Šta su policistični jajnici i kako ih lečiti čajevima | Saznaj Lako\nŠta su policistični jajnici i kako ih lečiti čajevima\nPolicistični jajnici javljaju se kada su hormoni u ženskom organizmu izvan balansa i neuravnoteženi.\nSindrom policističnih jajnika može da napravi probleme sa menstrualnim ciklusom ili otežati začeće.\nAko lečenje izostane ili ako nije adekvatno, policistični jajnici bi mogli da uzrokuju ozbiljne probleme sa zdravljem i posledice kao što su srčana oboljenja ili dijabetes.\nOvaj sindrom je relativno čest i javlja se kod jedne od 15 žena. Simptomi se javljaju nekada već i u pubertetu, a ako se drže pod kontrolom, moguće je sprečiti dugoročne zdravstvene probleme.\nŠta su zapravo policistični jajnici\nHormoni u ljudskom telu izmedju ostalog su zaduženi za mnoge procese u organizmu kao što su rast i produkcija energije. Nekada se desi da ravnoteža naših hormona bila poremećena, a pošto su svi hormoni medjusobno povezani, promene kod jednog hormona izazivaju promene kod drugog hormona… Na primer, kada su polni hormoni u disbalansu, jajnici počinju da luče malo više androgenih hormona, pa se tada desi da žena ima problema sa pojačanom maljavošću, aknama, sa prestanom ovulacije…\nPostoji jedan ili više uzroka izmene nivoa hormona. Neka istraživanja pokazuju da je ovaj sindrom nasledan, paje mogućnost da ga dobijete veća ako neka vaša rodjaka pati od policističnih jajnika.\nSimptomi koji ukazuju na policistične jajnike\nAkne i pojačana maljavost lica i tela, proredjivanje kose, depresivna stanja i dobijanje na kilaži. Takodje, simptom je i neredovnamenstruacija, izostanak menstruacija i jako i obilno krvarenje pri mesečnom ciklusu. Jedan od simptoma je otežano začeće i nepolodnost Problemi sa neplodnošću. Mnoge žene koje imaju ovaj sindrom imaji probleme sa začećem (neplodnost).\nKako otkriti sindrom policističnih jajnika?\nLekar će proveriti da li imate neki od navedenih simptoma, uradiće fizički pregled i analizirati visinu i težinu kako bi proverio indeks telesne mase.\nUradićete i neke analize u laboratoriji, da bi se utvrdio nivo šećera u krvi, insulina i ostalih hormona. Hormonalni disbalans može uputiti i na probleme sa šitnom žlezdom. Ultrazvučni pregled će takodje moći da utvrdi ima li cisti na jajnicima.\nKako se leče policistični jajnici\nOsnovni metod lečenja su redovna fizička aktivnost, zdrava ishrana i kontrola telesne težine. Osim toga, lekar će prepisati lekove kako bi se kontrolisao nivo hormona. Postoje i neki biljni preparati koji mogu biti efikasno pomoćno sredstvo u lečenju.\nVežbanje će omogućiti da se krvni pritisak snizi i smanji problem sa telesnom težinom, da smanji opasnost od dobijanja dijabetesa i bolesti srca, što sve može doći kao neželjena posledica sindroma policističnih jajnika.\nPotrudite se da vaša ishrana prija kardiovaskularnom sistemu, jedite voće, povrće, integralne žitarice, a smanjite prženu i masnu hranu. Potražite pomoć od nutricioniste za Vaš konkretan slučaj.\nPokušajte da smršate. Čak i mali gubitak od samo 5 kg može pomoći u regulisanju nivoa hormona i regulaciji mesečnog ciklusa. Razmislite o tome da ostavite cigarete ako ste pušač jer žene pušači imaju viši nivo androgenih hormona od žena nepušača.\nTerapija se može sastojati i od medikamenata kao što su pilule za kontracepciju. One mogu da pomognu u regulaciji menstrualnih ciklusa i redukciji simptoma kao što su akne i prekomerna maljavost.\nTu je i lek za dijabetes – metformin. On pomaže u snižavanju nivoa androgenih hormona, i može povratiri redovnost menstruacija. Ako želite da zatrudnite, dobićete odredjene lekove za plodnost.