŠta se DOGAĐA sa VAŠIM TELOM ako odjednom prestanete da pijete kafu?\n50 g korena đumbira\n2 kašike prirodnog pčelinjeg meda\nMed i vodu zagrejte do ključanja, glavice luka narežite na četvrtine, iseckajte koren đumbira i dodajte u zaslađenu vodu. Kad mešavina ponovo provri, dodajte kurkumu i smanjite vatru na laganu temperaturu. Mešavina treba da se kuva sve dok se količina vode ne smanji za pola. Procedite i sipajte u teglu, a kada se potpuno ohladi, stavite je u frižider.\nUzimajte dve kašičice eliksira ujutro na prazan stomak i uveče dva sata posle obroka, piše zdravisimo.com.\nEVO KAKO SE IZBORITE SA GRČEVIMA U NOGAMA! Ovo treba da URADITE\n08:05 Lifestyle 0\nTOP 4 saveta za izbacivanje STRESA iz TELA - pronađite svoj MIR\nNapitak Pluća Zdravlje čišćenje Med crni luk\nPRIRODNI LEK PROTIV PREHLADE! Čudotvorna kombinacija bibera i meda!\nNAPRAVITE PRIRODAN ANTIBIOTIK! Samo dva SASTOJKA - kombinacija namirnica koja održava ZDRAVLJE! Sjajan u borbi protiv VIRUSA (FOTO)\nmed stavite na kraju ... u mlaku tecnost ..


Novosti Archives - Page 21 of 21 - Medicinska škola Hipokrat\nPočinje upis redovnih učenika u srednju školu “Sveti Nikola” i srednju medicinsku školu “Hipokrat” u školsku 2011/2012. godinu.\nSrednje škole “Sveti Nikola” i “Hipokrat”, prestižne ustanove sa bogatim višegodišnjim iskustvom, obezbeđuju adekvatan profesionalan pristup u obrazovnom procesu i vaspitnom radu sa decom. U školsku 2011/2012. godinu upisujemo redovne đake na sledeće obrazovne profile: Srednja škola “Sveti Nikola” ekonomski tehničar finansijski tehničar turistički tehničar Prva privatna srednja medicinska škola “Hipokrat” medicinska sestra vaspitač farmaceutski\nDodate su nove galerije slika\nObaveštavamo Vas da su dodate nove galerije slika na naš sajt. Možete pogledati izgled naše škole, dvorišta, kabineta za praksu i opreme. Pored toga, možete pogledati i slike sa poslednje ekskurzije.\nIzjava direktora škole za dnevni list “BLIC”\n“Milan Džarić direktor za vanrednu nastavu Srednje škole “Sveti Nikola” kaže da se u privatne škole ne upisuju se samo deca iz bogatih porodica, već i đaci koje stipendiraju pojedine kompanije ili deca čiji roditelji imaju prosečna primanja, odnosno deca roditelja koji žele aktivnije učešće škole u vaspitanju i obrazovanju deteta. – Naša ekonomska škola


