Latour: U UN-u se afirmiše ideja o Americi kao državi broj jedan\n'Afirmiše se ideja o SAD-u kao zemlji broj jedan, dok se sve ostale zemlje u UN-u ne računaju', kaže Latour (Ustupljeno Al Jazeeri)\nFrancuski filozof Bruno Latur, jedan od najistaknutijih mislilaca današnjice, nedavno je bio gost Beograda i Zagreba, gde je održao predavanja koja su se ticala novih poimanja prirode i kulture. Tom prilikom su predstavljene dve sveske njegovih sabranih eseja i razgovora koje su publikovali Fakultet za medije i komunikacije i Multimedijalni institut.\nLaturovo delo je veliko i kompleksno. Možemo reći da nastoji da osavremeni i reartikulizuje pitanja političke ekologije i modernosti, a to čini kroz prizmu analiza klimatskih, tehnoloških i kulturalnih promena. Međutim, kroz brojne interdisciplinarne projekte bavi se i novim modusima istraživanja, unapređenjem naučnih metoda, zbog čega ga možemo nazvati antropologom nauke, sociologom, filozofom ili, kako sam za sebe kaže, antropologom modernosti.\nVaša poslednja istraživanja su na tragu suštinski drugačijeg poimanja geografskih podela koje nisu zasnovane samo na geografskoj širini i dužini, što bi moglo da izmeni dosadašnju geopolitičku perspektivu. Polemišete o samom nastanku granica Evrope i uvodite nove kriterijume.\n– Geografski ideal je bio vrlo važan za Evropu da bi se kao takva situirala u odnosu na celinu. I ti modeli su se primenjivali svuda po svetu. Prirodne obale i geografske celine su postajale granice. Onda, uvodili su se pravni okviri kako zemlja treba da bude deljena i korišćena. Često je to rađeno tako što su prethodni stanovnici tih područja isključivani iz bilo kakvih odluka o podelama. A zemlja se delila i na osnovu pretpostavljenih geografskih linija, meridijana i uporednika, što je dodatno uticalo na same zakone i osmišljavanje podele zemlje, u smislu granica.\nMeđutim, danas se razmatra i dimenzija samog tla, o čemu se prije nije razmišljalo. Osim toga što znamo da se nalazimo na određenom mestu, o čemu nas satelitske mape detaljno informišu, sada je važno i pitanje površinskih slojeva. Dakle, gde se nalazimo po pitanju tih krugova (slojeva Zemljine kore) i geohemijskih modifikacija? I gde smo po pitanju održivosti? Naime, Zemljina kora, koja sadrži veoma fragilne i, rekao bih, opasno kompleksne slojeve, tek je sada uzeta kao važna geopolitička instanca, tako da trenutno postoji prekretnica između tog kartografskog, geografskog ideala i nečega što još uvek nema pravo ime. Ali, teorija polazi od onoga od čega je Zemlja napravljena i ima veze sa vorteksom i krugovima. Sve ovo bi moglo da utiče i da uslovljava razvoj Zemlje u političkom i ekonomskom smislu. I to je veliki problem danas. Mi danas imamo poteškoće da kažemo da su granice, zapravo, vrlo veštačke tvorevine. Da nisu podeljene kao kolač. I, ako pogledate, ono što prevazilazi granice jeste ideja o održivom razvoju, koja je planetarna. Ali, ne u smislu održivosti u neoliberalnom kontekstu već u smislu zemlje kao jednog povezanog prirodnog elementa, gde granice kao takve ne znače ništa. Ipak, iz perspektive države, granice su sve. I to je problem.\nTakođe, Vaša interesovanja idu u pravcu preoblikovanja ili vraćanja ideje zajedničkog dobra, koje nije, kako kažete, veštačka tvorevina, već organska, prirodna pojava koja se tiče svih. To je povezano i sa inicijativima u Evropi da se zajedničko dobro odvoji od države i tržišta i bude slobodno za korišćenje (ovde pod zajedničkim dobrom podrazumevam sve one resurse koji po definiciji “ne pripadaju nikome i pripadaju svima”).\n– Zajedničko dobro je posredstvom države i ekonomskim razvojem sistematski brisano još od 17. veka. Ostalo je vrlo značajno u mnogim delovima sveta, a pojava interneta ponovo ga je učinila važnim. I internet je danas sinonim za zajedničko dobro jer po svojoj prirodi nije nešto lokalno već je distribuirano svima. Kad je reč o području biologije i uopšte nauke, prirodno zajedničko dobro je nešto što vrlo zanima naučnu zajednicu. A na društvenom planu zajedničko dobro se javlja kao alternativa državi i tržištu. I kao da postoji sve manje te snažne kontrole zajedničkih dobara od strane države i tržišta, tako da je vrlo zanimljivo danas posmatrati na koji bi način zajedničko dobro moglo da se vrati u igru. I mene zanima svaki simptom toga i na koji bi način pojam dobra mogao da bude nadograđen.\nMi sada govorimo o tome na područuju bivše Jugoslavije i sasvim je prirodno da to povežemo sa jugoslovenskim nasleđem. Pričamo o zajedničkom dobru u zemlji gde je samoupravljanje bilo na vrlo visokom nivou. Zapravo, imali smo jedan eksperiment samoupravljanja. Onda je sve to obrisano, pa se ponovo vraća. Doduše, ne konkretno ovde i ne na velika vrata, ali svakako da možemo videti da se vraća u evropskoj misli kao pojam. I svuda u svetu je bavljenje zajedničkim dobrom sve bitnije. U tom smislu ponovo je potrebno problematizovati pitanje strogih granica i poći od argumenta prirodnog jedinstva.\nProblemom identiteta bavite se sa antropološkog stanovišta. Ukazujete da se taj problem reflektuje kroz naš mentalni, duhovni i ideološki sklop. Govoreći o identitetu i ideologiji, što povezujete sa već pomenutim pitanjem podela i granica, kažete da za formiranje identiteta granica uvek predstavlja osnovno polazište, ali da je prisutna i ideologija kao nadogradnja. Deo toga često je ukorenjavanje u verske identitete.\n– Sprega između religije i politike je veoma stara i kompleksna. Nikada nije bila jasno razdvojena niti je bila u potpunosti spojena. Religije su takođe uticale na formiranje državnih granica. One su često bile sredstvo legitimizacije identiteta, nažalost. Naime, ako pogledamo Balkan, delovanja hrišćanstva, odnosno islama na ovim prostorima, jasno je koliko je to bilo moćno. Naravno, Balkan je jedan neverovatan set okolnosti i preklapanja identiteta, i verskih i nacionalnih. I mislim da je to preklapanje, zapravo, odlična polazišna osnova za razmatranje.\nMi ustvari tu shvatamo da sama država nikada nije dovoljna za identitet. Njoj je uvek potrebno nešto plus. Nešto što se preklapa i što utvrđuje granice. Religiozni identiteti, seksualni identiteti, nacionalni identiteti nisu jedina merila već mi uvek imamo preklapanja u konstituisanju ili, naprotiv, razgradnji identiteta. I na taj pluralizam mogućnosti moramo da računamo. U svakom slučaju, jasno je da je manipulacija identitetima i ideološki motivisana.\nU diskusiji o “Gaia” politikama kritično ste govorili i o tome da sve više postoje mitovi o transformacijama lokalnih politika i da je globalizacija, u tom svetlu, pokazala svoje antimodernizujuće lice.\n– Za sada je globalizacija pokazala tendenciju ka smanjenju broja alternativa. To se možda najbolje pokazuje kroz medije. Umesto da stalno imamo drugačije glasove, nove i nezavisne opcije, postoji jedno globalno uobličavanje. Ili, postoji umnožavanje nekih medijskih oblika koji, ipak, nisu merilo kritičnosti, tako da, kada kritikujem globalizaciju, ne kritikujem je kao takvu već se zalažem da se poveća broj adekvatnih alternativa, u smislu različitosti reprezentacija. Kada bismo tako nešto imali, bio bih za globalizaciju. Ovako, možda nije dobar put ove prividne modernizacije nego je potrebno nešto drugo. Nećete mi reći da je modernizacija ono što ujedinjuje, recimo, Indiju i Srbiju i Sjedinjene Američke Države. Mislim da projekat modernizacije nikada nije ni sproveden, planetarno. Negde postoje ozbiljnije reforme društvenih sistema, ali to nije dovoljno.\nAko biste, recimo, u Srbiji, slepo poverovali u modernizaciju, to bi značilo da mislite da će kod vas, jednom, biti kao u Evropskoj uniji ili SAD-u. Ali, mislim da niko ozbiljno to nijednom još nije pomislio. Posebno ne u SAD-u otkad je Tramp na sceni. Ako pogledate trenutne debate velikih sila u Ujedinjenim nacijama, jasno je da se grade projekti novih moći. Afirmiše se ideja o SAD-u kao zemlji broj jedan, dok se sve ostale zemlje u UN-u ne računaju. I to je, znači, pokazatelj da je modernizacija na neki način u mračnom tunelu, samo još to niko nije objavio. Jer, sa ove tačke gledišta, ko bi mogao da nas modernizuje?\nSporna granica između Hrvatske i Srbije na Dunavu još je ‘na čekanju’, ali incidenata nema.\nU trenutku kada veliki broj europskih država razmatra zatvaranje granica, Holandija i Belgija su postigle sporazum o mirnom rješenju međudržavne granice. Prema ovom sporazumu, teritorija Holandije će se povećati, a Belgije smanjiti. Dvije države su dogovorile razmjenu teritorije u dolini rijeke Meuse.


Literarni konkurs „Dani Pere Todorovića“: POZIV ZA UČENIKE OSNOVNIH I SREDNJIH ŠKOLA – Palanačke novine\nLiterarni konkurs „Dani Pere Todorovića“: POZIV ZA UČENIKE OSNOVNIH I SREDNJIH ŠKOLA\nI ove godine, pod pokroviteljstvom Opštine Smederevska Palanka, Zavičajno-turističko udruženja „Vidovača“ iz Vodica i Organizacioni odbor za naučni skup o Peri Todoroviću raspisuje literarni konkurs za učenike srednjih i osnovnih škola i pozivaju đake koji su naklonjeni pisanju literarnih radova da učestvuju na ovom konkursu.\n1.Tema za učenike srednjih škola:\nŠta bi prvo uneo/la u kuću Pere Todorovića\n2.Tema za učenike osnovnih škola:\nObnavljanje kuće Pere Todorovića – prilog istorijskom pamćenju\nKonkurs je otvoren do 28. aprila 2014. godine, a radove pod šifrom u dva primerka predati direktoru škole.\nSaopštavanje rezultata i uručivanje nagrada održaće se 15. maja 2014. u 11 sati u Velikoj sali Skupštine opštine u Smederevskoj palanci.\nIzložba fotografija u Galeriji savremene umetnosti\n„Pank rok kafe“: IZLOŽBA PORTRETA POZNATIH DOMAĆIH I STRANIH LIČNOSTI\nNext story Premijera predstave Dramskog studija Palanačke gimnazije: „ZAUVEK I DAN VIŠE“\nPrevious story Foto priča: BELA NEDELJA U VODICAMA


Eksperti strahuju od mutacije virusa - Vijesti.me\nEPIDEMIJA SE PROŠIRILA NA NEKOLIKO KINESKIH GRADOVA\nPotvrđeno da se novi koronavirus prenosi sa čovjeka na čovjeka, u Kini i drugim državama zabilježeni novi slučajevi oboljelih Edit\n2292 pregleda 0 komentar(a)\nOčekuje se da će veliki broj Kineza putovati u inostranstvo tokom praznične sezone (Foto: Beta/AP)\nNada Bogetić 21. januar 2020, 07:33\nEpidemija novog koronavirusa proširila se na nekoliko kineskih gradova, uključujući prijestonicu Peking i Šangaj, saopštile su juče kineske vlasti, dok je četvrti slučaj virusa prijavljen van granica Kine.\nPredsjednik Kine Si Đinping je kazao da je suzbijanje epidemije i spašavanje života najveći prioritet dok se broj pacijenata utrostručio, a treća osoba je preminula.\nObuzdavanje širenja virusa dodatno otežava činjenica da će milioni Kineza putovati unutar zemlje i u inostranstvo tokom praznika povodom lunarne Nove godine koja počinje ove nedjelje.\nVirus pripada istoj porodici koronavirusa kao Teški akutni respiratorni sindrom (SARS) koji je usmrtio 800 ljudi u epidemiji koja je 2002/03. izbila takođe u Kini. Eksperti tvrde da novi, do sada nepoznati virus, nije opasan koliko i SARS, ali da treba biti oprezan.\n„Treba da nas brine svaki virus koji prvi put napada ljude, jer je savladao prvu prepreku”, kazao je za BBC profesor Džonatan Bal, virolog sa Univerziteta u Nitingemu. „Kada se jednom nađe u ljudskoj ćeliji i počne replicirati, može početi da mutira što bi mu omogućilo da se brže širi i postane opasniji. Ne želite da virus dobije takvu priliku”, kazao je Bal.\nSvjetska zdravstvena organizacija saopštila je da u ovom trenutku ne preporučuje ograničenja za putovanja i trgovinu, ali da pruža smjernice državama pripremajući se za eventualnu epidemiju.\nVlasti širom svijeta, uključujući SAD i mnoge azijske zemlje, pojačale su kontrole za putnike koji stižu iz grada Vuhan gdje je virus prvi put otkriven.\n„Vuhan je veliki centar a budući da se predstoje praznici, stepen opreza mora biti na visokom nivou. Ovo je tek početak”, kazao je za Rojters Džeremi Farar, specijalista za infektivne bolesti i direktor globalne zdravstvene dobrotvorne fondacije „Velkam trast”.\nVlasti su potvrdile ukupno 217 novih slučajeva u Kini juče do šest sati po lokalnom vremenu, prenijela je državna televizija, od čega je njih 198 u Vuhanu. Pet novih slučajeva je potvrđeno u Pekingu i još 14 u pokrajini Guangdong, navodi se u izvještaju. U drugom saopštenju potvrđen je novi slučaj u Šangaju.\n„Životi i zdravlje ljudi treba da budu najveći prioritet, a širenje zaraze mora biti odlučno zaustavljeno”, kazao je Si Đinping u televizijskom obraćanju.\nJužna Koreja je juče potvrdila prvi slučaj kod 35-godišnjeg kineskog državljanina koji je doputovao iz Vuhana, što je četvrti pacijent zabilježen izvan Kine. Prošle nedjelje, dva slučaja su prijavljena na Tajlandu i jedan u Japanu. Sva tri slučaja su osobe iz Vuhana ili su nedavno bili u tom gradu.\n„Ova zaraza je izuzetno zabrinjavajuća. Neizvjesnost i nepoznanice ostaju, ali sada je jasno da se bolest prenosi sa čovjeka na čovjeka”, kazao je Farar.\nKoronavirusi se prenose sa životnja na ljude, a epidemija u Vuhanu se povezuje sa sada zatvorenom tržnicom morske hrane gdje se navodno prodaju žive životnje, prenio je „Gardijan”.\nKineski list „Global tajms” objavio je u uredničkom komentaru da vlada mora da objavi sve informacije kako ne bi ponovila grešku koju je naparavila u slučaju epidemije SARS-a. Kineski zvaničnici su zataškavali epidemiju SARS-a nedjeljama prije nego što su ih veliki broj smrtnih slučajeva i glasine primorale da proglase epidemiju.