\nVažne su redovne kontrole\nRedovnim kontrolama ćete utvrditi da li terapija deluje, i ako je potrebno, na vreme ćete promeniti način lečenja ako se ispostavi da Vam stanje nije poboljšano.\nU medjuvremenu, možda možete probati dodatno lečenje biljem.\nPrirodni lek – Tinktura sa rusom\nPokupite biljku rusu dok je u cvatu, operite je osušite dobro i usitnite. Zalijte je istom količinom rakije i ostavite 10 dana na tamnom mestu. Procedite.\nPijte po kašičicu ove tinkture nakon čega ćete popiti malo hladne vode, i to svako jutro pre doručka. Tinkturu pijte 10 dana. Sledećih 10 dana umesto kašičice, pijte supenu kašiku tinkture, a poslednjih 10 dana, pijte tinkturu tri puta na dan. Sledi pauza od mesec dana pa naredni tretman. Sve ukupno, nakon tri mesečne kure, proverite svoje zdravlje jer neka iskustvagovore da im je ovaj prirodni lek zaista pomogao.\nMožete probati i lečenje uz Mumie – smolu koju možete kupiti u apotekama. U sastav Mumie ulazi oko 30 lekovitih sastojaka i isto toliko mikro i makro elemenata, kao što su vitamini i eterična ulja.\nOva smolapotiče s planine Altaj koje samo znaju porodice skupljača. Pokvasite mumie smolu u manjoj količini mlake vode koju ste prokuvali kako biste dobili kašastu masu. Medicinsku gazu natopite kašom i od nje pravite tampone, koje ćete stavljati u vaginu 10 noći, ali ne za vreme menstruacije.\nOblozi za policistične jajnike\nUzmite kašiku sode bikarbone i prelijte je sa čašom sirćeta. Zatim dodajte 2 decilitra rakije i 3 litra prokuvane, ali ohladjene vode.\nMekanu tkaninu umočiti u dobijenu tečnost i držati noću kao obloge preko donjeg dela stomaka. Lečenje oblogama traje 14 dana, nakon čega je potrebna pauza od 3 sedmice posle čega se kura može ponoviti. U slučaju da bolujete od neke vrste tumora, nemojte koristiti ove obloge.\nPostoji dosta čajeva koje će Vam ponuditi u apoteci za poboljšanje vašeg stanja . Najboljeje ipak, prema nekim iskustvima upotrebljavati običan čaj od nevena. Uz pravilnu ishranu i redovno vežbanje, potrudite se da što više boravite na dnevnom svetlu, jer to pomaže povratak hormona u ravnotežu.\nbiljni preparati hormoni ishrana kako se leče lečenje lečenje biljem lečenje čajevima policistični jajnici posledice prirodni lek simptomi šta su


Republika / Novi trejler za Fallout 76 pokazuje upotrebu nuklearki\nNovi trejler za Fallout 76 pokazuje upotrebu nuklearki\nponedeljak, 10. 9. 2018.| 00:30\nAko nešto volimo kod promocije Fallout 76, to je što je svaki aspekat igre prikazan kroz simpatični info-film u duhu 50-ih godina prošlog veka, umesto sa tradicionalnim gejmplej trejlerima.\nPoslednji takav crtani nam pokazuje sakupljanje kodova za aktivaciju nuklearki i zatim njihovo lansiranje.\nKao što smo znali od ranije, postojaće nuklearne bombe u igri koje će igrači moći da koriste, ali da bi to radili, moraju sakupiti kod, pa će to najčešće biti udruživanje većeg broja igrača kako bi došli do koda za lansiranje.\n(VIDEO) Doom II tajna otkrivena POSLE 24 GODINE\nNakon što je kod u njihovom posedu, mogu odlučiti gde žele da bace nuklearku i zatim otići na tu lokaciju da pokupe zaostale resurse, naravno, pazeći da ne budu izloženi radijaciji i raznim mutiranim čudovištima koja će se tu zateći.\nFallout 76 nam stiže 13. novembra, ali će u periodu od mesec dana pre izlaska krenuti sa betom, tako da ćemo tada moći i da vidimo u praksi igru kako funkcioniše.\nNaruto to Boruto: Shinobi Striker - jedinstven pristup multiplejeru\nOvo je najnoviji ASUS GEJMING MIŠ\nPES 2019: Zabavan, lep ali i bez Lige šampiona\nIgrica Igrice Igra Hi tech Nuklearka\nPREMINUO SUPER MARIO\nDo 14. novembra NAJPOZNATIJA STRATEGIJA NA SVETU JE BESPLATNA\nZaboravljeni bogovi stižu U GRIM DAWN!\nIGRE za Playstation 5 USKORO GOTOVE?