Arno Gujon: Srbi sa KiM mogu da računaju na našu bratsku podršku | BL Portal\nPrvi čovjek humanitarne organizacije “Solidarnost za Kosovo” Arno Gujon rekao je da se nada da će mu biti ukinuta zabrana ulaska na KiM. Prištini smeta što omogućavamo ljudima na KiM da ostanu na svom ognjištu, rekao je Gujon.\nPoslije 14 godina, prvi put uoči praznika, humanitarac Arno Gujon nije sa Srbima sa Kosmeta jer mu je zabranjen ulaz.\nGostujući u Dnevniku RTS-a, Gujon je rekao da mu je juče bilo teško kada je ostavio volontere na prelazu Jarinje, kada su oni ušli a on ostao.\n“Četrnaest godina u to vrijeme svaki put ulazim na KiM, tamo dočekujem Novu godinu, Božić, to je pola mog života, navikao sam se na to i na prijatelje koje viđam svake godine na KiM, a ove godine ne mogu”, rekao je Gujon.\nKako kaže, nije mu lako ali je najbitnije da se pružanje pomoći nastavlja i da su volonteri mogli da uđu bez problema i da ovom trenutku dele humanitarnu pomoć (koze, krave, paketiće za decu, školski pribor i sportsku opremu).\n“Najbitnije je da Srbi sa KiM znaju da mogu da računaju na našu bratsku podršku uprkos problemima i velikim izazovima sa kojima se suočavamo”, istakao je Gujon.\nGovoreći o 10. septembru kada su ga zaustavili na Merdaru, Gujon kaže da ta zabrana stoji i u njoj nema obrazloženja.\n“Zvanično obrazloženje je – zabranjen vam je ulazak na KiM zato što ste na spisku osoba kojima je zabranjen ulazak na KiM”, istakao je Gujon.\nPrema njegovim riječima, to je nerazumljivo i bez rokova. “Tada su me ne samo vratili sa Merdara već i uhapsili, ispitivali, pretili i vratili nazad. Kada gledamo unazad, sve te takse, sve je to počelo mojim hapšenjem 10. septembra, i kada se zabranjuje ulazak na KiM humanitarcima koji renoviraju škole i grade farme, možemo da se zapitamo šta će biti sljedeći korak, šta možemo da očekujemo posle takvih odluka”, rekao je Gujon.\nGujon se nada da će se zabrana ukinuti, jer je to je veliki skandal, ne samo za srpsku javnost već je i dobar dio francuske javnosti bio zgranut.\nNaveo je da je Figaro napisao članak koji je bio najčitaniji te nedelje u Francuskoj, što je veliki znak podrške.\n“Nadam se da će se ukinuti ta zabrana, to je kao da su zabranili lekaru da uđe u bolnicu. Oni su usporili naš humanitarni rad, smeta im što omogućavamo ljudima da ostanu na svom ognjištu, da žive od svog rada, kroze te farme koje gradimo u saradnji sa Eparhijom Raško-prizrenskom”, rekao je Gujon.\nIspričao je da je juče vidio kuma koji živi u Gračanici, a kome nije mogao da dođe na slavu. On je došao do Jarinja, prešao peške prelaz i vidjeli su se na pet minuta.\n“Važno je da budemo složni sa jednim ciljem, a to je opstanak Srba na KiM”, rekao je Gujon.\nNaveo je je da mu se obraćaju građani sa željom da pomognu. “Mi smo francuska humanitarna organizacija, a njih usmjeravamo preko dugih humanitarnih organizacija”, istakao je Gujon.\n“Važno je da postoji volja i što ne zaboravljaju one koji žive na Kosmetu, a na nama je da ih ne napuštamo”, zaključio je francuski humanitarac.\nVučić: “Spremamo se za najteže scenarije, i da ukinu platni promet”