Radio Luna :: Užički kraj :: Nastavak radova na izgradnji nasipa na Banjskom čamcu\nNaslovna | Užički kraj | Nastavak radova na izgradnji nasipa na Banjskom čamcu\n08. 11. 2018. Priboj\nOdržan je radni sastanak predstavnika JVP "Srbijavode" i VPC "Sava-Dunav" sa predstavnicima lokalne samouprave u Priboju, a povodom nastavka radova na izdizanju postojećeg naspipa na Banjskom čamcu i puta u visini potrebnoj za zaštitu od velikih voda.\nUtvrđena je i dinamika nastavka radova na Banjskom čamcu, koji će za cilj imati izdizanje puta i nasipa u visini u kojoj bi i građani i njihova pokretna i nepokretna imovina, ali i saobraćajnica bili zaštićeni od velikih voda. Vrednost ove investicije je 10 miliona dinara, a nakon završenog tendera za izvođača je izabrana firma Podrinje Šabac. Radovi će trajati 9 meseci, nakon čega će građani ovog dela pribojske opštine biti bezbedni od lošeg uticaja poplavnih voda.\nOsim kada je u pitanju nasip na Banjskom čamcu, razgovaralo se i o drugim projektima na teritoriji opštine Priboj, a koji bi za svrhu imali zaštitu od poplava.


Neverovatna stvar povezuje sestre Rodić i\nDžejmsa Bonda: Tajna je u porodičnoj kući u Titelu\nSestre Rodić dolaze iz Titela, a evo šta spaja njihovu kuću\ni tajnog agenta 007\nPorodična kuća Bogdane Ražnatović, koja je donedavno nosila prezime Rodić, mogla bi uskoro postati i turistička atrakcija zbog povezanosti sa tajnim agentom 007, Džejmsom Bondom.\nO supruzi Veljka Ražnatovića i njenim sestrana Bojani i Nataši piše se već mesecima, a porodica Rodić postala je interesantna nakon što je Bogdana postala deo porodice Ražnatović. Tri sestre često porede sa sestrama Kardašijan, a ubrzo nakon svadbe je medijima odjeknula i vest da se Bojana zabavlja sa Veljkovim drugom Mirkom Šijanom.\nI javnost ni danas ne skida oči sa ove tri lepotice, a njihova kuća u Titelu posebno je bila interesantna kada je bila Veljkova i Bogdanina svadba, pa potom i rođenje malog Željka Ražnatovića.\nI Ceca je posećivala kuću Bogdaninih roditelja, što je takođe bilo ispraćeno,\na Bogdana je sa malim Željkom u njoj boravila dok je Veljko bio zaražen korona virusom. Čim je otkrio da je negativan na testu, odmah je odjurio\nkod supruge i sina - u Titel.\nSada se uveliko priča o vezi Bogdanine kuće sa, verovali li ne, Džejmsom Bondom.\nU lepom vojvođanskom gradiću Titelu rođena je Mileva Marić, Ajnštajnova supruga. No, to nije sve.\nSve koji vole Džejmsa Bonda obradovaće vest da je Bogdanina vila izgrađena na imanju koje je pripadalo ocu Duška Popova, lika koji je Janu Flemingu poslužio kao inspiracija za stvaranje agenta 007.\nDuškov otac živeo je u ulici Laze Kostića, ali njegova kuća nije sačuvana.\nInformacija da je Džejms Bond zapravo rođen u Titelu, 10. jula 1912, do skoro je bila nepoznata ne samo široj javnosti nego i stanovnicima ovog gradića. Buran život kakav je vodio rano ga je odveo odatle, ali je zato poslužio kao uzor Janu Flemingu za stvaranje lika tajnog agenta 007.\nSrpski obaveštajac radio je za britansku obaveštajnu službu M16 za vreme Drugog svetskog rata, a istovremeno i za nemački Abver.\nPopov potiče iz bogate porodice trgovaca. Deda Omer i otac Milorad bili su poreklom iz Dragutinova, današnjeg Novog Miloševa. Detinjstvo je proveo u Dubrovniku, a nakon završene osnovne škole boravio je u internatu u Engleskoj, pa u Parizu. Diplomirao je na Pravnom fakultetu u Beogradu, a najviše je voleo brze automobile i lepe žene.\nPo završetku studija primirio se u advokatskoj kancelariji u Dubrovniku,\nali ga već 1940. godine bliski prijatelj Jakob Jebsen uvodi u svet špijunaže.


Nimfomane Webcam Često postavljana pitanja\nNimfomane Webcam Sajt i pravila\nŠta je Nimfomane Webcam?\nNimfomane Webcam je online video mreža koja povezuje muškarce i žene iz celog sveta kroz video čet uživo velike brzine sa punom audio podrškom.\nNažalost, gostima nije dozvoljeno da četuju, pa je sledeći logičan korak da se registrujete besplatno. Sve što je potrebno jeste da izaberete korisničko ime i lozinku i da unesete svoju email adresu za verifikaciju. Vaše korisničko ime će postati Vaš nadimak. Nakon što se ulogujete, možete ga promeniti u bilo koje drugo ime. Ovo će biti vaše doživotno besplatno članstvo u Nimfomane Webcam, što znači da možete posetiti sajt kad god to želite.\nDa li su sve Nimfomane Webcam web kamere uživo?\nDa, svi Nimfomane Webcam modeli nastupaju uživo u svojim čet sobama.\nImam mobilni telefon, mogu li da vidim Nimfomane Webcam čet uživo preko mobilnog ?\nDa, možete. Nimfomane Webcam se može gledati u vašem mobilnom browser-u isto kao i na laptopu ili kompjuteru, samo ukucajte našu adresu nimfomanecams.com na Vašem pametnom telefonu i sačekajte da se sajt učita. Tako možete uživati u uživo nastupima naših modela gde god da idete dokle god imate internet konekciju.\n271 žetona za $19.99 (~$0.07 po žetonu)\nTakođe možete dobiti 50% od prve kupovine svojih prijatelja ako preporučite prijatelja da se registruje na Nimfomane Webcam.\nPrilično, preko 50%. To je ono što nas čini toliko drugačijim od naše konkurencije. Drugi web kam sajtovi plaćaju modelima 20% ili manje i tretiraju ih kao robove. Na Nimfomane Webcam naši modeli su nam glavni prioritet.\nNajveći deo novca potrošen na Nimfomane Webcam dolazi od dugogodišnjih članova koji kupuju veće pakete, tako da prosek uvek dostiže preko 50%.\nNimfomane Webcam Modeli\nKako postati Nimfomane Webcam model?\nDa biste postali web kam izvođač na Nimfomane Webcam, morate biti žena, muškarac, shemale, ili par od najmanje 18 godina (u nekim regionima i 21) sa ispravnim kompjuterom, web kamerom i dobrom internet konekcijom. Da se registrujete kao model posetite bongamodels.com, pažljivo pročitajte Pravila i uslovi korišćenja, i Nimfomane Webcam Polisa o privatnosti. Nakon toga ćete morati da popunite kratak formular i prihvartite naš Sporazum da biste postali model i to je to!\nNe, Nimfomane Webcam nema nikakve ponavljane naplate jer mi želimo da naši članovi sami odluče kada žele da kupe još žetona.\nNe želimo da naši korisnici imaju bilo kakve probleme u vezi sa privatnošću. Zato će se sve transakcije sa Nimfomane Webcam pojaviti kao EPOCH ili SegPay.\nDa li su moje lične informacije sigurne na Nimfomane Webcam?\nNimfomane Webcam ima sve potrebne sigurnosne mere da održi Vaše privatne podatke bezbednim. Naš web sajt koristi HTTPS u cilju pružanja maksimalne sigurnosti našim članovima, a naš sistem plaćanja je u skladu sa svim međunarodnim standardima i zahtevima.


Newcastle United Football Club - Serbia - ALMIRON POSTIGAO SVOJ PRVI GOL ZA NEWCASTLE !!!\n[\tGeneralna ] 21 Decembar, 2019 18:10\nALMIRON POSTIGAO SVOJ PRVI GOL ZA NEWCASTLE !!!\nDugo, dugo, predugo smo čekali (27 utakmica) da Miguel Almiron postigne svoj prvi gol u dresu Newcastle Uniteda, ali on je došao u veoma važnom momentu. Naime, Almironov gol sa desetak metara levom nogom u 83. minutu utakmice, doneo je pobedu Newcastle Unitedu rezultatom 1:0 nad neugodnim gostom iz Londona - Crystal Palaceom.\nPrvo poluvreme mirno, gde su Svrake u dva navrata mogle da dođu u vođstvo. Prvu priliku u uvodnim minutima utakmice imao je Hayden, koji je na proigravanje Almirona ušao u gostujući šesnaesterac, zaobišao golmana gostiju Guaitu, ali baš kada se spremao da uputi udarac Hayden se u odsudnom momentu okliznuo i šansa je propala.\nU drugoj situaciji Almiron šutirao desnom nogom sa desetak metara, ali mu je gostujući golman Vincente Guaita lako odbranio udarac.\nDesetak minuta pre kraja prvog poluvremena Shelvey je pokušao sa pola terena da matira Guaitu, ali lopta je otišla preko prečke gostujućeg gola.\nSa druge strane Orlovi su imali najbolju priliku preko Wilfried Zahe koji je šutirao sa sedam metara, iskosa sa desne strane, ali mu je Dubravka odbranio udarac\nPred kraj prvog poluvremena Luka Milivojević je šutirao iz slobdonog udaraca, ali lopta je fijuknula pored desne stative Dubravkinog gola.\nU nastavku igre Crystal Palace je pojačao ritam želeći da dođe do sva tri boda. Wilfried Zaha je u par navrata pokušao da iznudi prekršaj za svoj tim, ali sudija Simon Hooper je ostao nem na njegove pokušaje. Javier Manquillo ga je stavio u džep.\nU 64. minutu utakmice Steve Bruce iz igre vadi Haydena a u igru šalje Seana Longstaffa.\nPrvu pravu priliku u nstavku igre imao je Benteke u 74. minutu utakmice, ali je njegov snažan udarac sa petnaestak metara Dubravka odbranio.\nTri minuta kasnije u igru je ušao bivši igrač Orlova Dwight Gayle, dok je iz igre izašao Joelinton.\nIgrao se 83. minut utakmice kada je na desnoj strani terena dosuđen aut za Svrake. Schar je bacio loptu do Manquilla a ovaj mu je odmah vratio. Sa pozicije desnog krila Schar upućuje loptu na dalju stativu gde je visoki Andy Carroll vraća na desetak metara, gde se nalazio Miguel Almiron. Mladi Paragvajac je uhvatio poluvolej levom nogom, Guaita loptu kači vrhovima prstiju, ali udarac je isuviše jak i lopta odlazi u gostujuću mrežu, za 1:0. Almiron je u transu, skida dres i trči ka korner zastavici gde gol proslavlja sa jednim mladim navijačem. Almirona okružuju saigrači, ljube ga, grle ga, Carroll ga čak i podiže. Steve Bruce dole pored aut linije u suzama. Prvi Almironov gol u dresu Newcastle Uniteda. Čekali smo ga svih 2191 minut.\nDo kraja meča gosti su pokušali nešto više da učine kada je rezervista Meyer uputio udarac glavom ka Dubravkinog golu, ali lopta je otišla pored njegovog gola.\nDuboko u sudijskoj nadoknadi nastup beleži i Yedlin, dok je iz igre izašao Dummett.\nSudija Hooper je u petom minutu nadoknade odsvirao kraj ovog meča, tako da su Svrake savladale Orlove rezultatom 1:0.\nNUFC: Dubravka, Manquillo, Dummett (Yedlin 90+3), Schar, Fernandez, Lejeune, Hayden (S.Longstaff 64), Shelvey, Carroll, Joelinton (Gayle 77), Almiron.\nSubs n/u: Krafth, Darlow, Atsu, M.Longstaff.\nCPFC: Guaita, Kelly, van Aanholt, Tomkins, Kouyate, McCarthy, Milivojevic, MacArthur (Meyer 86), J.Ayew, Benteke, Zaha.\nSubs n/u: Hennessey, Wickham, Woods, Pierrick, Daly, Riedewald.\nImamo 25 bodova iz 18 utakmica i trenutno se nalazimo na 9. mestu na tabeli Premier League sa svih deset bodova prednosti od prvog ispod crte ali takođe smo na samo četiri boda manje od mesta koje vodi u Champions League. Odlično. Ni najveći optimisti ovo nisu očekivali. Iskreno, još uvek sam skeptičan prema Bruceu, ali ipak mu treba odati priznanje jer se vidi da igrači igraju za njega.\nU nekim mečevima smo delovali grozno (Norwich, Leicester, Brighton, Aston Villa, Burnley) ali takođe, u nekim mečevima smo delovali dobro i odlično (Tottenham, West Ham, Manchester United, Manchester City. Međutim, sviđa mi se i kad igramo loše mi osvajamo bodove (Bournemouth, Southampton, Crystal Palace, Sheffield United). To se kod prethodnih trenera nije dešavalo.\nPlaši me to što Bruceovi timovi drugi deo sezone igraju loše. Ipak se nadam da to ove sezone neće biti slučaj sa nama.\nAlmiron je zaslužio gol. Naporno radi na treninzima, dobar je i na utakmicama, igrači ga vole. Andy Carroll ga je poljubio i podigao u vis, Ritchie je u loži skakao od sreće, Bruce je pored aut linije zaplakao, kaže da je hteo da kliže na kolenima od sreće kao Mourinho onomad.\nMeđutim, Dubravka nas je i danas izvukao sa dve odlične odbrane, dok je Manquillo sve bolji i bolji. U tim se vratio i Lejeune, što je takođe dobro.\nVeć u četvrtak igramo na Old Traffordu protiv Manchester Uniteda, dok u subotu na našem St James' Parku dočekujemo Everton koji ima novog trenera Ancellotia. Prvog dana nove 2020. godine takođe na St James' Parku dočekujemo Leicester City.\n0 Comments on "ALMIRON POSTIGAO SVOJ PRVI GOL ZA NEWCASTLE !!!"