Trend smanjenja plata fudbalerima nije zaobišao Srbiju i region - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » Trend smanjenja plata fudbalerima nije zaobišao Srbiju i region\nTrend smanjenja plata usled prekida svih fudbalskih takmičenja neće zaobići Srbiju i region.\n5Piše: Vlada Živanović 26. marta 2020. 13.53 Izmenjeno: 13.53\nPartizan se dodvorava Vladi Srbije\nPartizan je objavio da je u dogovoru sa igračima odlučio da deo primanja donira Vladi Srbije u cilju borbe protiv korona virusa. Ova odluka je naročito iznenađujuća pošto je poznato da crno-beli uz Crvenu zvezdu spadaju u klubove koji dobijaju velike donacije od države.\n– Meni je suludo da doniraš pare Vladi Srbije. Moje mišljenje je da bi pre trebalo donirati zdravstvenim ustanovama i ljudima kojima je taj novac preko potreban. Ovako kad doniraš ne znaš da li će pare biti potrošene na službene automobile ili ručkove, koja je garancija da će otići tamo gde treba. Mislim da je to više odluka u kojoj treba nekome da se dodvoriš da bi ponovo mogao da mu tražiš – smatra Mirko Poledica.\nU Steaui sve plate 700 evra\nNajdrastičniji primer smanjenja plata u regionu je potez predsednika Steaue Điđija Bekalija. On je svim fudbalerima smanjio plate na 700 evra. „Prosečne plate u klubu su od 10.000 do 15.000 evra. Igrači mogu da žive sa 700 evra, tolika je prosečna plata u Rumuniji. Neka izaberu, jel hoće da svi umremo ili da par meseci budu siromašniji“, izjavio je Bekali. Lokalni mediji su ovaj potez nazvali demagoškim i izneli sumnju da većina igrača nije saglasna sa smanjenjem.\nLudost da igrač u Srbiji zarađuje pola miliona evra\nFudbalski menadžeri očekuju da će klubovi iskoristiti vanrednu situaciju i prekid takmičenja za smanjenje plata igračima. Većina menadžera javno odobrava ove mere smatrajući da fudbaleri ovde previše zarađuju.\n– Neko da u Srbiji godišnje zarađuje 500.000 ili 600.000 evra… To je prosto nenormalno. Kao menadžer, koji živi od fudbala, to smem da kažem. To je ludost. Znam da će biti različitih komentara na ove moje reči, ali to je jednostavno tako. Cela Španija se digla na noge sada zbog zarada igrača. Shvatili su da ozbiljni naučnici mesečno zarađuju 2.000 evra. Videćemo da li će ostati na tom kursu kada sve ovo prođe. Ja se nadam da hoće. Svi zajedno koji radimo oko fudbala smo preterali. Ovo je jedini način da se bar malo zaustavimo – rekao je menadžer Zoran Stojadinović za „Mocart sport“.\nIgrači, klubovi, Korona virus, plate\nHvala bogu da su nam fudbaleri najveća briga pa mi smo sretno društvo.Pitam šta je onda sa slobodnim profesijama glumcima,pevačima,advokatima,preduzetnicima itd.Šta ćemo sa njima ako ovim polupismeni likovima koji sebe nazivaju fudbalerima zadovoljimo pogotovo što većina zarade prima od naših para.\nSada treba da nas lece Mesi, Luka Jovic i ostali koji imaju bezobrazno velike pare u odnosu na lekare!\nA kad sve prodje, onda neka skolu fudbala drze doktori. I obavezno umesto fudbalskih vikenda uvesti zdravstvene vikende. Takodje prodaju sportske opreme ukinuti i srusiti stadione. Salu na stranu, fudbal je ozbiljan biznis, i svi vide jednog Mesija i Ronalda. Ne vidim zasto su oni problem, a ne generalni direktori farmaceutskih kompanija koji zaradjuju oko 20-30m USD godisnje. (Ian Read, Kenneth Frazier, Alex Gorsky). Zar nisu oni koji su placeni izmedju ostalog da vode timove koji pronalaze lekove koji nas lece. Ne budite demagozi, Mesi i Ronaldo su milionima ljudi doneli radosti kakva god ona bila u dobrim vremenima. Isto kao i nama Novak Djokovic.\nZaboravili ste Đokovića.On će da nas leči.Greh je koliko malo su plaćeni ljudi od kojih nam zavise životi…hrana, voda, lečenje…\nneko reče 10% kaže:\nMa ja vas već lečim. Dežuran sam svaki treći dan a biću plaćen ne po učinku nego po tromesečenom proseku. Čudan neki kapitalizam? U još čudnijem zdravstvenom sistemu u vanrednom stanju. Izgleda da je onaj aplauz u osam baš skupa satisfakcija.