Kako naučiti klince i klinceze da se koncentrišu | ŠIK magazin\nYou are here: Home / Porodica / Kako naučiti klince i klinceze da se koncentrišu\nKako naučiti klince i klinceze da se koncentrišu\nFiled under Porodica\nKoliko često se dešava da tvoje predškolsko dete ne može da se seti gde je malo pre „zadenulo“ igračku?! Ili je malo pre izašlo iz vrtića i zna da nešto treba da uradi, ali nikako ne uspeva da kaže o čemu se radi. Nije u stanju da po vama, sasluša jednostavnu priču do kraja, a sa druge strane netremice gleda dugometražni film.\nProblemi kojih bi se rado rešila, naravno ne znače da tvoje dete nije dovoljno pametno, već da u ovom uzrastu postepeno usvaja veštine ovladavanja voljnom koncentracijom i pažnjom. Jer pažnja mlađeg deteta je usmerena ka onome što ga neposredno privlači, a ne ka njegovoj volji i odluci. Sa uzrastom se voljna kontrola pažnje poboljšava, ali karakteristika čitavog predškolskog uzrasta je da je dete privučeno prvenstveno emocionalno obojenim sadržajima za koje je zainteresovano i motivisano (otud i neprekidno gledanje crtaća). Takođe, detetovu pažnju vrlo je lako omesti bilo kakvim zvukom, svetlošću, toplotom, itd. Četvorogodišnjak na određeni zadatak može da se koncentriše od pet do osam minuta, a sedmogodišnje dete do 20 minuta.\nObećavajuća je činjenica da je koncentracija, odnosno sposobnost voljnog usmeravanja misli u željenom smeru veština koja može da se poboljša jednostavnim vežbama. Važno je da se sa njima počne još u predškolskom uzrastu i nastavi se tokom školovanja.\nZa početak bi trebalo da se uveriš da je dete dovoljno odmorno, da li se oseća fizički i emocionalno dobro i da li se dovoljno kretalo. Predugo mirno sedenje kod deteta, izaziva veći zamor od bilo koje druge aktivnosti.\nPotom bi trebalo, da ukloniš distraktore – dakle, ugasi sve što proizvodi buku (tv, kompjuter, radio,…) i omogući da prostorija bude optimalno osvetljena i ne zapitkuj dete dok nešto radi.\nOrganizuj deci aktivnosti u sličnim, njima prepoznatljivim okolnostima. Dakle, za starijeg predškolca odredi stalno mesto za rad, uredno i bez suvišnih detalja. Stalnim mestom i vremenom kod deteta se stiče navika učenja na određenom mestu i u određeno vreme.\nOgraniči gledanje tv-a i igranje igrica, naročito kod dece uzrasta od jedne do tri godine.\nPrepoznaj u kojim aktivnostima se tvoje dete najduže zadržava – da li u radu sa materijalima (glinom, peskom, brašnom, plastelinom, u crtanju) ili u igrama koje zahtevaju vizuelne podsticaje… To su igre koje deci pomažu da pojača nivo koncentracije.\nTakođe, bilo bi dobro uvesti red u dnevne aktivnosti deteta i navikavati ga na urednost.\nNe treba prekidati decu u igri ili drugoj aktivnosti u koju je uključeno sa punom pažnjom. Ukoliko se stalno prekida (ručak, spavanje, i slično) iznova započeta aktivnost više nije zabavna i ne može se završiti sa istom pažnjom. No to ne znači, da ne treba obavezno da upozoravati dete koliko dugo još može da se igra (recimo da je do ručka ostalo još 20 minuta, potom mu reći da je ostalo još deset minuta). Na taj način dete će imati vremena da završi započetu igru i istovremeno će vežbati usmeravanje pažnje i koncentracije.\nTags: koncentracija, koncentracija dece, Porodica, roditeljstvo, vaspitanje dece


Izuzetno dugi rukavi i obimne jakne u kolekciji Raf Simonsa - GRAZIA Srbija\nIzuzetno dugi rukavi i obimne jakne u kolekciji Raf Simonsa\nRaf Simons već dve sezone sarađuje sa modnom kućom Prada, pa su se svi pitali kako će izgledati nova kolekcija belgijskog dizajnera.\nŠest reči definišu kolekciju Raf Simons jesen/zima 2021/22: Ataraxia, Equanimity, Allegiance, Dichotomy, Devotion i Synchronicity. Dizajner je i dalje veran svom stilu formiranom tokom dugogodišnjeg rada u modnoj industriji i na čelu velikih modnih kuća. On i dalje majstorski kombinuje boje - ružičastu i crvenu, fuksiju i bogatu zelenu, narandžastu i tirkiznu boju.\nU novoj kolekciji Simons je ponovio svoje trikove koje je osmislio tokom godina: kreirao je predimenzionirane džempere sa beskrajno dugim rukavima, rolke sa vezenim minijaturnim R monogramom na vratu, košulje i kapute sa velikim kraganama i reverima.\nDevojke i momci izgledali su gotovo identično i praktično je nemoguće utvrditi pripadnost određenom polu prema onome što smo videli u video prezentaciji. Čak i uz veliku količinu samocitiranja, u kolekciji Raf Simons, golim okom primećuje se uticaj Miuccie Prade, sa kojom dizajner radi već nekoliko sezona.\nTakođe je iznenađujuće da njegova nova kolekcija podseća na reviju „Hrabra srca“ koju je Miu Miu prikazao pre nekoliko nedelja. Na reviji su modeli šetali snežnim padinama Alpa u prošivenim jaknama i odelima, a slične modele videli smo u novoj kolekciji Simonsa.\nKada je reč o modnim dodacima, Raf Simons je predstavio još jednu narukvicu u obliku kostiju ljudske ruke, mono minđuše sa srcima i veliko prstenje.\nU galeriji fotografija pogledajte kako izgledaju nove kreacije Rafa Simosna za sezonu jesen/zima 2021/22..