Brineta | Tražim devojku Iz Srbije\nBrineta, Matorke, Smedjokose, Zrenjanin\nIME: Tran GODINE: 38 god ZANIMANJE: nezaposlena MESTO: Zrenjanin OPIS: Ja sam nevaljala transica. Ako zelis nezaboravne trenutke, ja sam prava osoba za tebe. Ako do sada nisi probao, vreme je da to ucinis. Posalji mi sms, videces koliko slatko… Pogledaj ceo profil\nBrineta, Grocka, Plavuše, Smedjokose\nIME: Red GODINE: 35 god ZANIMANJE: domacica MESTO: Grocka OPIS: Udata, za ozenjene, slobodne, mlade ALI punoletne. Pogledaj moje slike i javi se sa komentarom, kakva sam, da li ti se svidja moje telo? Malo sam mrsava … otkidam se… Pogledaj ceo profil\nBrineta, Matorke, Novi Sad, Plavuše, Sisate\nIME: Alka GODINE: 32 god ZANIMANJE: radim u butiku MESTO: Novi Sad OPIS: Pogledaj moje slike. Tu sam ja sa raznim bojama kose. Volim da se transformisem. Pali me uniforma. Mastovita sam inace. Slobodna sam, volim da se mazim, a… Pogledaj ceo profil\nBrineta, Kragujevac, Plavuše, Sisate\nVeza 26 godina Kragujevac\nIME: Veza GODINE: 26 god ZANIMANJE: medicinska sestra MESTO: Kragujevac OPIS: Rad po smenama me puno iscrpljuje pa nemam vremena za preterane izlaske. Trudim se da dobijem posao za stalno pa cu poraditi na svom privatnim zivotu. Trenutno mi treba… Pogledaj ceo profil\nBrineta, Crnka, Debele, Novi Sad, Plavuše\nJare 25 godina Novi Sad\nIME: Jare GODINE: 25 god ZANIMANJE: pravim torte – poslasticar privatnik MESTO: Novi Sad OPIS: Slatka, debeljuca, madjarica 🙂 Imala sam decka, sada vise nemam. Nije mi odgovaralo. Nije mogao da shvati da mi je potrebno jos seksa. On bio… Pogledaj ceo profil\nBeograd, Brineta, Matorke, Plavuše, Smedjokose\nKina 36 god Beograd\nIME: Jana GODINE: 36 godina ZANIMANJE: Drzim Kineski butik MESTO: Beograd OPIS: Dosla sam ovde da zaradim koju kintu. Otvorila kina butik u Bg. No, usamljena sam jako. Treba mi neko da se druzimo. Znam srpski jezik, a znam i… Pogledaj ceo profil\nBrineta, Niš, Sisate\nComa 33 god. Niš\nIME: Buba GODINE: 33 god ZANIMANJE: Profesorka spanskog, prevodioc MESTO: Nis OPIS: Radim privatno, sam svoj gazda. Sama oducujem koliko cu da radim, a koliko slobodnog vremena da imam. Para ima, stalno po nesto kaplje. Znam koliko vredim i sta… Pogledaj ceo profil\nBrineta, Pancevo, Sisate\nEma 1981 Pančevo\nIME: Ema GODISTE: 1981 TRAZI: Nekoga za druzenje O SEBI KAZE: Mlada, ambiciozna, nisam stidljiva, opustena. Razim u pekari, koleginice me ne vole jer imam najvise musterija 🙂 Takmicila sam se za Miss mokre majice, ali nisam pobedila 🙁 pitam… Pogledaj ceo profil


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Netanjahu povukao zahtjev za imunitet\n28. 01. 2020. 13:36 >> 13:44 0\nPremijer Izraela Benjamin Netanjahu objavio je danas da povlači svoj zahtjev za parlamentarnim imuninetom od sudskog gonjenja zbog optužbi za tri slučaja korupcije, javili su izraelski mediji.\nU saopštenju na zvaničnom Fejsbuk nalogu, Netanjahu koji je u Vašingtonu povodom predstavljanja mirovnog plana predsjednika SAD Donalda Trampa, je naveo da je "odlučio da ne dozvoli nastavak te prljave igre".\nBilo je najavljeno da će se izraelski parlament, Kneset, sastati danas radi diskusije o obrazovanju komiteta koji bi raspravljao o premijerovom zahtjevu za imunitet, podsjeća AP.\nOn poriče da je bilo šta loše učinio.\nNetanjahuov konzervativni Likud je planirao da bojkotuje najavljenu sednicu Kneseta.\n"U ovom sudbinskom času za narod Izraela, kada sam u SAD u istorijskoj misiji da se odrede stalne granice Izraela i osigura budućnost za naredne decenije, od Kneseta se očekuje da otvori još jednu predstavu u cirkusu uklanjanja imuniteta", napisao je Netanjahu.\nNetanjahu i Tramp sastaće se danas u Bijeloj kući radi predstavljanja dugoočekivanog bliskoistočnog mirovnog plana administracije SAD.\nNetanjahuovo povčačenje zahtjeva za imunitet otvara put sudskom procesu protiv njega prije trećih parlamentarnih izbora za manje od godinu, zakazanih za 2. mart.\nOčekuje se da se Kneset ipak sastane uprkos Netanjahuovom povlačenju zahtjeva, radi obrazovanja komiteta koji će takođe da razmatra zahtjev bivšeg ministra Haima Kaca za imunitet od sudskog gonjenja u korupcionaškim slučajevima za koje je on optužen.


„Policija i Kfor da reaguju na paljenje srpske zastave u Gračanici“ – Studio B\n„Policija i Kfor da reaguju na paljenje srpske zastave u Gračanici“\n„Policija i Kfor da reaguju na paljenje srpske zastave u Gračanici“ Tanjug\nObjavljeno: 21.11.2020. 16:32 Izmenjeno: 22.11.2020. 11:02\nHuligani koji su pokušali da zapale srpsku zastavu u centru Gračanice moraju biti pronadjeni, poručili predsednik opštine Gračanice i direktor kancelarija za KiM i pozvali policiju i Kfor da povećaju svoje prisustvo u srpskim sredinama.\nGradonačelnik Gračanice Srđan Popović pozvao je policiju i Kfor da reaguju nakon što su sinoć nepoznate osobe pokušale da zapale srpsku zastavu kod spomenika Milošu Obiliću u tom mestu.\nPopović je istakao da su srpski zvaničnici upozoravali da postavljanje bilborda sa amblemom OVK u opštini Gračanica može da bude okidač za incidente, koji se poslednjih dana ponavljaju i ocenio da „i dalje niko nema sluha za sve ono što se dešava u Gračanici“.\n„Mi smo ostali na ovim prostorima, jer želimo da gradimo budućnost, ali ne budućnost koja će biti minirina incidentima i provakcijama. Još jednom apelujem na međunarodnu zajednicu, policiju i Kfor da upozore sve one koji pokušavaju da naruše mir na Kosovu i Metohiji da to ne smeju da rade“, rekao je Popović, prenosi Kosovo onlajn.\nNaveo je da su meštani uplašeni i da se pribojavaju da će se incidenti nastaviti, ali da neće nasedati na provakacije i da želi da živi u miru.\n„Od policije zahtevamo da saopšti detalje istrage i konačno srpski narod sazna da li je bezbedan, ukoliko nije, šta treba da preduzmemo sa policijom i Kforom da budemo bezbedni“, poručio je Popović.