ŽIRINOVSKI PROTIV DEBELIH: Zabraniti činovnicima da budu teži od sto kilograma | Novosti.RS\nOn smatra da država mnogo troši na lečenje debelih ljudi. U intervjuu radiju ,,Komsomolske pravde", Žirinovski je kazao da je problem ljudi sa viškom težine sve veći i da se sa time država mora pozabaviti.\n- Predlagao sam još 2014. da činovnici ne smeju imati više od 80 kilograma. Nisam za to da se debeli ljudi teraju sa posla, ali oni moraju biti na dijeti. Eto, ja sam imao 103 kilograma, a sada imam 95 - rekao je Žirinovski, koji smatra da problem debelih treba početi rešavati od činovnika.\n- Nisam za nikakva kažnjavanja, već za davanje saveta kao što je preporuka da se ne puši jer je to štetno po zdravlje. Tako i debeli treba da prestanu da jedu slatkiše, testenine i drugo što utiče na debljanje. Sećam se kad sam bio u NJujorku gde je mnogo debelih ljudi, njih je čak teško gledati. Kakvi su to ljudi koji su dogurali do 120 ili 150 kilograma - kaže Žirinovski.\nPolitički šoumen, dugogodišnji lider LDPR voli da bude originalan u davanju predloga za rešavanje problema koji se pojavljuju u ruskom društvu. Kad su nedavno bile demonstracije u Rusiji, gde su mladi ljudi izlazili na ulice da protestuju zbog zatvaranja opozicionara Alekseja Navaljnog, Žirinovski je video rešenje u otvaranju klubova za održavanje igranki.\n- U velikim gradovima mladi ljudi nemaju mesta gde bi zaplesali. U vreme SSSR-a vlasti su vodili računa da ima dovoljno ,,tanc-plošćatki" i tamo su se momci i devojke upoznavali. Sada toga više nema, pa mladi troše vreme buljeći u mobilne telefone i Internet. Takve nezadovoljne ljude lako pridobiju na svoju stranu Navaljni i njemu slični. Kad bi bilo manje usamljenih u velikim gradovima, teže bi bilo nagovoriti mlade ljude da izađu na proteste - rekao je Žirinovski.\nRusija Vladimir Žirinovski LDP debeli ljudi gojaznost\nSlazem se sa njim.Treba zakon jer mi ne slusamo predloge i savete.Japanci su u Beogradu u svojim firmama i pre 40 godina slali svoje zaposlene na mrsavljenje u banje i na Cigotu.To je znacilo- unormali se ili ostajes bez posla.!