Ponuda upućena SDA, "boljitku" i "pravašima" - Klix.ba\nPlatforma SDP-a za vlast Ponuda upućena SDA, "boljitku" i "pravašima"\nPlatforma SDP-a za vlast\nPonuda upućena SDA, "boljitku" i "pravašima"\n15.12.2010. u 15:25\nJurišić i HSP odgovaraju SDP-u BiH\nSDP je spreman za formiranje novih proevropskih vlada na svim nivoima, s namjerom da se značajno ubrza bosanskohercegovački put u EU i NATO. SDP neće dozvoliti da se protekle četiri godine ponove, danas su prezentirani stavovi jučerašnje sjednice Predsjedništva ove stranke.\nPredsjedništvo je usvojilo nacrt programske platforme koja nosi naziv "Osnove za formiranje vlasti u Federaciji BiH i platforma zajedničkog nastupa u institucijama BiH u mandatnom periodu 2010.-2014." koja je upućena političkim partijama sa kojima je do sada postignut najveći stepen saglasnosti oko ključnih političkih i ekonomskih pitanja, i to SDA, Narodnoj stranci Radom za boljitak i HSP-u BiH.\nSDP očekuje da će se na ovim principima moći okupiti širi front usmjeren ka reformama i ubrzanju evropskih integracija.\n"SDP nije zainteresovan za podjelu funkcija sa partnerima u vlasti, nego isključivo za podjelu odgovornosti za budućnost Bosne i Hercegovine koja vrlo brzo može krenuti naprijed ukoliko se postigne saglasnost oko implementacije ključnih politika.\nOčekujemo da se ubrza proces izbora delegata za Dom naroda Parlamenta Federacije BiH što je preduslov za konstituisanje vlasti u Federaciji BiH, ali i na ostalim nivoima", saopćeno je iz Ureda za odnose s javnošću ove stranke.\nIz Skupštine KS 616


Niški Portal | Bratislav Gašić na Štabu za vanredne situacije Kruševca\nčetvrtak 09-04-2020 06:42\nIzvor: Niški portal | 22-Mar-2020 | 23:21\nNa sednici Gradskog štaba za vanredne situacije i stručno operativnih timova (za zaštitu zdravlja, epidemije, privredu i održivi razvoj, saobraćaj i transport) uz sve propisane mere i sanitarne zaštite Vlade Republike Srbije, održana je sednica u 15:00 sati koju je vodio direktor Bezbedonosno-informativne agencije Bratislav Gašić.\n3. Nalaže se JKP "Kruševac" da nastavi sa intenzivnim pranjem i dezinfekcijom svih asfaltiranih ulica na selu i svih ulica u gradu, uključujući i najmanje. Pomoć će dobiti od Garnizona Kruševac i Vatrogasno-spasilačke jedinice Kruševac.


BUKA Magazin - Pripadnik Granične policije BiH priznao krivicu za korupciju\nU skladu sa sporazumnim priznanjem krivice, za optuženog Senad Samardžić je predložena kazna zatvora u trajanju od osam mjeseci, kao i oduzimanje nezakonite imovinske koristi te je udaljen iz službe u Graničnoj policiji BiH\n23. juni 2022, 3:22\nOptuženi Senad Samardžić, zvani Kićo, rođen 1973. godine, uposlen u činu višeg inspektora Granične policije BiH, sporazumno je priznao krivicu za koruptivno krivično djelo-primanja dara ili drugog oblika koristi za trgovinu uticajem, saopšteno je danas iz Tužilaštva Bosne i Hercegovine, prenosi Anadolu Agency (AA).\n“Navedeni optuženi priznao je da je za novčani iznos koji je primio kao nezakonitu imovinsku korist, iskorištavajući i zloupotrebljavajući službeni položaj, obećao nezakoniti povrat motornog vozila, koje je bilo oduzeto u okviru predmeta službenih radnji Granične policije JGP Velika Kladuša“, naveli su iz Tužilaštva BiH.\nDodaje se da je u skladu sa sporazumnim priznanjem krivice, za optuženog predložena kazna zatvora u trajanju od osam mjeseci, kao i oduzimanje nezakonite imovinske koristi. Također, optuženi je udaljen iz službe u Graničnoj policiji BiH.