BOGATI ŽIVOT ODMETNIKA SA VOL STRITA - CineStar TV Channels\nReditelj Martin Skorseze poznat je po svojim filmovima koji istražuju američki svet kriminala – a s Vukom s Vol Strita istražio je krajnosti mračnog sveta velikih finansijskih transakcija, mešetarstva i iznuda. Rezultat je epsko putovanje u opsednutost i opijenost – pohlepom, adrenalinom, seksom, drogama i neprestanim dobijanjem i gubljenjem prelako dostupnog novca. Film se zasniva na istinitom događaju o neverovatnom usponu, velikoj zaradi i životu na visokoj nozi, kao i neprestanoj potrazi za užitkom koja je uzrokovala pad Džordana Belforta (Leonardo Dikaprio), berzanskog mešetara iz Njujorka koji se zajedno sa svojom veselom bandom mešetara basnoslovno obogatio prevarivši investitore i iznudivši od njih milione. Film prati Belfortovo divlje putovanje dok se pretvara iz poštenog mladog došljaka u potpuno korumpiranog mešetara. Nakon što je brzo skupio neverovatno bogatstvo Džordan ga je potrošio na različite afrodizijake – prostitutke, lekove, kokain, automobile i svoju ženu, bivšeg supermodela. Međutim, dok njegova firma „Straton Oukmont“ napreduje, a on se upušta u krajnosti hedonističkog zadovoljstva, američka Komisija za hartije od vrednosti (SEC) i FBI sužavaju omču oko njegovog carstva ekscesa. Paramount Pictures i Red Granite Pictures predstavljaju film Martina Skorsezea, Vuk s Vol Strita, u kojem glume Leonardo Dikaprio, Džona Hil, Margo Robi, Metju Mekonahi, Kajl Čendler, Rob Rajner, Džon Favro i Žan Dižarden. Film je režirao Martin Skorseze prema scenariju Terensa Vintera, po knjizi Džordana Belforta. Producenti su Skorseze, Dikaprio, Riza Aziz, Džoi Mekfarland i Ema Koskof. Izvršni producenti su Aleksandra Milkan, Rik Jorn, Irvin Vinkler, Deni Dimbort, Džoel Gotler i Džordža Kakandes.\n„Priča me je podsetila na savremenog Kaligulu,“ rekao je Leonardo Dikaprio, kojeg je privuklo smeštanje bezgranične pohlepe razvratnog rimskog cara u savremeni svet njujorške berze pun finansijskih odmetnika koji uživaju, nesvesni posledica njihovih radnji. „U kasnim osamdesetim i ranim devedesetim Vol Strit nije uopšte bio pod nadzorom i ličio je na Divlji Zapad,“ dodao je. „Džordan Belfort je bio jedan od vukova koji su iskoristili rupe u zakonu da bi zgrnuli ogromno bogatstvo.“ Glumca je takođe privukla Belfortova iskrenost o ekstazi koju je doživeo – i tolikim količinama novca da su ljudi vodili ljubav na hrpama novčanica. Uskoro je preterivanje i preterano postalo uobičajeno. „Džordanova apsolutna iskrenost je fascinantna jer nije ništa zadržao za sebe. Ne izvinjava se za svoju požudu za bogatstvom i neprestanim trošenjem – a to što je na kraju morao da plati za ono što je uradio jeste temelj dobre priče.“ Pre nego što je bio optužen za pranje novca i prevare klijenata vodio je život na visokoj nozi – imao je svoj helikopter, 6 luksuznih automobila, jahtu od 50 metara čija je prethodna vlasnica bila Koko Šanel, i potrošio više od 700.000 dolara na hotelske sobe i prostitutke, svoju zavisnost od lekova, kokaina i morfijuma. I onda je sve izgubio. Imao je mnogo slobodnog vremena da bi opisao svoj život u romanu – i otkrio kako je počeo s trgovanjem jeftinim deonicama u garaži i razvio svoj sistem pumpanja i brze prodaje deonica, a zatim uništio svoj život zbog svog neobuzdanog apetita za trošenjem. Kritičari su hvalili brzu radnju, njujorški humoristički stil pisanja bez ustručavanja, a neki su je doživeli i kao besprekornu priču o savremenom ludilu za novcem u Americi. Belfort možda nije bio deo mafije, ali mnogi ga smatraju finansijskim gangsterom. Njegovi klijenti su izgubili basnoslovne svote novca, on i njegovi prijatelji su se obogatili – a publika je uživala u njihovim dobicima, zbog čega je časopis „Forbs“ proglasio Belforta „Robinom Hudom koji krade od bogatih i daje – samome sebi.“ Džoi Mekfarland, producent, rekao je: „On je moderan gangster. Nije nasilan kao gangsteri koje vidimo na ekranima, već manipuliše sistemom na Vol Stritu, hrani svoju pohlepu i iskorišćava ljude. Ovo je priča o bandi iz susedstva, poput Goodfellas, ali ovo susedstvo je svet Vol Strita.“ Upravo zato je Martin Skorseze pravi reditelj za taj film, smatra Mekfarland, koji je pogotovo uživao u njegovom pristupu scenariju i naglašavanju elemenata crne komedije. „Marti je snimio ovaj film na zabavan način,“ rekao je. „Pun je seksa, droge i novca, ali i humora pomešanog s mnogim osećanjima. Martijev stil je rezultirao filmom epskih proporcija, što ne čudi kad spojite Martija i Lea s takvim materijalom.“ Dikaprio je bio oduševljen scenarijem: „Od samog početka sam pomislio na Martija. Uvek uspeva da unese osećaj stvarnosti, životnosti i komedije u mračnu stranu priče, a to je nešto što malo ko može.“ Sve koji su bili uključeni u snimanje filma iznenadila je hrabrost kojom se Skorseze bacio u necenzurisanu nemoralnost. Scenarista Terens Vinter je sažeo: „Kad sam prvi put video film u potpunosti sam se iznenadio. Naravno, bio sam upoznat s scenarijem, ali nisam mogao da verujem u intenzivnost, ludilo i veselje koje je prštalo na ekranu. Svi glumci su se u potpunosti posvetili filmu. Marti ima dar kojim može da uzme napisanu reč i pretvori je u vizuelno remek-delo pripovedanja. Napravio je cunami ludila.“\nGANGSTERSKA TRADICIJA … KOJA JE POMAHNITALA\nZa Martina Skorsezea priča Džordana Belforta je bila prilika da ode u novom smeru – u komične ekstreme stvarnog ljudskog ponašanja. „Džordanova priča pripada američkoj fascinaciji usponom i padom osoba – gangsterskom tradicijom“, rekao je reditelj. „Međutim, Džordan je preuzeo gangstersku tradiciju i promenio je. Nije se krio od zakona, već je pokazivao svoje nezakonito stečeno bogatstvo na sve moguće načine – i praktično molio za kaznu koja će na kraju uništiti njegovo malo carstvo.“ Skorseze je u njegovoj priči pronašao priliku da istraži taj ciklus finansijske ekstaze, ludila i katastrofe koji se neprestano ponavlja u američkoj ekonomiji: „Kao ljubitelj istorije bio sam iznenađen što se iste stvari događaju iznova i iznova. Imate periode finansijskog procvata i euforije kad se čini da će se svi obogatiti – a kad se sve raspadne dođe do razumevanja da se samo nekolicina obogatila na račun drugih. To se dogodilo u kasnom devetnaestom veku, zatim 1929. i 1987, i ponovo početkom ovog veka i 2008. A može se opet uskoro dogoditi.“ Belfort je osim toga protagonista koji je Skorsezea privlačio tokom cele njegove karijere – jedan od muškaraca pun ambicija na privlačan i ljudski način, pun mana, muškarac koji je sam uspeo, ali na uštrb svoje moralnosti. „Džordan je neko ko je vodio neplemeniti i sebičan život, ne zato što je hteo da našteti nekome, nego zato što je to naučio iz sveta u kojem živi,“ rekao je Skorseze. „To je nešto što me privlači i što mi je zanimljivo –osobe poput Džordana, Džejka Lamote ili Tomija, Pešijevog lika u Goodfellas. Pokušavamo da se distanciramo od takvih osoba: to je neko drugi, to nisam ja. Ali, zapravo, to smo mi. To smo ti i ja, i da smo se rodili u različitim uslovima, možda bismo napravili iste greške i izbore.“ Skorseze je sve to video u scenariju Terensa Vintera, poznatog po radu na serijama „The Sopranos“ i „Boardwalk Empire“, a koji je takođe radio za firmu „Meril Linč“ u osamdesetim i dobro je upoznat s finansijskim svetom. Započeo je svoje istraživanje za potrebe scenarija nalazeći se s Belfortom: „Nije ništa zadržao za sebe u romanu, ali uživo se još manje ustručava – ispričao je sve o drogama, orgijama i svojim odnosima s drugima. Zatim sam intervjuisao njegove roditelje, bivšu ženu, FBI agente koji su ga uhvatili, ljude s kojima je radio i neke od onih koje je prevario. Ono što je zanimljivo kod Džordana je da je privlačan – zabavan, pametan i šarmantan. To se odnosi i na ljude koji su radili s njim.“ Nastavio je: „Zanimljivo je što se na njegovom mestu mogao naći bili ko. Džordan je bio prosečan dečak iz Kvinsa, čiji roditelji su bili računovođe. Samo je hteo da bude uspešan. Bio je nadaren prodavac kojeg je korumpirao sistem. Pretvorio ga je u finansijsko čudovište.“ To čudovište je uskoro razvilo nezasitu žeđ za svakom igračkom i užitkom ikad viđenim. „Ovo nije priča samo o usponu i padu osobe koja je krala na Vol Stritu. Već i priča o muškarcu čiji život se pretvorio u niz mahnitih događaja izazvanih njegovom opsesijom seksom i drogama. Nema toga od čega nije bio zavisan. Samo je želeo više. Više droge. Više žena. Najveću jahtu. Vile po celom svetu. I onda je sve izmaklo kontroli. Bilo je zabavno preneti to ludilo na ekran.“ Vinter je to ludilo doživeo kao posebno zanimljivo, pogotovo danas, nakon svetske finansijske krize koja je otkrila koliko je rasprostranjena korupcija – i zauvek promenila doživljaj Vol Strita u javnosti.\nNakon što je Dikaprio razgovarao s njim, Skorsezea je privukao Vuk s Vol Strita, ali odlučio je da preuzme snimanje filma samo ako na ekran može da prenese punu snagu zle dekadencije iz Vinterovog scenarija i Belfortove knjige. „Bila mi je potrebna potpuna sloboda s glumcima i filmskom ekipom. Svi smo odlučili da damo sve od sebe. Ovo je priča o profanom, a ne svetom, opscenom, a ne časnom. To nije ništa novo, to je deo naše kulture. Mislim da dolazi iz našeg načina života – ‘života slavnih i bogatih’ koji se na kraju svodi na izbegavanje samog sebe ili na strah od života sa samim sobom.“ Ovo je Skorsezeova peta saradnja s Dikaprijem, nakon Shutter Island, The Departed, The Aviator i Gangs of Njujork: „Imamo odnos pun poverenja i to se odražava u tome što smo spremni više da rizikujemo. Izvlači iz mene nešto više, a ja iz njega – da, mlađi je od mene 30 godina, ali poslednjih nekoliko godina sam se preporodio kao reditelj, imam više energije i inspiracije.“ Ema Tilindžer Koskof je uživala posmatrajući evoluciju njihove saradnje: „Leova transformacija i razvoj u ovom filmu, od početka do kraja, bio je neverovatan za posmatranje. Rizici koje preuzima dok glumi ponovo će ga pokazati kao jednog od najboljih glumaca njegove generacije.“ I ostali glumci, od kojih je mnogima ovo bila prva saradnja, nadahnuli su reditelja: „Imamo Džonu Hila koji je odličan kao Doni; Kristin Milioti koja glumi Terezu, prvu Džordanovu ženu, u samo par scena, ali je neverovatna u njima; Kajla Čendlera kao FBI agenta koji je izvrstan, pogotovo tokom njegovog susreta s Džordanom na jahti; i Margo Robi koja je snažna i zabavna kao Naomi.“ Nastavio je: „Džona Hil me je odmah oduševio. Uvek sam voleo rad Roba Rajnera kao glumca i reditelja – a kad je preuzeo ulogu Džordanovog oca imao sam priliku da ga dobro upoznam. Zanimljivo je bilo raditi i s Metjuom Mekonahijem prvi put – video sam ga u filmu Mud i nisam ga odmah prepoznao. Odlično se slagao s Leom dok su glumili i to se vidi u njihovim scenama. Džon Favro je takođe odličan glumac i reditelj, a scena s njim, Robom Rajnerom i Leom Dikapriom na farmi konja je odlična. Žan Dižarden je uneo u ulogu Sorela, švajcarskog bankara, odličan smisao za humor koji prevazilazi jezičku barijeru – zabavan je i vrlo dobar glumac.“\nDžordan Belfort: Odustao je od školovanja za zubara i postao multimilioner pre svoje tridesete pranjem novca i pumpanjem cena deonica, čime je hranio svoju pohlepu i zavisnosti od droga, žena i luksuza. „Džordan je kompleksan lik jer želite da ga volite, a zapravo mrzite ono što radi,“ rekao je producent Mekfarland. „Takve kompleksnosti su vrlo uzbudljive za glumca poput Dikaprija. Leo je harizmatičan i uspeo je na jedinstven način da prenese Džordanov karakter na ekran. Džordan ima mnogo kvaliteta i dobar je vođa, međutim, koristio je svoju inteligenciju i preduzetnički duh da bi manipulisao ljudima. Na kraju su ga njegova arogancija i način života uništili. Živeo je poput rok zvezde, ali nikad mu nije bilo dovoljno i to ga je upropastilo.“ Dikaprio je hteo da glumi Belforta otkad je pročitao „Vuka s Vol Strita“: „Najveće pitanje koje se postavlja s takvim filmom je kako će publika reagovati na protagonistu koji čini grozne stvari. Sve zavisi od iskrenosti s kojom glumite lika poput Džordana. A to je jedna od stvari koje mi je Marti rekao na samom početku: ‘Moje iskustvo me je naučilo da ako autentično odglumite lik, ako ste iskreni povodom toga ko su, ako to ne izneverite, onda će gledaoci moći da se poistovete s bilo čime i bilo kime.’“ Nastavio je: „U potpunosti smo se prepustili filmu. Nismo pokušali ništa da umanjimo. Nismo pokušali da učinimo te likovima ‘dopadljivijim’. Prikazali smo ih takve kakvi jesu i neverovatan život koji su imali tih godina kad su bili potpuno neregulisani i kad nije bilo pravila. Radili su šta god su hteli s novcem Amerike. Međutim, posmatrati ih kako se raspadaju, kako podležu sopstvenoj pohlepi, veoma je zabavno.“ Dikaprio je mnogo istraživao, ali i improvizovao na setu: „Znali smo u kom smeru želimo da krenemo, ali to je bilo to. Igrali smo se s materijalom – satima i satima smo improvizovali scenu koja je u scenariju duga samo jednu stranicu. Imali smo odlične glumce i sve što je moglo da se dogodi, i dogodilo se.“ Mnoge scene su omogućile Dikapriju da istraži ponašanje koje nije uobičajeno – ali jedno iskustvo s lekovima se posebno ističe: „Dogodi se onog dana kada Džordan shvati da ga FBI prisluškuje i kada Doni upropasti jednu novčanu transakciju, pa Džordan i Doni uzmu vrlo, vrlo, vrlo moćan lek, i to preveliku dozu jer nisu shvatili da ima odloženo dejstvo. Marti je učinio scenu neverovatno smešnom, intenzivnom i povremeno zastrašujućom dok se Džona i ja u potpunosti uništavamo. Sećam se da se Džona okrenuo prema meni i rekao: ‘Ovo je najluđa stvar koju sam ikada radio.’ Ja sam se složio s njim. Naša gluma se pretvorila u divlji nadrealističan doživljaj u životu dva manijaka.“ Makar se u potpunosti prepustio Džordanovoj ekstazi samouništenja, Dikaprija su takođe fascinirali njegovi inspirativni govori ispred cele firme: „Njegovi govori su zanimljivi, jer su nalik koncertima grupe U2 koji izmaknu kontroli. Slušali su ga poludeli za novcem brokeri koji su želeli da se obogate po svaku cenu i on je morao da ih učini spremnim na sve. Ironija je u tome da ih motiviše da postanu pohlepni i da iskoriste jedan drugog.“ Doni Ejzof: Poznat po svojim ludorijama, koje uključuju venčanje sa svojom rođakom i redovno krijumčarenje droge tamo gde sunce nikad ne sija, Doni postaje Džordanov odan partner. Džordanov poslovni partner u svemu, pa i zločinu, je Doni Ejzof, koji se od stidljivog komšije pretvorio u suosnivača kvazilegalne brokerske kuće i u nešto poput anti-modela koji uopšte ne poštuje pravila. „Džona je odmah uneo u ulogu dozu humora,“ rekao je Mekfarland. „Odličan je glumac, vrlo smešan, i način na koji glumi Donija pomaže da se unese zabava u film. Hemija između njega i Martija je neverovatna.“ Dikaprio je o njegovom radu rekao: „Njegov stav je sve vreme bio „želim da budem tvoj pomagač u ovome. Želim da pomognem tebi i Martiju da pokažete suštinu tih likova na velikom ekranu.“ U svakoj sceni je blistao… njegov lik je smešan od trenutka kad se pojavi na ekranu do samog gorkog kraja.“ Naomi: Džordanova prelepa druga žena, bivši supermodel, koju je nazvao „Vojvotkinja od Bej Ridža“ i koju je želeo da obasipa kraljevskim luksuzom, sve dok njihov brak nije propao. Džordanovu drugu ženu Naomi – blistavi trofej kojem ubrzo dojade Džordanovi ispadi, glumi dvadesetogodišnja australijska zvezda Margo Robi. Dikaprio je rekao: „Devojku iz Kvinsa je uspela verno da odglumi, uprkos tome što dolazi iz druge kulture. Ali Margo je pohvatala prave manire i pokrete rukama i učinila svoj lik potpuno uverljivim.“ Robi je rekla da može da shvati kako je Naomi mogla da se zaljubi u Džordana: „Džordan ide u krajnjosti u svemu, u zarađivanju, drogama, svemu, i to može da bude uzbudljivo.“ Međutim, ne i zašto je ostala s prevarantom i zavisnikom, bez obzira na to koliko je bogat i privlačan: „Mislim da je ostala s njim zato što je imala samo 22 godine i da se uhvatila u mrežu njegovog brzog načina življenja. Zabavljala se, ali stvari su brzo izmakle kontroli. Pre nego što se snašla, rodila je njegovu decu i saznala da je zavisnik od seksa i droga. A zatim je shvatila da ne želi da živi takvim životom.“ Glumiti Naomi je značilo i upustiti se u ludilo zabavljanja tokom kojeg se i upoznala s Džordanom. „Snimili smo mnogo ludih scena, ali smo se i zabavili. Svi su dali sve od sebe da bi snimili najbolji mogući film, a u takvom okruženju je uvek dobro raditi,“ rekla je. Mark Hana: Jedan od prvih mentora Džordana, u brokerskoj kući na Vol Stritu koja uskoro propadne, koji ga nauči prvom i najvažnijem pravilu igre: „novac iz džepa klijenta uvek prebaci u svoj“. Kad je Metju Mekonahi preuzeo ulogu Marka Hane pristupio joj je na svoj način. Dikaprio se priseća: „Metju je imao vrlo specifičnu ideju za ovaj lik. Učinio je ulogu bogatom i mahnitom, i uveo gledaoce u svet tadašnjeg Vol Strita. Uspeo je da prenese ludilo tih vremena.“ Takođe je osmislio melodiju i ritam koji je postao himna firme „Straton Oukmont“: „Počeo je da lupa po prsima kao po čudnom bubnju i pogledao sam Martija – „Da li primećuješ šta se događa?“ Kasnije sam ponovio to u sceni u kojoj spremam svoje ratnike za borbu,“ objasnio je Dikaprio. „Tako da je Metju, koliko god kratko bio s nama, imao veliki uticaj na atmosferu i ton celog filma.“ Patrik Denam: Pošteni FBI agent koji prati Džordana i priprema slučaj o pranju novca koji će uništiti Džordana. Ulogu FBI agenta koji je na tragu Džordanu preuzeo je Kajl Čendler: „Pokreće ga želja da uništi Belforta. Denama ljuti Džordanova apsolutna bestidnost i drskost i sa zadovoljstvom ga prati da bi ga strpao u zatvor.“ Poput ostalih glumaca, Čendler je pristupio liku na svoj način, usmerivši se na razlike između njegove novčane situacije i bogatstva brokera koje proganja. „Vrlo je odlučan. Džentlmen je koji smatra da ljudi treba da poštuju pravila, a ako ih ne poštuješ treba da budeš kažnjen. Tokom celog filma, usred haosa, dekadencije, krađe, prevare i humora on je jedini pošteni i odani čovek. Oblači se u jeftina odela i često nosi kravatu zaprljanu senfom. Volim da igram pametne likove, koji su pomalo sirovine.“ Čendleru se najviše svidela scena kad agent Denam dođe na Džordanovu jahtu. Dikaprio ju je opisao ovako: „Jedna je od najvažnijih i ključnih scena u filmu jer moj lik još uvek misli da neće morati da snosi posledice za svoja dela i da nema pravila. Dovoljno je drzak da pokuša da podmiti FBI agenta – a Kajl ga navodi na to, sve dok se sam ne obesi.“ “Pobesneli” Maks Belfort: Džordanov otac, poznat po svojoj nagloj naravi, postao je svojevrsni kontrolor u „Straton Oukmontu“, i pokušao da ograniči neobuzdano trošenje svog sina na račun firme, i to na sve od patuljaka do prostitutki. Ulogu Maksa Belforta preuzeo je Rob Rajner, glumac i reditelj nominovan za Oskara, koji već celu deceniju nije glumio u filmu. Odmah ga je privukao ovaj scenario: „Ova priča o tome šta novac radi ljudima je prikladna za vreme krize i finansijske propasti u kojem se nalazimo. Osim toga uživao sam i u prilici da sarađujem sa Skorsezeom koji odlično prikazuje likove pune fatalnih mana. Na Martijevim setovima atmosfera je uvek odlična jer dopušta glumcima da improvizuju, a za glumca je to najbolje.“ O svojem liku je rekao: „Maks nije hteo da odgaji zločinca, ali je njegov sin ipak postao jedan. Stvar je u tome što volite svoju decu bez obzira na to ko su. Maks voli Džordana uprkos svemu, čak se i ponosi njegovim uspehom, ali ne može da podnese to što vara svoju ženu i toliko troši.“ Žan-Žak Sorel: Slatkorečivi švajcarski bankar koji je oprao milione za „Straton Oukmont“ u svojoj korumpiranoj banci u Ženevi. Skorseze je odlučio da ponudi ulogu Žanu Dižardenu, dobitniku Oskara za film The Artist. Bio je oduševljen kad je glumac prihvatio tu manju, ali važnu ulogu i uneo u nju sav svoj humor i harizmu. Dikaprio je rekao: „Uneo je u ovaj film neverovatnu energiju, poput svih ostalih. Njegova sposobnost da improvizuje na engleskom iznenadila nas je sve. Rođen je za ovaj posao, bilo je uživanje raditi s njim na setu.“\nDizajn Vuka s Vol Strita pun je boja i ekscesa, kao i likovi iz filma. Ovo je drugi put da je Skorseze koristio digitalnu kameru koja ovde ističe realizam u kontrastu sa svetom luksuznih fantazija. Da bi osmislio izgled filma Skorseze je sarađivao s direktorom fotografije Rodrigom Prijetom, koji je bio nominovan za Oskara i nedavno snimio Argo, i dizajnerom produkcije Bobom Šoom. Usmerili su se na specifično razdoblje devedesetih i nove bogataše koji su se probili iz srednje klase iz Kvinsa u život bezgraničnog užitka i luksuza. Činilo se kao da cela Amerika želi sve, samo veće i luksuznije. „Bio je to period ekonomskog procvata i odjednom su postale dostupne stvari koje nikad ranije nisu bile. Veličina kuća se naglo povećala. Ništa više nije bilo dovoljno. Džordan otelovljuje sve to.“ Šo i Skorseze su tražili najveću kuću koju su mogli da nađu za Džordanov dom u koji se uselio sa svojom drugom ženom, Naomi, a za enterijer su pazili na Naomin ukus: „Ona je osoba koja želi da se probije, koja ima određenu estetiku nalik Ralf Lorenovoj, koja želi da njena porodica i kuća izgledaju aristokratski. Tako da je sve puno ’shabby chic’ nameštaja.“ Šo je oživeo firmu „Straton Oukmont“ od njenih početaka u maloj garaži sve do poslednjih divljih dana u duhu tradicionalnih brokerskih kuća. Imamo garažu u kojoj je prodavao jeftine deonice, zatim kancelariju iz osamdesetih, pre nego što je svet odustao od boje breskve i tirkizno-plave i staklenih cigli, kao i kancelarije koje je Džordan uvek želeo – koje su odražavale svet privilegija za koje se borio i koje kao da su satirična slika u ogledalu firme ’L.F. Rotsčajld’ gde je započeo svoju karijeru,“ objasnio je Šo. Odeća likova u filmu takođe se menja. Oskarovka Sendi Pauel, kostimograf, rekla je da ju je nadahnula Belfortova knjiga, kao i ekscesi i apsurdnosti koje opisuje. Znala je da će biti pravi izazov osmisliti odeću za likove koji su toliko neobuzdani i nečuveni. Godinama je sarađivala sa Skorsezeom na mnogim filmovima, a tokom snimanja ovog filma raspravljala je s njim o svim likovima, pokazivala mu svoje ideje i zatim realizovala one koje su mu se svidele. Podelila je film u tri modne ere: „Film počinje u osamdesetim s jastučićima za ramena i natapiranom kosom, a zatim prelazi u sredinu devedesetih kada boje postaju sve tamnije, dok na kraju devedesetih ne počne da prevladava crna, pre Džordanovog pada.“ Pauelova je dodala da Belfort i njegovi saradnici nisu toliko pazili na modu, koliko na cenu odeće: „Turudili su se da oponašaju klasična odela, tako da su se oblačili dosta konzervativno, međutim, imala sam odrešene ruke s ženskom modom, pogotovo s Naominim izgledom. Margo Robi, koja je glumi, tako je mlada da uopšte nije upoznata s modom tog vremena i stalno se iščuđavala tadašnjom odećom. Jedna od mojih omiljenih kombinacija je kad je obučena od glave do pete u Versaće s zlatnim čizmama i kaputićem s zlatnim detaljima. Prozvala sam je ’Versaće superženom’.“ Supervizor vizuelnih efekata Rob Legato, dugogodišnji Skorsezeov saradnik – čije veštine su koristili kad je Džordan sleteo helikopterom u svoje dvorište ili otplovio svojom džinovskom jahtom u veliku oluju, rekao je: „Radnja u filmu je visokooktanska i izazov je bio prilagoditi joj vizuelne efekte. Kamera se brzo kreće i sve što sam uradio – poput scene sudara automobila – brzo je i blago čudno.“ Nakon što se snimanje završilo, Skorseze je sarađivao s montažerkom Telmom Šonmejker, Oskarovkom s kojom sarađuje već četiri decenije, kao i kompozitorom Hauardom Šorom, koji je osvojio tri Oskara, i muzičkim supervizorima Robijem Robertsonom i Rendalom Posterom na muzici za film.\nLEONARDO DIKAPRIO (Džordan Belfort/producent) višestruko je nagrađivani glumac s tri nominacije za Oskara. Nedavno je glumio u filmu The Great Gatsby i hitu Django Unchained, koji mu je doneo nominaciju za Zlatni globus. Pre toga smo ga gledali kao Dž. Edgara u režiji Klinta Istvuda, a tom je ulogom zaradio nominacije za Zlatni globus i nagrade Critics’ Choice i SAG. Neki od najvećih hitova u kojima je glumio su Kristofer Nolanov Inception i Martin Skorsezeov Shutter Island. Dikaprio je najskoriju nominaciju za Oskara dobio za ulogu u drami Blood Diamond, kao i nominacije za Zlatni globus i nagrade Critics’ Choice i SAG. Iste godine zaradio je niz nominacija za nagrade za ulogu u filmu koji je nagrađen nagradom Oskar za najbolji film The Departed, u režiji Skorsezea, dok je prethodnu nominaciju dobio za ulogu Hauarda Hjuza u filmu Aviator. Za tu je ulogu nagrađen Zlatnim globusom, i nominovan je za nagrade Critics’ Choice i BAFTA. Dikaprio ima i svoju produkcijsku kuću Appian Way za koju je napisao, producirao i čitao dokumentarac na temu zaštite okoline The 11th Hour. Kuća Appian Way potpisuje i produkciju filmova Shutter Island i The Aviator, kao i The Ides of March, Red Riding Hood, Orphan, Public Enemies i očekivani Out of the Furnace, s Kristijanom Bejlom i Vudijem Harelsonom. Glumac se rodio u Holivudu i počeo da glumi već sa 14 godina. Probio se ulogom u Majkl Katon-Džonsovoj adaptaciji Tobajas Vulfove autobiografske drame This Boy’s Life. Iste godine je glumio u Lase Halströmovom What’s Eating Gilbert Grape, osvojivši nominacije za Oskara i Zlatni globus. Neki od ostalih naslova glumačke zvezde su The Quick and the Dead, slavni The Basketball Diaries, Total Eclipse, Romeo + Juliet, Marvin’s Room, Titanic (11 Oskara, uključujući onaj za najbolji film), The Man in the Iron Mask, The Beach, Celebrity, Catch Me If You Can, Gangs of Njujork, Body of Lies, Revolutionary Road, i dr. Dikaprio je predani borac za zaštitu okoline, a osim dokumentarca The 11th Hour, vodi niz kampanja za podizanje javne svesti o tom problemu, a osnovao je i „The Leonardo Dikaprio Foundation“. Dikaprio je u odboru Fonda za zaštitu divljih životinja i prirode (World Wildlife Fund), Veća za odbranu prirodnih resursa (Natural Resources Defense Council) i Međunarodnog fonda za zaštitu dobrobiti životinja (International Fund for Animal Welfare). DŽONA HIL (Doni Ejzof) jedan je od mladih holivudskih zvezda koji je bio nominovan za Oskara i mnoge druge nagrade za svoju ulogu u filmu Moneyball. Trenutno snima 22 Jump Street, nastavak hita 21 Jump Street u kojem je glumio s Čaningom Tejtumom, a nedavno je završio sa snimanjem True Story i glumio u filmovima Django Unchained, This Is The End, The Watch. Probio se ulogom u velikom hitu Superbad, kad je postao deo „klana“ Džada Apatova i nastavio da nastupa u njegovim komedijama i filmovima koje Apatov producira – Get Him to the Greek, Funny People, Forgetting Sarah Marshall, The 40-Year-Old Virgin, i u nezavisnom film Cyrus koji su režirali i napisali Džej i Mark Diplas. Pozajmio je svoj glas u animiranim hitovima Megamind, How to Train Your Dragon i Dr. Seuss’ Horton Hears a Who!, a učestvuje i u nastavku How to Train Your Dragon 2 koji će izaći u bioskope 2014. godine. Hil je 2011. osmislio i dao svoj glas glavnom liku u hvaljenoj animiranoj seriji Allen Gregory, a iste je godine režirao i muzički spot za pesmu Sare Barej “Gonna Get Over You”. Napisao je scenario i glumi u The Adventurer’s Handbook, kao i scenario za Pure Imagination. Nakon što je osvojila srca australijske publike, MARGO ROBI (Naomi) pokazala se kao jedna od budućih zvezda američke filmske i televizijske industrije. Prva veća uloga joj je bila u televizijskoj seriji Pan Am, a uskoro ćemo je, osim u Vuku s Vol Strita, gledati u romantičnoj drami About Time, ratnoj drami Suite française, i filmu Focus. U Australiji je najpoznatija po ulozi Done Fridman u sapunici Neighbours, za koju je bila nominovana za dve Logie nagrade. METJU MEKONAHI (Mark Hana) jedan je od najtraženijih glumaca u Holivudu koji se probio ulogom u kultnom klasiku Dazed and Confuzed. Od tada, Mekonahi se pojavio u više od 40 igranih filmova, a nedavno je glumio u pravnom trileru Lincoln Lawyer, filmovima Bernie, Killer Joe, Magic Mike, Ghosts of Girlfriends Past, Tropic Thunder, Fool’s Gold, Surfer, Dude, We Are Marshall, i Sahara s Penelope Kruz i Stivom Zanom. Za film je osvojio nagradu publike (People’s choice Award), a spomenuti film je, s obzirom na to da je zavladao bioskopskim blagajnama prvog vikenda prikazivanja, označio prvi veliki filmski hit njegove produkcijske kuće „J.K. Livin Productions“. Sledila je drama „Two For The Money“ uz Ala Paćina, a 2005. godinu je priveo kraju kao najseksipilniji živi muškarac prema magazinu „Pipl“. Dodatne filmske uloge uključuju: popularnu romantičnu komediju Failure To Launch, How To Lose A Guy in 10 Days, Reign of Fire, Thirteen Conversations About One Thing, Frailty, The Wedding Planner, U-571, EDtv, Amistad, Contact, A Time to Kill, i u Lone Star, Angels in the Outfield, The Newton Boys, i The Return of the Texas Chainsaw Massacre. Mekonahijeva produkcijska kuća je proizvela igrani dokumentarac Hands on a Hard Body i trenutno razvija više projekata u saradnji sa raznim studijima i produkcijskim kućama. Uz filmsku karijeru, Mekonahi se bavi i humanitarnim radom. 2008. godine je osnovao fond „Just Keep Livin“ koja predano pomaže dečacima i devojčicama da postanu muškarci i žene kroz programe koji ih uče o važnosti pravilnog donošenja odluka, zdravlja, obrazovanja, i aktivnog življenja. Zvanična Internet stranica fonda je www.jklivinfoundation.org . Svestrani i talentovani reditelj, glumac i scenarista DŽON FAVRO (Meni Riskin) nastavlja da postavlja pred sebe zanimljive izazove. Nedavno je napisao scenario i režirao film Chef, kao i prvu epizodu serije About a Boy, a bio je i reditelj i izvršni producent prve epizode za SF dramu kuće NBC Revolution, a nakon ogromnog uspeha filma The Avengers na kojem je radio kao izvršni producent, Favro se vratio kao Hepi Hogan u filmu Iron Man 3. Favro je režirao film Cowboys & Aliens (DreamWorks/Universal) i hit-filmove kompanija Marvel Studios i Paramount Pictures Iron Man i Iron Man 2, sjajnu prazničnu komediju kompanije New Line Cinema Elf (Vil Ferel) i dečju avanturu kompanije Sony Picture Entertainment Zathura. Rediteljski prvenac Made snimio je i napisao za Artisan Entertainment, a etablirao se kao talentovani autor hvaljenom komedijom Swingers. Tvorac je, producent i voditelj od kritike hvaljene i za Emi nominovane serije Dinner for Five (IFC). Glumio je u filmovima People Like Us, Couples Retreat, I Love You, Man, Four Christmases, The Break-Up, Something’s Gotta Give, Wimbledon, Daredevil, Love & Sex, The Replacements, Very Bad Things, Deep Impact, PCU i Rudy. Od televizijskih uloga tu su Rocky Marciano i Seinfeld, Friends i specijalno gostovanje u hvaljenoj seriji kuće HBO The Sopranos. Njegov glas čuli smo u filmovima Zookeeper, Star Wars: The Clone Wars i G-Force. ŽAN DIŽARDEN (Žan-Žak Sorel) proslavio se svojom ulogom Džordža Valentajna u filmu The Artist koji je osvojio pet Oskara 2012. godine, a glumac je za tu ulogu dobio Oskara, Zlatni globus i nagrade BAFTA, SAG, Independent Spirit Award i filmskog festivala u Kanu. Započeo je karijeru kao ’stand up’ komičar i na francuskoj televiziji u hit seriji “Un gars, une fille“. Nakon nekoliko sporednih uloga u filmovima prvu glavnu ulogu dobio je u Brice de Nice na osnovu lika koji je osmislio za pozorište, a usledile su špijunske komedije OSS 117: Cairo, Nest of Spies i OSS 117: Lost in Rio. Oba filma je režirao Mišel Hazanavicius koji je sa Dižardenom ponovo sarađivao na filmu The Artist. Nakon što je osvojio Oskara, Dižarden je dobio prvu ulogu u američkom filmu Vuk s Vol Strita, a zatim ćemo ga videti u The Monuments Men i trileru La French. Dižarden će ovog Božića producirati i glumiti u televizijskim skečevima Le Débarquement. Takođe je glumio u 99 francs (2007), Ca$h (2008), Lucky Luke (2009), The Clink of Ice (2010), Little White Lies (2010), Un balcon sur la mer (2010) i Möbius (2013).\nMARTIN SKORSEZE (reditelj/producent) dobitnik je Oskara i jedan od najpoznatijih i najuticajnijih reditelja danas. Režirao je nagrađivane filmove Mean Streets, Taxi Driver, Raging Bull, The Last Temptation of Christ, Goodfellas, Gangs of Njujork, The Aviator, The Departed i Shutter Island. Skorseze je takođe režirao mnoge dokumentarce poput No Direction Home: Bob Dylan, Elia Kazan: A Letter to Elia (nagrađeni nagradom Peabody), A Personal Journey with Martin Skorseze through American Movies, Il Mio Viaggio in Italia, Public Speaking, George Harrison: Living in the Material World. Nedavno je režirao 3D adaptaciju romana za decu Brajana Selznika Hugo, za koji je osvojio Zlatni globus. Skorseze je trenutno izvršni producent hit serije “Boardwalk Empire”. Osnivač je i predsednik neprofitnih organizacija The Film Foundation i World Cinema Project, posvećenih očuvanju, obnovi i zaštiti filmova. TERENS VINTER (scenarista) tvorac je, glavni scenarista i izvršni producent nagrađivane serije “Boardwalk Empire,” a pre toga je bio scenarista i izvršni producent serije “The Sopranos” i mnogih serija poput “The Great Defender,” “The Cosby Mysteries,” “Xena: Warrior Princess,” “Sister, Sister,” “Soldier of Fortune,” “Diresta” i “Eddie Murphy’s The PJs”. Njegov prvi scenario za film je Get Rich or Die Tryin’, a zatim su usledili scenariji za Brooklyn Rules i Vuk s Vol Strita. Trenutno razvija novu seriju s Skorsezeom i Mikom Džegerom koja će biti smeštena u svet roka ’70-ih. RODRIGO PRIJETO (direktor fotografije) nominovan je za Oskara i nagradu BAFTA za Ang Lijev sjajan film Brokeback Mountain za koji je osvojio i nekoliko nagrada kritičara. Ponovo je s Lijem sarađivao na filmu Lust, Caution, osvojivši nominaciju za Independent Spirit Award i nagradu za najbolju fotografiju na festivalu u Veneciji. Nedavno je radio na filmovima We Bought a Zoo, Water for Elephants, Vol Strit: Money Never Sleeps i Inarituovom Biutiful. Karijeru je počeo u Meksiku osvojivši Silver Ariel Award za film Sobrenatural. Međunarodno priznanje stekao je filmom Amores Perros, a usledili su 21 Grams, Babel, Frida, 8 Mile, 25th Hour, Alexander, Broken Embraces i State of Play.