Chevrolet Cruze SW LTZ 1.4 Turbo 140 KS MT6\nHankook 205/65 R15 Winter i-cept RS\nNaslovna > Automobili > Kia > XCeed > Crossover sa genima SUV-a\nNakon više nego uspješnih SUV modela Sorenta i Sportagea, zatim malog gradskog crossovera Stonica, Kia je u svoj program uvrstila i jedan poseban off-road model izveden iz kompaktnog Ceeda. Riječ je o veoma „talentovanom“ automobilu, koji se veoma dobro vozi na asfaltu, ali i izvan njega...\nSa koliko raskošnim automobilskim talentom raspolaže nova Kia XCeed danas možda najbolje potvrđuje činjenica da je ovaj novi korejski crossover u Njemačkoj proglašen za najbolji automobil kojeg je trenutno moguće kupiti za manje od 35.000 eura. Do ovog laskavog priznanja XCeed je stigao u konkurenciji sa čak 56 ostalih modela, od kojih je većina njih proizvod moćne, domaće njemačke autoindustrije. Da je riječ o posebnom automobilu potvrđuju i prve reakcije bh. javnosti, koja nije odavno sa toliko puno pažnje i zanimanja dočekala jedan novi off-road model. Recept po kojem je nastao XCeed nije nikakva tajna, štaviše, među prvima ga je primijenio švedski Volvo još 1997. godine kada je na karavanski V70 model ugradio snažnije off-road vješanje i s vana ga zaštitio sa plastičnim oblogama karoserije. Bio je to automobil za porodične vikend avanturiste, koji su radnu sedmicu provodili u gradu, a dane vikenda u off-road izletima. Korejci su u slučaju XCeeda kao polaznu osnovu uzeli petovratnu karoseriju standardnog Kijinog kompakta Ceeda i nadogradili je sa brojnim unapređenjima.\nPrvi i osnovni razlog magnetske privlačnosti sa kojom zrači XCeed krije se u njegovom atraktivnom dizajnu, koji zahvaljujući raskošnom klirensu od čak 184 mm koketira sa punopravnim SUV modelima. Off-road karakter dodatno je naglašen i sa snažno profilisanim prednjim branikom. On je na sredini istaknut sa za SUV vozila karakterističnom svijetlom oplatom, dok se na njegovim bokovima nalaze imitacije usisnika vazduha koje su profilisane kao na sportkim automobilima. Maska hladnjaka je drugačija i vizuelno upečatljivija nego kod standardnog Ceeda, od kojeg se XCeed značajno razlikuje i po originalnim i izuzetno zanimljivo oblikovanim LED svjetlima. Pogled s boka skreće pažnju na još neke vizuelne elemente koji su karakteristični za punopravne SUV modele. To su prije svega plastične oplate lukova blatobrana i pragova koji su dodatno naglašeni sa svijetlim ukrasnim lajsnama. Vizuelni utisak na viši nivo podižu 18-inčni alu naplaci, dok zadnji dio donosi gotovo kupeovski zaobljena peta vrata, originalna tanka i dinamična LED svjetla i masivan centralni svijetli dio sa imitacijama izduvnih otvora.\nEnterijer XCeeda je prepoznatljiv i gotovo u potpunosti preuzet od standardnog modela, što je svakako pozitivno ako se uzme u obzir uzoran kvalitet materijala i njihove završne obrade. Kia na našem tržištu uz Xceed nudi tri paketa opreme: LX City, EX Flow i EX Beat. Već od početnog kupcima se nudi gotovo sve što je potrebno za ugodnu i sigurnu vožnju, dok drugi, koji je ujedno i testni paket, kabinu obogaćuje sa automatskim klima uređajem, odnosno većim i sadržajnijim 4,2-inčnim putnim računarom, koji predstavlja nadogradnju na standardni 3,2-inčni. U drugom paketu dobija se i kamera za vožnju unazad sa prikazom na veoma preglednom i grafički oku ugodnom 8-inčnom centralnom ekranu audio sistema, a tu su i zadnji parking senzori sa zvučnim upozorenjem na prepreke. Audio sistem poveziv je sa pametnim telefonima i uređajima zahvaljujući