Diban Kolak vlasnik firme u Njemačkoj,Općini Olovo uplatio donaciju 10.072,52 KM – Radio Olovo\nPočetna/Olovo/Aktuelno/Diban Kolak vlasnik firme u Njemačkoj,Općini Olovo uplatio donaciju 10.072,52 KM\nNa današnjoj sjednici Štaba CZ Olovo Merisa Kaljanac šefica Službe za ekonomske poslove Općine Olovo je saopštila da je jučer 29.aprila 2020.godine na račun Općine Olovo doznačena donacija od 5.150,00 EUR-a ili 10.072,52 KM u svrhu borbe protiv COVID -19. Sredstva je uplatio naš sugrađanin Diban Kolak koji već dugi niz godina živi i radi u Njemačkoj.\nOvo nije prvi a vjerovatno ni posljednji put da ovaj uspješni biznismen, koji je već 17 godina vlasnik privatne firme „D.Kolak“u Njemačkoj koja zapošljava 17 radnika i bavi se građevinskim radovima ,pomaže svom rodnom gradu.Gospodina Kolaka smo kontaktirali u želji da mu se zahvalimo pitali ga o ovom humanom gestu u vrijeme pandemije i ekonomske krize koja je pogodila i općinu Olovo.\n-Ja ne znam drugačije,to je od Boga dar , ponasam sam da mogu pomoći,kazao je kratko u izjavi za naš radio Diban Kolak.\nOvom prilikom Općina Olovo u ime svojih građana iskazuje zahvalnost na veoma značajnoj donaciji koja će nam pomoći da lakše prevaziđemo ova krizna vremena koja su nas sve zadesila,saopšteno je iz Općine Olovo.\nZahvaljujući pomoći naših uspješnih i vrijednih sugrađana širom svijeta ,koji su do sada pomagali našoj općini u teškim vremenima , vraća se nada u lakšu i izvjesniju budućnost.Ovo je prilika da se svima njima u i me svih građana Olova još jednom zahvalimo i zaželimo im dobro zdravlje kao i njihovim porodicama do konačnog prestanka pandemije COVID -19 ,koja je ugrozila zdravlje ali i egzistenciju velikog dijela populacije kod nas i u svijetu.


MIŠKOVIĆ NE ODUSTAJE OD INVESTIRANJA U HRVATSKO TRŽIŠTE\nPredstavnici Delta Holding kompanije na konferenciji za regionalne novinare u Zaječaru izjavili su da ova kompanija nije odustala od ulaganja u hrvatsko tržište i da je više nego ikad zainteresovana za ulaganje u sektor hotelijerstva i agrara.\nVlasnik kompanije je više puta izjavio da planira da investira u izgradnju potpuno novog hotela ili akviziciju luksuznog hotela Esplanade, ali i to da je za takav poslovni poduhvat potrebno da budu obe strane zainteresovane.\nGeneralna direktorka "Delta Reale Estate" Zorana Burlić istakla je da je ovo kompanija koja ne poznaje granice i da su otvoreni za sve biznise. "Činjenica je da smo izrazili interes za neke od hotela, da smo zainteresovani za 'Esplanadu', ali mora da postoji zainteresovanost obe strane da bi do transakcije došlo. Ako ne uspe s 'Esplanadom', biće možda neki drugi hotel"-\nNa pitanje hrvatskih novinara jesu li zainteresovani i za preuzimanje nekih od kompanija iz sistema Fortenova grupe, rekla je da interes postoji, ali da je trenutno ta kompanija u procesu restrukturiranja. Utvrdila je da je situacija komplikovana i dok se ne raščisti, ne može ništa konkretno reći.\nKompanija "Delta" već je prisutna na hrvatskom tržištu, s firmom koja trguje poljoprivrednim proizvodima. Direktor distribucije "Delta Agrara" Luka Popović izjavio je da je samo prošle godine "Delta" na hrvatskom tržištu otkupila oko 20 hiljada tona soje.\n"Delta Holding", kako su naveli, na raspolaganju ima u idućem razdoblju 600 miliona evra za različite investicione projekte u biznis sa nekretninama, agrar i druge delatnosti.\nKompanija je u 2018. godini ostvarila prihod od 497 miliona evra, što je rast od devet odsto u odnosu na godinu ranije, od čega u agraru 236 miliona evra. Tokom godine otvorili su dva šoping mola, jedan u Banja Luci, a drugi u Varni u Bugarskoj.\nDA LI HRVATSKI KRAŠ PRELAZI U SRPSKO VLASNIŠTVO?\nDELTA AIRLINES PLANIRA DA KUPI 20% AKCIJA LATAM-a