Teška vozila/Kombi vozila/Viljuškari > Beograd | Oglasi | MojTrg.rs\nSvi 1-25 od 1356\nFizička lica , 852\nPravna lica , 504\nGrađevinske mašine , 703\nTovarna i vučna vozila , 370\nViljuškar i rukovanje sa tovarom , 97\nDelovi i oprema , 94\nPutnička vozila , 91\nPRODAJEM VILJUSKAR YALE VERACITOR 20VX\nViljuškar i rukovanje sa tovarom Beograd\nDelovi i oprema Beograd\nRezervni dijelovi za radne mašine\n16 avg 21:13\nTovarna i vučna vozila Zemun\nTriangle tyres doo\n14 avg 17:19\nDelovi i oprema Grocka\n30 780 Din\nViljuškar LINDE L10 Prodavnica\n14 avg 10:51\nViljuškar i rukovanje sa tovarom Novi Bg.\nBager JCB 8055 RTS Prodavnica\n13 avg 16:31\nGrađevinske mašine Zvezdara\nValjak HAMM HD 12 VV Prodavnica\n13 avg 12:19\n11 avg 09:36\nGrađevinske mašine Beograd\nMAN 18.400 TGS Euro6\n11 avg 09:16\nTovarna i vučna vozila Beograd\nFiksne platforme za utovar AUSBAU-PLT\n05 avg 10:28\nOdlične fiksne rampe AUSBAU-DG\nJaka utovarna rampa za kombi AUSBAU-VR\nKupovina navozne rampe AUSBAU-WHLR od proizvođača\nMercedes 508 sa opremom\n03 avg 18:44\nMercedes 914 sa opremom za indus. ciscenja\n03 avg 18:24\n03 avg 16:44\nValjak AMMANN ARX 12 Prodavnica\n02 avg 13:52\nBager HYUNDAI ROBEX 55-7 Prodavnica\n01 avg 16:03\nMAN TGA 33.390 6x4 - FEDER Prodavnica\nSCHWARZMULLER HKS 2/E-S1 tipper trailer - 2 osi Prodavnica\n27 jul 12:07\nValjak Dynapac LP8500 Prodavnica\n26 jul 12:53\n19 jul 16:17\nMERCEDES BENZ ATEGO 1823 mitsubishi Prodavnica\n17 jul 13:45\n17 jul 11:04