Android Auto i Apple Carplay aplikacijama, a osim toga ponuđena je i mogućnost Bletooth povezivanja sa eksternim uređajima uz mogućnost glasovne kontrole koja značajno olakšava njihovo upravljanje tokom vožnje. Na centralnom ekranu moguće je pratiti i dijagramski prikaz ekonomičnosti vožnje, koji se iznova pokreće prilikom svakog sljedećeg startovanja motora. Kia XCeed bh. kupcima u pogonskoj kombinaciji poput testne dostupan je od 34.990 KM, dok za testni model sa standardnom sedmogodišnjom garancijom treba izdvojiti 38.990 KM.\nPoput enterijera i pogonska gama XCeeda preuzeta je od standardnog korejskog kompakta. To znači da se ljubiteljima dizelaša nude dvije verzije 1,6-litarskog CRDi motora koji je dostupan sa 115 i 136 KS. Ljubiteljima benzinaca ponuđeni su četverocilindarski 1.4 T-GDI sa 140 KS i testni 1.0 turbobenzinski motor sa 120 KS. Mada na papiru i ne djeluje kao raskošan pogonski potencijal, početni benzinac je više nego dovoljan za sve urbane zadatke, a svoje kvalitete pokazuje i izvan asfalta, kada do izražaja dolaze i snažno, ali uzorno udobno podešeno vješanje sa zadnjim multilinkom. Mada je isključivo baziran na prednji pogon, XCeed se ne boji off-roada jer mu klirens od 18,4 centimetra, kada je na 18-inčnim točkovima, garantuje da neće zapeti za podlogu tamo gdje to ne bi uradili ni punopravni SUV modeli poput Sportgea ili Sorenta. Uzornu energičnost koja je postignuta zahvaljujući kombinovanju direktnog ubrizgavanja goriva i turbopunjaču 1.0 T-GDI motor u praksi opravdava sa ubrzanjem od 0 do 100 km/h za 11,1 sekundu i najvećom brzinom od 186 km/h. Sa malo pažnje prosječna potrošnja može se spustiti i ispod sedam litara, dok se testni prosjek koji je postignut u zimski uslovima vožnje kretao od 7,5 do osam litara.


Iako je Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine još sredinom prošle godine upozorila da se čak deset odsto bosansko-hercegovačkih spomenika, koji se nalaze pod zaštitom UNESKO-a, nalazi pred nestajanjem zbog potpune nebrige vlasti koje za restauraciju i očuvanje kulturnog i istorijskog blaga izdvajaju najmanje sredstava u cijeloj Evropi, još uvijek ne postoje naznake da će se stanje popraviti.\nOstaci džamije Mehmed-paše Kukavice u Foči\nNažalost, poslije rata pojedine spomenike kulture kupila su privatna preduzeća u procesu privatizacije i o njima nije vođena briga. Ključni su i projekti kroz koje će se adaptirati spomenici.\nUrušeni han Mehmed-paše Kukavice u Foči\nDa li je zaista zbog starosti i dotrajalosti čuveni han Mehmed-paše Kukavice i zaštićeni nacionalni spomenik pretvoren u žalosno ruglo u centru grada? Ili je zdanje pokleklo pred potpunim nemarom nadležnih institucija i namjernog prepuštanja propadanju, dok mu više ne bude spasa?!\nUništava se kulturno naslijeđe: džamija i medresa Mehmed–paše Kukavice u Foči\nDžamija Mehmed-paše Kukavice u Foči, 1972. godina\nZaštitna ograda oko džamije Mehmed–paše Kukavice u Foči zarasta u korov, na pojedinim mjestima je dotrajala, pala ili uništena, što ilustrira nemaran odnos nadležnih za ovaj bh. nacionalni spomenik.\nOstaci džamije, hana i sahat-kule Mehmed-paše Kukavice u Foči\nPrije deset godina za izgradnju ograde i zaštitu ostataka džamije i medrese Mehmed–paše Kukavice Ambasada SAD u Bosni i Hercegovini izdvojila je 24.700 dolara.\nRadi se o dijelu sredstava iz posebnog fonda američkog ambasadora, kojima je ova prijateljska zemlja domaćim institucijama pokušala pomoći da sačuvaju preostale dijelove kulturno–historijskog blaga.\nIz fonda američkog ambasadora u Bosni i Hercegovini za očuvanje kulturnog naslijeđa do sada je za zaštitu i ograničene restauracijske radove na Aladža džamiji i kompleksu Mehmed–paše Kukavice izdvojeno blizu 150.000 dolara.\nRataji su selo u općini Miljevina. Od ceste Kalinovnik — Foča udaljeno je blizu sahat hoda.\nOstaci Čengića kule u selu Rataji kod Miljevine\nTu je bila kula na više bojeva, a vlasnici su joj bili bezi Čengići — Ratajci. Ako je vjerovati tradiciji, kulu su sagradili braća Ahmed-paša i Osman-paša, a bili su na životu krajem XVII i početkom XVIII stoljeća. Odžak begova Čengića u ovome kraju spominje 1664. putopisac Evlija Čelebija.\nOstaci Čengića odžaka u selu Rataji kod Miljevine\nIstaknuta slika: han Mehmed-paše Kukavice u Foči, 1967. godina\n(Kule i odžaci u Bosni i Hercegovini – Hamdija Kreševljaković, Naše starine II – 1954, Zavod za zaštitu spomenika, Sarajevo)


Poslao: 31 Mar 2021 06:36\nBilo gde... što dalje odavde...\nKada konačno odete na odmor, da li vam zaista uspe i da se odmorite?\nPoslao: 31 Mar 2021 07:30\nPovremeno sam svraćao na posao jer mi je nedostajao iskreno... ali i zato što su me zivkali.\nAli sam dovoljno bio slobodan da odmorim mozak od svega i bilo je OK, izuzev Sokobanje, never again sa mojih 100kg\nPoslao: 31 Mar 2021 08:23\nDa li vam je korona donekle promenila životne navike?\nPoslao: 31 Mar 2021 10:19\nSrki94 ::Haha, ne.\n... Moram da uskočim\nMeni je Sokobanja toliko prijala da sam, i pored zastrašujuće obilnih obroka u hotelu, za tih desetak dana tamo skinuo nekih 5-6 kilograma. Objasniše mi posle, da sam uhvatio ritam redovne ishrane, a čime se ne mogu pohvaliti dom radim, kao i da puno pomažu svakodnevne, ne samo sportske, aktivnosti... Auh, baš sam se sjajno osećao...\nAli, avaj... ta Sokobanja bila je pre nekih sedam ili osam godina\nPoslao: 16 Apr 2021 07:04\nSky zaglavio temu...\nPoslao: 16 Apr 2021 09:46\nUvek sam ja kriv za sve\nNe preterano... Čovek je prilagodljiva životinja... Jedino što mi se ne dopada je to što imam utisak da bolje funkcionišem u tim vanrednim okolnostima. Sav sam pogubljen u normalnim\nGledate li, možda, seriju Resident Alien?\nPoslao: 06 Maj 2021 08:27\nNe. Ne gledam serije....\nDa li ste pratili sebe koliko brzo jedete? Za koje vreme, na primer doručkujete ?\nPoslao: 06 Maj 2021 08:54\nOd povratka iz vojske (jesen 1993) jedem kao pas... serviraju mi i gotov sam u roku od najviše desetak minuta...\nRetko kada je drugačije... uspeo sam da i normalne obroke pretvorim u brzu hranu\nI stalno negde žurim i ne mogu da se otresem tog osećaja da mi vreme izmiče... Žurite li?\nPoslao: 06 Maj 2021 09:09\nVečito negde... Ne mogu nikako da se otresem prisitska obaveza, hitnih slučajeva, privatnih obaveza, privatnih hitnih slučajeva... Prosto zamrzim brigu o sebi. Zgadi mi se da budem takav prema sebi, kada vidim ko sve nervozan i večito spreman da istresa svoj bes iz sebe na mene zapravo brine o sebi. Svi nešto brinu o sebi i leče se povraćanjem svog otrova na druge. I da zlo bude veće, od svih njih zavisiš.\nDa li nekad uhvatite sebe u tome da nedovoljno brinete o sebi?\nPoslao: 07 Maj 2021 01:23\nУ задње време да.Како сам прешао 47-8 година,постао сам себичнији и више водим рачуна о себи.\nЈош као дете,нисам сам отворио сок или слаткиш.Увек сам чекао неког да поделим.Нисам осетио ужитак нешто сам пијем или једем.До пре неку годину сам био такав.Приметио сам да с годинама,човек постаје себичнији.\nА истресање и вика у мени изазивају бес и одмах узвраћам.