Savremena i nova oprema za Opštu bolnicu u Sremskoj Mitrovici\nSremskomitrovačka Opšta bolnica, sredstvima koje je obezbedila Vlada AP Vojvodine, a po osnovu konkursa Pokrajinskog sekretarijata za zdravstvo, nabavila je opremu i aparate, vrednu 22 miliona dinara.\nReč je o ultrazvučnom aparatu za Službu ginekologije i akušerstva, pokretnom rtg aparatu za Službu za radiološku dijagnostiku, elektrokauteru za hiruršku operacionu salu i 2 blateksa za Službu opšte hirurgije i Jedinicu intenzivne nege.\nPrevious articleZnate li čime se stres hrani?\nNext articleSrbija i Srpska obeležavaju Dan srpskog jedinstva, slobode i nacionalne zastave


Carlos Fuentes - Biografija - ART mozaik\nKarlos Fuentes (španski: Carlos Fuentes; Panama, 11. novembar 1928 — Meksiko Siti, 15. maj 2012), meksički pisac i esejista. Među njegovim delima se izdvajaju “Smrt Artemija Kruza” (1962), Aura (1962), Stari gringo (1985) i Kristofer nerođeni (1987). U tekstu povodom njegove smrti Njujork Tajms ga je opisao kao “jednog od najpoštovanijeg pisca sa španskog govornog područja” ističući njegov značajan uticaj na tzv. “El Boom”, “eksploziju Latino-američke literature 60-ih i 70-ih godina 20. veka, dok ga je Gardijan nazvao “najvećim Meksičkim piscem”. Njegove mnoge literarne nagrade između ostalih uključuju nagradu „Miguel de Servantes” kao i najveće Meksičko priznanje “Belisario Domingez medalja časti”. Često je pominjan kao jedan od glavnih favorita za dobijanje Nobelove nagrade, ali je nikada nije dobio.\nFuentes je rođen u Panama Sitiju, Panama od majke Berte Masijas i oca Rafaela Fuentesa, koji je kasnije postao Meksički diplomata. Kako se porodice selila zbog očeve karijere, Fuentes je svoje detinjstvo proveo u nekoliko prestonica Latinske Amerike, što je bilo iskustvo koje mu je kasnije po sopstvenom priznanju pomoglo da se bolje kritički osvrne na Latinsku Ameriku. Od 1934. do 1940, Fuentesov otac je bio zapošljen u ambasadi Meksika u Vašingtonu, gde je Karlos pohađao školu engleskog jezika, koji je kasnije perfektno govorio. Takođe tokom tog vremena počinje da piše, kreirajući sopstveni magazin koji je delio po stanovima u kvartu.\n1938. godine Meksiko je nacionalizovao nalazišta nafte unutar svoje teritorije što je dovelo do negodovanja SAD ali i Fuentesovog okruženja,, što je pisac kasnije istakao kao događaj koji mu je pomogao da shvata sebe više kao Meksikanca. 1940. godine Fuentesova porodica se seli u Santijago, glavni grad Čilea. Tu Karlos prvi put pokazuje interesovanje za socijalizam, što će postati jedna od njegovih životnih pasija, jednim delom i kroz zanimanje za poetiku Pabla Nerude. Živeo je u Meksiku po prvi put posle 16 godina, kada je počeo da studira prava na Universidad Nacional Autónoma de México sa željom da jednoga dana radi u diplomatskoj službi. Tokom tog perioda počinje i da radi u dnevnim novinama Hoj pišući kratke priče.\n1957. godine Fuentes je imenovan za glavnog za razvijanje kulturnih veza pri Sekretarijatu za inostrane poslove Meksika. Sledeće godine objavljuje novelu “Gde je vazduh svež”, što mu odmah donosi popularnost i dozvoljava da napusti diplomatsku karijeru i da se u potpunosti posveti pisanju. 1959. godine se seli u Havanu u vreme Kubanske revolucije gde piše članke i eseje podržavajući Kastra. Iste godine se ženi Meksikanskom glumicom Ritom Maćedo. Smatran od žena izuzetno zgodnim, Fuentes je održavao duže ljubavne afere sa glumicama Žanom Moro i Džin Siberg, koja je bila inspiracija za novelu “Dijana, boginja koja lovi sama”. Drugi brak sa novinarkom Silvijom Lemus je trajao sve do njegove smrti.\nFuentes je službovao i kao ambasador Meksika u Francuskoj (1975-1977), dajući ostavku zbog imenovanja bivšeg predsednika Gustava Dijaza Ordaza na mesto ambasadora u Španiji. Takođe je podučavao i na univerzitetima Braun’, Prinston, Harvard, Kolumbija, Pensilvanija, Dartmut i Kornel. Njegovi prijatelji su bili Luis Bunjuel,Vilijam Stajron, Fridrih Direnmat, i sociolog Si Rajt Mils kome je posvetio delo “Smrt Artemija Kruza”. Bio je dobar prijatelj i sa Nobelovom nagradom nagrađenim meksičkim pesnikom Oktaviom Pazom ali se prijateljstvo prekinulo kada je Fuentes počeo da podržava Sandinistički front nacionalnog oslobođenja što se nije dopalo Pazu. 1988. godine Pazov magazin “Vuelta” je doneo napad Enrikea Krauza na legitimitet Fuentesovog meksičkog identiteta, što je otvorilo svađu između Paza i Fuentesa koja je trajala sve do Pazove smrti 1998. godine.\nFuentes je imao troje dece, od kojih ga je samo jedno nadživelo, Sesilija Fuentes Maćedo rođena 1962. Sin Karlos Fuentes Lemus, umro je od komplikacija izazvane hemofilijom 1999. godine u 25 godini. Ćerka Nataša Fuentes Lemus (rođena 31.avgusta 1974) umrla je od posledica predoziranja drogom u Meksiko Sitiju 22. avgusta 2005. godine, u 30 godini.\nFuentes je sebe opisivao kao premodernističkog pisca koji je koristio samo olovke, pera i papir. Postavljao je pitanje „Da li reči trebaju nešto više“. Fuentes je govorio kako mrzi one autore koji od početka govore kako znaju recept za uspeh. Prilikom govorenja o svom procesu pisanja, isticao je da pre nego što otpočne sa pisanjem sebi postavi pitanje „Za koga ja to pišem“\nFuentesov prvi roman „Gde je vazduh svež“ je bio odmah veliki uspeh. Ovaj roman prati priču o Federiku Roblesu koji je odbacio svoje revolucionarne ideje kako bi postao moćni finansijer, ali čitaocima takođe nudi i kaleidoskopsku prezentaciju vinjeta Meksiko Sitija, čineći od romana istovremeno i biografiju jednog grada. Roman je bio popularan ne samo zbog svoje proze, koji sadrži jaku upotrebu unutrašnjeg monologa i istraživanja posledica, nego i zbog jasnog portreta nejednakosti i moralne korupcije u Meksiku.\nGodinu dana kasnije izdaje roman „Mirne savesti“ koji prikazuje privilegovanu srednju klasu grada osrednje veličine, verovatno po modelu grada Guanohuata. Opisan od tadašnjih čitalaca kao „klasičan Marksistički roman“ iznosi nam priču o privilegovanom mladiću čija se stremljenja prema socijalnoj jednakosti suprostavljaju materijalizmu koji vlada u njegovoj porodici.\nFuentesov najpoznatiji roman „Smrt Artemija Kruza“ se pojavio 1962 i danas „važi za najznačajnije delo Špansko-američke literature“. Kao i u većini njegovih romana on se služi rotacionom naracijom, tehnikom koju Karen Hardi opisiju kao demonstraciju „kompleksnosti ljudske ili nacionalne ličnosti“. Na roman je umnogome uticao film Orsona Velsa „Građanin Kejn“, a paralelne sličnosti sa filmom se mogu videti u tehnici. Kao i film, i roman počinje sa scenom glavnog protagoniste na samrtnoj postelji, a zatim se priča o Artemiju Kruzu kreće kroz njegova sećanja što roman održava između prošlosti i sadašnjosti. Kruz je bivši vojnik iz Meksičke revolucije koji postaje bogat i moćan kroz nasilje, ucenu, podmićivanje i brutalnu eksploataciju radnika. Roman istražuje korupcione efekte moći i kritikuje iskrivljene originalne revolucionarne ideje kroz klasnu dominaciju, Amerikanizaciju, finansijsku korupciju i neuspeha reformi države.\nDelo „Naša zemlja“ iz 1975, Fuentesov najambiciozniji rad, ja masivno „Vizantijsko delo“ koje govori o svim Hispano civilizacijama. Po ugledu na roman Džejmsa Džojsa „Fineganovo bdenje“, radnja romana „Naša zemlja“ se nepredvidljivo smenjuje između 16 i 20 veka, tražeći korene savremenog društva Latinske Amerike u borbi između konkvistadora i autohtonih Amerikanaca. Kao i „Artemio Kruz“ i ovaj roman sadrži dosta filmske tehnike u sebi. Roman je osvojio nagradu „Ksavijer Viljaurutija“ 1976, kao i Venecuelansku nagradu „Romulo Galjegos“ 1977.\nNjegov roman iz 1985. „Stari gringo“, baziran na nestanku američkog novinara Embrouza Birsa tokom Meksičke revolucije, postaje prvi američki bestseler pisan od strane jednog Meksičkog autora. Roman nosi priču o Harijet Vinslou, mladoj Amerikanki koja putuje u Meksiko, i nalazi posao u kompaniji starog novinara (kojeg svi zovu „Stari gringo”) i Tomasa Aroja, revolucionarnog generala. Kao i veliki broj Fuentesovih dela i ovaj istražuje kako ciljevi revolucionarne borbe postaju leglo korupcije, u kojem Arojo pre bira da nastavi da radi na posedu gde je nekad radio kao sluga nego da prati ciljeve revolucije. 1989. godine roman je dobio filmsku adaptaciju sa Gregori Pekom, Džejn Fondom i Džimijem Smitsom u glavnim ulogama.\nMeksički istoričar Enrike Krauz je bio snažan kritičar Fuentesa i njegove fikcije, nazivajući ga „gerilski kicoš“ u jednom članku iz 1988 zbog percipiranog jaza između njegove marksističke politike i ličnog životnog stila. Ipak povodom Fuentesove smrti Krauz je izjavio novinarima kako je Fuentes „jedan od najbriljantnijih pisaca 20. veka“.\nFuentesov djela su prevođena na 24 jezika. Ostao je plodan autor sve do pred smrt, kada je objavio esej o novoj vlasti u Francuskoj koji se pojavio u novinama „Reforma“ na dan njegove smrti.\nLos Anđeles Tajms je opisao Fuentesa kao „modernog liberala“ primećujući da kritikuje „ekscese i levice i desnice“. Fuentes je dugo bio kritičar Institucionalne Revolucionarne Partije (PRI) stranke koja je vladala Meksikom od 1929 pa sve do izbora Visentea Foksa 2000. godine. Kritikovao je i nesposobnost Meksika da se spreči trgovina drogom. Iskazao je takođe svoje simpatije prema Zapatističkoj vojsci nacionalnog oslobođenja iz Čjapasa. Fuentes je takođe bio kritičan prema politici SAD, posebno prema, suprostavljanju Ronalda Regana Sandinistima, strategiji anti-terorizma Džordža Buša Mlađeg, imigracionoj politici SAD i prema ulozi SAD u ratu protiv narko kartela u Meksiku. Njegova politika ga je blokirala za ulazak u SAD sve do odluke Kongresa 1967. Jednom nakon što mu je bilo zabranjeno da putuje u SAD na promociju svoje knjige u SAD 1963. godine, on je odgovorio „prave bombe su moje knjige, a ne ja“. Nešto kasnije tokom svog života je komentarisao „SAD su veoma dobre u razumevanju sebe, ali veoma loše u razumevanju drugih“.\nPrvobitno pristalica Fidela Kastra, Fuentes se okrenuo protiv njega zbog toga što ga je Kastro obeležio kao pretnju za Kubu zbog prisustvovanja Njujorškoj konferenciji, kao i zbog zatvaranja pesnika Herberta Padilje od strane Kubanskih vlasti. Fuentes je takođe kritikovao i Venecuelanskog predsednika Uga Čaveza nazivajući ga „tropskim Musolinijem“\nFuentesova poslednja poruka na Tviteru glasi „Mora postojati nešto izvan pokolja i varvarizma što će podržati egzistenciju ljudske vrste i svi mi moramo to tražiti.“\nDana 15. maja 2012 Fuentes je preminuo u bolnici Angeles del Pedrigal u južnom Meksiko Sitiju od masivnog krvarenja. Tamo je dopremljen nakon što ga je njegov lekar pronašao bez svesti u njegovoj kući u Meksiko Sitiju.\nMeksički predsednik Felipe Kalderon je napisao na Tviteru „Duboko sam potresen zbog smrti našeg voljenog i poštovanog Karlosa Fuentesa, pisca i univerzalnog Meksikanca. Počivaj u miru“. Nobelov laureat Mario Vargas Ljosa je izjavio „sa njegovim gubitkom, izgubili smo pisca čiji su rad i prisutnost ostavili veliki trag“. Francuski predsednik Fransoa Oland nazvao je Fuentesa „velikim prijateljem naše zemlje“ i pri tom istakao da je Fuentes „branio sa velikim žarom jednostavnu i dostojanstvenu ideju čovečanstva“\nFuentes je sahranjen uz sve državne počasti 16. maja, pri čemu je posmrtna povorka na nekoliko trenutaka zaustavila saobraćaj u Meksiko Sitiju. Sahrana je obavljena na Palacio de Bellas Artes a njoj je prisustvovao i predsednik Kalderon.\nLas buenas conciencias (Mirne savesti), 1959.\nCambio de piel (Menjanje kože), 1967.\nLa Silla del Águila (Orlov presto), 2003.\nLos días enmascarados (Prerušeni dani), 1954.\nCantar de ciegos (Slepačka pesma), 1964.\nAgua quemada (Spaljena voda), 1981.\nRedescubrimientos (Ponovna otkrića), 1982.\nConstancia y otras novelas para vírgenes (Konstansa i druge novele za device), 1989.\nTodos los gatos son pardos (Sve mačke su sive), 1970.\nEl tuerto es rey (Jednooki je kralj), 1970.\nOve dve drame objavljene su 1971. godine pod zajedničkim naslovom Los reinos imaginarios (Imaginarne kraljevine).\nOrquídeas a la luz de la luna (Orhideje na mesečini), 1982.\nEl mundo de José Luis Cuevas (Svet Hosea Luisa Kuevasa), 1969.\nLa nueva novela hispanoamericana (Novi hispanoamerički roman), 1969.\nCasa con dos puertas (Kuća sa dvoja vrata), 1970.\nTiempo mexicano (Meksičko vreme), 1971.\nCervantes o la crítica de la lectura (Servantes ili kritika čitanja), 1976.\nEl espejo enterrado (Zakopano ogledalo), 1992.\nGeografía de la novela (Geografija romana), 1993.\nNuevo tiempo mexicano (Novo meksičko vreme), 1995.\nRetratos en el tiempo, (Portreti u vremenu)sa sinom Karlosom Fuentesom Lemusom, 2000.\nLos cinco soles de México (Pet sunca Meksika), 2000.\nEn esto creo (U to verujem), 2002.\nContra Bush (Protiv Buša), 2004.\nLos 68 (Godina 68), 2005.\n← Kurt Vonnegut Jr. – Profil\nDemi Moore – Biografija →\nPetar II Petrović Njegoš – Luča Mikrokozma 3/1


Saborna crkva polako se uzdiže iznad grada Mostara |\n← Trebinjac Stojan Janković objavio drugu knjigu\nPlivači Leotara osvojili 5 medalja u Slovačkoj →\n„Ako Bog da lijepog vremena u toku zime mogli bi imati oltar pokriven, završene centralne stubove hrama i početi radove na zvoniku“, rekao je Krulj.\n„Pratila nas je milost Božija i pomoć dobrih ljudi i institucija i kada bi izmakle finansije uvijek bi došle nove. Oko 50 odsto donatora, koji su obećali pomoć prije četiri godine, ispunili su obećanja. Nadamo se da će i oni koji nisu do kraja obnove ispuniti obećano“, rekao je Krulj.\n„Problemi Srba u Mostaru su problemi i svih ostalih građana Mostara, a to je nemogućnost zaposlenja i ostvarenja osnovnih egzistencijalnih potreba. Pomoći ima, ali je ona neznatna u odnosu na potrebe i bukvalno izgleda kao kap vode u moru“, navodi Krulj.\n„Naročito je velika zainteresovanost za povratak u posljednje dvije godine od kako se u Mostar vratio vladika Grigorije i od kako se zidovi Saborne crkve vide iz svih dijelova grada“, kaže Krulj.\nPosted on novembar 4, 2012, in Istočna Hercegovina and tagged EZHiP. Bookmark the permalink.\tPostavite komentar.


Šah – okružno takmičenje osnovnih škola: TREĆE I PETO MESTO ZA OPOVAČKE OSNOVCE - GLAS OPOVAGLAS OPOVA\nŠah – okružno takmičenje osnovnih škola: TREĆE I PETO MESTO ZA OPOVAČKE OSNOVCE\nTREĆE I PETO MESTO ZA OPOVAČKE OSNOVCE\nBanatsko Novo Selo, 31. mart 2019;\nU Banatskom Novom Selu odigrano je okružno školsko takmičenje u šahu za 2019. godinu. Opovačku osnovnu školu predstvljali su braća Milić, Lazar u konkurenciji 7. razreda i Nikola u konkurenciji 6.razreda.\nNa takmičenju su učestvovale mnoge osnovne škole iz Pančeva, Vršca, Kovačice, Alibunara, Kovina, Gudurice, Padine.\nNaši mladi šahasti ostvarili su zapažene rezultate: Nikola Milić u konkurenicji dečaka šestog razreda zauzeo je treće mesto i bronzanu medalju, osvojivši pet poena iz sedam kola, dok je njegov stariji brat Lazar u konkurenciji sedmih razreda podelio od trećeg do šestog mesta (po dodatnim kretirijumima peto mesto) osvojivši četiri poena iz sedam kola.\nPobednici grupa izborii su pravo učešća na državnom školskom prvenstvu.\n– Možemo zaključiti da su naši najmladji šahisti pre svega prikazali solidnu igru, naime u potpunosti su se uklopili u kvalitet turnira, ali svojom borbenošu i upornošću ostvarili su i zapažen rezultat. Nadajmo se da je ovo samo uvertira pred nastup na omladinskoj ligi Vojvodine koja ih očekuje ovog proleća – rekao je predsednik šahovskog kluba iz Opova Goran Vlajković. (G.V.)\nJuly 14, 2020, 17:54


Potrošače očekuje još skuplja šoljica kafe - KORONA online\nBANJALUKA, GRADIŠKA – Visoke cijene sirove kafe na svjetskom tržištu odrazile su se i na potrošače u Srpskoj, koji, osim većih cijena kafe u trgovinama, mogu to da očekuju i u ugostiteljskim objektima.\nTo je novi udar na džepove građana u Republici Srpskoj za nekoliko mjeseci, jer je cijena kafe, kako kažu naši sagovornici, već skočila u oktobru prošle godine deset odsto te je dodatni rast zabilježen i u prethodim danima za još deset odsto.\nDalibor Šajić, predsjednik Udruženje poslodavaca trgovine, turizma i ugostiteljstva Republike Srpske, kazao je za “Nezavisne novine” da se sada cijena kafe u ugostiteljskim objektima kreće od 1,5 do dvije KM, ali da se očekuje da će doći do skoka cijena kafe u kafićima.\n“Budući da je cijena kafe stalno u porastu, ali i zbog rasta cijene radne snage, koja sada ima mnogo bolje plate nego prije pandemije, pa do energije koja je mnogo poskupjela, očekujemo da će cijena kafe u nekim lokalima da dostigne i 2,5 KM”, kazao je Šajić.\nMomčilo Banjac, direktor pržionice kafe “Minea” iz Gradiške, kazao je da je većina proizvođača već podigla cijenu kafe, i to, kako kaže, dva puta od jeseni za skoro 20 odsto.\n“Neki proizvođači podigli su cijenu kafe, neki nisu, možda sada tu dođe do miješanja kvaliteta domaće kafe, zato što neke vrste nisu mnogo poskupjele koliko je poskupjela kafa minas, pa je samim tim moguće da dio proizvođača obezvrijedi kvalitet da bi zadržao niske cijene”, kazao je Banjac.\nIstiče da bi cijena najpopularnijeg napitka u narednom periodu mogla biti malo “jača” nego što je sada, jer, kako kaže, visoke su cijene plina i električne energije.\n“Veće su cijene ambalaže, radna snaga je skuplja, mnogo je argumenta zbog kojih bi kafa trebalo da bude skuplja nego što je sada”, kazao je Banjac i istakao da se mnogi proizvođači ne usuđuju na drastičan rast cijena, jer kako kaže, kada su cijene previsoke, gubi se tržište.\nKako je rekao, očekuje se period nestabilnosti cijena, a posebno u marketima.\n“Tako je sada neka vrsta kafe u jednom marketu dostigla cijenu i do devet KM za pola kilograma, a u drugom košta 7 KM, samim tim će biti neobično za same potrošače”, pojasnio je Banjac.\nBogdan Marjanović, predsjednik Asocijacije samostalnih trgovina regije Banjaluka, kazao je da je kafa u prethodnom periodu poskupjela, ali, kako kaže, skok cijena nije enormno visok.\n“Trenutno se cijene pola kilograma kafe kreću od 6,5 do 8,4 KM u zavisnosti od proizvođača”, kazao je Marjanović, dodajući da, iako se kafa ne smatra osnovnom životnom namirnicom, ipak za građane BiH predstavlja jedan od najvažnijih proizvoda.\n“Sigurno je da u narednom periodu očekujemo dodatni rast cijene kafe”, zaključio je Marjanović.\nDa će ugostitelji biti prinuđeni na rast cijena u lokalima ukoliko se nastavi skok cijena sirove kafe na tržištu, kaže i Zlatan Tatić, predsjednik Upravnog odbora Udruženja poslodavaca ugostiteljstva i turizma “Horeca”.\nPrema podacima Uprave za indirektno oporezivanje BiH, prošle godine je uvezeno 22.044.970 kilograma kafe u vrijednosti od 93.148.738 KM.\nŠto se tiče izvoza, BiH je tokom prošle godine izvezla 116.731 kilogram kafe “teške” preko 1,2 miliona KM.\nUbjedljivo najviše kafe na našem tržištu je iz Brazila te je tokom prošle godine preko 16 miliona kilograma uvezeno iz ove zemlje, u vrijednosti preko 50 miliona KM.\nStranci nastavljaju pregovore oko Izbornog zakona\nOčekuju se nova poskupljenja: Rast cijena žitarica


Ilija Lovrinović pred okršaj s Goricom: Samo nas bodovi spašavaju! | LABINSKA KOMUNA\nHome STARE KATEGORIJE Sport - RK Rudan Labin Ilija Lovrinović pred okršaj s Goricom: Samo nas bodovi spašavaju!\nIlija Lovrinović pred okršaj s Goricom: Samo nas bodovi spašavaju!\nPoznavajući prilike u rukometnoj Hrvatskoj, većina bi u slučaju labinskog poraza u Zametu rekla da je priča završena i da Rudan Labin može ostati u ligi samo u teoriji.\nMeđutim, Lovrinovićeva momčad ponovno se probudila “iz mrtvih” i pobjedom sama sebi stvorila situaciju iz koje definitivno ima izlaza pa i osiguravanja ostanka prije nego se stvari zakompliciraju.\nZamet je pobijeđen na dominantan način: “Ne znam što pametno reći za tu utakmicu. Poklopilo nam se više toga, ali to smo i isprovocirali zalaganjem i htijenjem. Mi nijednu utakmicu ne želimo loše odigrati, ali nekad reagiramo dobro, nekad ne. U Rijeci smo bili pravi i nadam se da će nam to dati samopouzdanja za subotu”, rekao je na početku Ilija Lovrinović koji je neko vrijeme već – samo trener:\n“Nisam još definitivno prelomio, ali mislim da ću i u subotu biti samo u ulozi trenera. Goricu smo puno gledali, ne smije nam se dogoditi nedostatak agresivnosti u obranu, statičnost u napadu i to da nam njihovo lijevo krilo pobjegne u pet kontri.”\nLovrinovića smo za kraj upitali ima li smisla sada paziti na dojam, ili je važno samo pobijediti: “Naravno da ćemo pokušati igrati atraktivno i svrsishodno, ali samo bodovi nas spašavaju. Sve ostalo će pasti u vodu, ako rezultat ne bude pozitivan, a to je pobjeda.”\nPrevious articleSljedeći tjedan možete besplatno pregledati svoje motocikle\nNext articleGradonačelnik Glavičić: Ovo je početak značajnih ulaganja u komunalnu infrastrukturu Rapca


Počelo prikupljanje potpisa u Mall of Montenegru i Delti | roditelji.me\nPočelo prikupljanje potpisa u Mall of Montenegru i Delti\n01/11/2012 22:20 | by Roditelji.me | No Comments\nVolonteri udruženja Roditelji počeli su danas u direktnom kontaktu sa građanima da prikupljaju potpise za peticiju kojom se traži hitna gradnja novih vrtića ili dogradnju postojećih u svim opštinama Crne Gore gdje postoji problem prebukiranosti.\nUdruženje Roditelji je iskoristilo mogućnost podnošenje elektronske peticije Ministarstvu prosvjete, koja je dio novog vladinog servisa Glas građana.\nZbog malog malog broja prikupljenih potpisa od 11. Oktobra kada je potpisivnje počelo, Udruženje je odlučilo da animira građane, za sada Podgorice, i u direktnom kontaktu od njih zatraži da potpišu peticiju.\nDo sada je prikupljeno preko hiljadu potpisa, a potrebno je prikupiti ukupno šest hiljada do 11. decembra kako bi Vlada razmatrala predlog udruženja da se hitno izgrade novi vrtići u Podgoric, Baru, Bijelom Polju, Tivtu….\nPredstavnici udruženja će do kraja ove sedmice prikupljati potpise u Podgorici, u tržnim centrima Mall of Montenegro i Delta, a početkom naredne sedmice ćemo objaviti plan za naredni period.\nVolonteri udruženja će u petak i subotu popodne biti u Delti, a u subotu ujutru u Mall of Montenegru.\nUdruženju Roditelji su u prikupljanju online potpisa i reklamiranju peticije do sada pomogli, besplatnim reklamiranjem portali Vijesti i Cafe Montenegro i sajt Mosquito.\nUdruženje Roditelji je nekoliko puta pozivalo nadležne da počnu da rješavaju ovaj problem koji postoji godinama i sve je kompleksniji s obzirom da se broj djece u grupama iz godine u godinu povećava. Rješavanje je počelo u jednom dijelu – zakupom novih prostorija, ali je broj djece toliko veliki da samo gradnja novih vrtića može adekvatno da utiče na rješavanje problema.


Organizacioni kapaciteti | NVO Indeks\nOrganizaciono upravljanje OCD-a u toku 2020. godine je bilo izazovno usljed izbijanja pandemije COVID-19. Istraživanje koje je CRNVO sproveo u aprilu je pokazalo je da je već u tom periodu došlo do negativnih efekata poput otpuštanja, nemogućnosti realizacije aktivnosti i obustave pružanja servisa. Na primjer, preko 42% NVO istaklo da je usljed pandemije došlo do kašnjenja u realizaciji ugovora o finansiranju, 35% da nisu bili u mogućnosti da plate račune za zakup kancelarije, struju, internet i održavanje, preko 19% je moralo da otkaže plaćanje zakupa kancelarije, oko 9% da otpusti zaposlene, a 7% da smanji iznose zarada zaposlenih.\nVećina OCD-a u Crnoj Gori su male organizacije ograničenih kapaciteta koje djeluju na lokalnom nivou. OCD većih kapaciteta djeluju na nacionalnom nivou, a u fokusu njihovih aktivnosti su teme iz oblasti vladavine prava i ljudskih prava. Finansiranje iz državnog budžeta je posebno važno za male OCD.\nShodno zakonu, nevladina udruženja moraju imati skupštinu i ovlašćenog zastupnika, dok nevladine fondacije osnivaju upravni odbor, a takođe moraju imati i ovlašćenog zastupnika. Statutom se mogu predvidjeti i druga upravljačka tijela nevladinih organizacija.\nStrateško planiranje rada je i dalje praksa samo većih OCD-a, dok druge OCD sprovode samo projektno planiranje. Tokom prvih mjeseci pandemije, OCD su morale odložiti realizaciju projekata, jer im je bilo potrebno vrijeme da osmisle i pređu na nove načine rada i planiranja. Međutim, nakon nekoliko mjeseci, OCD su se prilagodile novim načinima rada. Dio OCD-a počinje da usklađuje svoja interna pravila u odnosu na pitanja poput zaštite ličnih podataka i sprečavanja sukoba interesa u skladu za zahtjevima donatora i međunarodnim politikama.\nNe postoje zvanični podaci o broju zaposlenih u crnogorskim OCD, iznosu njihovih zarada, kao ni broju honorarno angažovanih saradnika, volontera ili članova. Mnoge OCD nisu bile u mogućnosti da pokriju troškove angažovanja saradnika za obavljanje jednokratnih poslova u 2020. godini. Zakon o NVO ne obavezuje organizacije da imaju stalno zaposlene, ali ako se odluče za ovaj vid angažmana, Zakon o radu ih tretira poput svih drugih poslodavaca. OCD se i dalje ne percipiraju kao poželjni poslodavci, jer ne mogu da garantuju materijalnu sigurnost i dugoročeno zaposlenje. Novi Zakon o radu je počeo da se primjenjuje u 2020. godini i njime je produženo trajanje ugovora na određeno sa 24 na 36 mjeseci. Nakon isteka 36 mjeseci rada na određeno vrijeme, prava zaposlenog se izjednačavaju sa radnim odnosom na neodređeno, čime se poslodavcu nameću dodatne obaveze, kao što je isplata otpremnine u slučaju prestanka radnog odnosa. Izuzetak važi za zaposlene koji su angažovani na određenom projektu, što za mnoge NVO predstavlja povoljnost. I dalje se sprovodi Vladin program stručnog osposobljavanja lica sa stečenim visokim obrazovanjem na koji mogu da se prijave i OCD i time obezbijede pripravnike na period od devet mjeseci. Vlada nije omogućila plaćeno odsustvo s posla roditeljima koji su zaposleni u NVO tokom pandemije, za razliku od nekih drugih djelatnosti.\nJoš uvijek nije usvojen Zakon o volontiranju, koji je u skupštinskoj proceduri od kraja 2019. godine. Usvajanjem ovog zakona bi se napravio pomak, jer se njime volontiranje više ne tretira kao vrsta radnog odnosa.\nVećina OCD je opremljena osnovnom informaciono-komunikacionom tehnologijom (IKT), kao što su računari, telefoni i pristup internetu. Međutim, značajan broj OCD nema izrađene sopstvene internet stranice. Pojedine OCD nedostatak zvanične stranice nadomještava kroz kreiranje naloga na društvenim mrežama. OCD su se u 2020. godini morale prilagoditi novim uslovima rada, prelazeći na “rad od kuće” i onlajn prostor u sprovođenju svojih aktivnosti. Iako je za neke organizacije ovo predstavljalo izazov, razvijene organizacije su pokazale fleksibilnost i prešle na nove načine rada.


Trend stalnog smanjenja nerešenih sudskih predmeta u Prijepolju i Novoj Varoši - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Trend stalnog smanjenja nerešenih sudskih predmeta u Prijepolju i Novoj Varoši\nIntervju sa Miletom Bezarevićem, vršiocem dužnosti predsednika Osnovnog suda\n1Piše: Indira Hadžagić Duraković 05. jula 2020. 09.05 Izmenjeno: 09.06\nPredsednik suda od 2011. godine: Mileta Bezarević Foto: Indira Hadžagić Duraković\nProšle godine raspisan je konkurs za izbor predsednika suda, ali još nije doneta odluka, pa Mileta Bezarević vrši dužnost koju, inače, obavlja od 2011. godine.\nRazgovor o rezultatima Osnovnog suda počeli smo osnovnim podacima.\nNa početku 2019. godine bilo je 2.309 nerešenih predmeta, tokom godine primljeno je 6.855, što je za 318 više nego u 2018.godini. Dakle, ukupno u radu bila su 9.164 predmeta ili po sudiji 1.309. U istom periodu rešeno je 7.249 predmeta ili 1.036 po sudiji.\nNa kraju godine ostalo je nerešeno 1.915 predmeta ili 17,5 odsto manje nego što ih je bilo na početku godine. Priliv predmeta na nivou celog suda savladan je sa 106 odsto.\nPored toga, primljeno je 2.836 predmeta iz nesudske materije (uverenja, overe…) i svi su blagovremeno rešeni i kad se sve uzme u obzir u radu ovog suda tokom 2019. godine bilo je 12.000 predmeta, a rešeno je 10.085.\n* Kakvi su podaci o osnovnoj sudskoj materiji (krivica, klasična parnica, radni sporovi, predmeti iz porodično bračne zaštite)?\n– Bilo je 1.560 takvih predmeta na početku godine, primljeno je još 1.388, te je od ukupno 2.948 tokom 2019. rešeno 1.778. Nerešeno je ostalo za 25 odsto manje nego što ih je bilo na početku godine.\n* Jedan od bitnijih pokazatelja o radu je i potvrda presuda viših sudova po žalbama. Kakvi su tu rezultati?\n– Od strane drugostepenih sudova po žalbama je razmatran 441 predmet od čega su 342 odluke ili 73,47 odsto njih potvrđene. U 24 predmeta ili 5,44 odsto odluke su preinačene, a u 61 predmetu ili 13,83 odsto njih je ukinuto i vraćeno na ponovni postupak. Ukinute presude uglavnom se odnose na troškove postupka.\n* Kad sve to poredite sa prethodnim godinama?\n– U odnosu na ranije godine pokazatelji su bolji. Manje je predmeta koji su vraćeni na ponovni postupak, a to ukazuje na bolji kvalitet rada suda i sudija pojedinačno.\n* Mnogo se govorilo o starim predmetima ali je ovaj Osnovni sud pokazao izuzetnu agilnost u prethodnim godinama. Kako je bilo u 2019. godini?\n– Stari predmeti su oni koji su stariji od tri godine u odnosu na podnošenje inicijalnog akta. U 2019. bilo je 315 takvih predmeta, ali je tokom godine još jedan broj ušao u tu kategoriju. Rešeno je ukupno 377 starih predmeta, a ostalo je 276 što je za 13 odsto manje nego na početku godine. U istom periodu rešena su i 223 predmeta za koje je postupak trajao ne manje od dve a manje od tri godine. Inače, do prošle godine „starim“ predmetima su se računali svi stariji od dve godine. Kad sve sumiramo, procenat starih predmeta na kraju godine u odnosu na ukupan broj nerešenih predmeta iznosi 14,41 odsto.\n* Na početku razgovora spomenuli ste broj predmeta po sudijama. Sa koliko sudija je radio Osnovni sud?\n– Odlukom Visokog saveta sudstva predviđeno je devet sudija, uključujući i predsednika. Tokom prošle godine bilo je radno angažovano sedam sudija. Ta činjenica se odrazila na preopterećenost sudija brojem predmeta, ali je imala uticaj i na ukupne rezultate jer bi svakako bili bolji da je sud radio u punom kapacitetu. Upravo početkom juna Visoki savet sudstva je doneo odluku za izbor jednog broja sudova. Novi sudija nije primljen kod nas za protekle tri godine.\n* Kako bi ocenili rad suda u prošloj godini?\n– Zbog vanredne situacije još nema uporednih podataka o radu ostalih sudova, ali imajući u vidu broj primljenih predmeta, ukupan broj predmeta u radu, broj rešenih predmeta i broj predmeta po sudiji, činjenicu da je u odnosu na 2018. godinu smanjen ukupan broj nerešenih i starih predmeta, da je poboljšan kvalitet rada i koeficijent ažurnosti, kao i objektivne okolnosti i karakteristike podneblja (migracije, blizina granice, razuđenost, udaljenost od sedišta, saobraćaj, problem dostave pošte) smatram da su rezultati dobri i da su čak bolji nego prethodnih godina.\n* Ove godine vanredna situacija u državi zbog epidemije svakako je uticala na rad sudova. Kakve su mere primenjivane i kako je to bilo u ovom Osnovnom sudu?\n– Od proglašenja vanrednog stanja Ministarstvo pravde utvrdilo je preporuke za sudove u Srbiji, a Visoki savet sudstva je doneo zaključke na osnovu kojih je svaki sud doneo uputstva o radu i postupanju. Radili smo sa smanjenim brojem sudija i drugih izvršilaca, jedan broj je obavljao posao od kuće.\nU krivičnoj i parničnoj materiji uvek je bio angažovan dnevno po jedan sudija i jedno Sudsko veće. Po zaključcima Visokog saveta sudstva bilo je predviđeno da sudovi postupaju samo u hitnim predmetima. Tako se postupalo dva meseca. Slična uputstva za rad imali su i advokati i javni izvršitelji i beležnici.\nU ovom periodu bilo je regulisano ostvarivanje prava stranaka kod suda koja nisu u vezi sudskih materija. Sud je poštom dostavljao tražena uverenja i podneske bez kurira. Zbog vanrednog stanja, uglavnom su odložena sva suđenja, osim u hitnim predmetima. To će svakako imati odraza na rezultate rada u ovoj godini.\nTreba očekivati izbor još dvoje sudija\n* Za pet ovogodišnjih meseci kakvi su podaci?\n– Na početku godine bilo je nerešeno 1.915 predmeta, a primljeno je još 1.270. Rešena su za pet meseci 1.324 predmeta, a na kraju maja ostao je 1.861 nerešen, što znači da je priliv smanjen i da se uprkos svim poteškoćama nastavlja trend smanjenja nerešenih predmeta.\nTokom vanrednih mera, sud je obavio sve poslove iz svoje nadležnosti, pri čemu napominjem da je sudska uprava svoje poslove redovno obavljala i nije bilo nikakvih problema u radu.\nProcedura izbora novih sudija je složen proces, ali treba očekivati izbor još dvoje sudija u ovom Osnovnom sudu. A stanje vršioca dužnosti predsednika Osnovnog suda ostaje i narednih šest meseci, odnosno do izbora predsednika na sednici Narodne skupštine Srbiji.\nmileta bezarevic, nova varos, osnovni sud, presude, Prijepolje, Sudski predmetiPrijepolje\n05. jula 2020. u 11.18\nTo se lako uradi. Proglasiš sve nevinim ili krivim i za ršiš posao.