Без пардона.Ја себи могу приуштити да останем без посла.Сам сам.Трпећу само ја.Породични људи то већ не могу.\nДа ли вам се окреће утроба,кад се сетите неких надређених са посла?\nOvaj topic je pregledan 58002 puta\nUkupno su 599 korisnika na forumu :: 18 registrovanih, 3 sakrivenih i 578 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: _Sale, A.R.Chafee.Jr., Doctor NO, Drug pukovnik, goxin, Hektor, Konda, Mixelotti, nenad81, Profica, raketaš, S-lash, samsung, suton, VJ, vlvl, Wlade, zlaya011


"Širenje provjere činjenica trećih strana na sada što pokriva 15 zemalja u nešto više od godinu dana pokazuje našu prvu predanost i predanost kontinentu, zajedno s nedavnim širenjem lokalnog jezika kao dio ovog programa", rekao je Kojo Boakye, Facebook šef javne politike, Afrika.\n"Poduzimanje koraka za pomoć u borbi protiv lažnih vijesti na Facebooku odgovornost je koju shvaćamo ozbiljno, znamo da su dezinformacije problem, a to su važni koraci u daljnjem rješavanju ovog problema.\n"Znamo da samo provjera činjenica trećih strana nije rješenje, to je jedna od mnogih inicijativa i programa u koje ulažemo kako bismo poboljšali kvalitetu informacija koje ljudi vide na Facebooku."


Fiskalni savet se ne slaže sa Vladinom strategijom zaduživanja | Nova Ekonomija\nNajnovijim rebalansom budžeta je predviđeno snažno povećanje zaduživanja države na finansijskom tržištu, što u trenutnim okolnostima, može biti dosta skupo, ocenio je Fiskalni savet i predložio pregovore sa međunarodnim finansijskim institucijama.\n"Jedan od glavnih izazova koji je sada pred Vladom Srbije jeste da na ekonomski najracionalniji način obezbedi finansiranje budžeta u 2020. godini. Pri tom, pored skoro 3,5 milijardi evra za finansiranje fiskalnog deficita, biće potrebno obezbediti i oko tri milijarde evra za vraćanje glavnice postojećih dugova države koja ima dospeće tokom 2020. godine", navedeno je u saopštenju.\n"Ovakva strategija zaduživanja Srbije nije detaljnije objašnjena u Obrazloženju rebalansa i mogla bi se lako pokazati kao nepovoljna", upozorili su z Fiskalnog saveta.\nKao primer su naveli da je stopa prinosa evro obveznice Srbije, s rokom dospeća u 2029. godini, porasla je od kraja februara do kraja aprila za oko 1,5 procentni poen (trenutno iznosi oko 2,7 odsto), a slične trendove beleže i druge zemlje u regionu zbog čega trenutno postoji oklevanje u vezi sa izlaskom na medjunarodna finansijska tržišta (od početka krize samo je Mađarska izašla na međunarodno finansijsko tržište od zemalja regiona).\n"Zbog svega toga smatramo da je racionalno da Srbija pregovara i o zaključivanju povoljnijih kreditnih aranžmana s međunarodnim finansijskim institucijama (MMF, Evropska unija, EBRD i drugi) umesto isključivog oslanjanja na privatne investitore na trenutno nepredvidivom finansijskom tržištu", predložio je Fisklani savet uz naglasak da "država ne sme da uvećava nelikvidnost u privredi”.\nKorona će povećati nivo nenaplativih kredita u Srbiji


Kanarevo brdo stanovi\n- ID agencijski :82324 -Kanarevo brdo, Ivana Micurina, 2.0, 52 m2, bez terase, PR od IV sprata, cg, telefon, bez lifta, ktv, internet, useljiv, izvorno stanje, iz otkupa, uknjizena zgrada, starogradnja. Prostorije: predsoblje, 2 sobe, kuhinja sa trpezarijom, ostava i kupatilo. Stan se nalazi na dobroj lokaciji, blizu vrtica, osnovne skole, doma zdravlja, vise marketa, pijace, prevoza, sa puno zelenila u okolini. Cena 46 800 evra, fiksno. Agencijska provizija koju placa KUPAC iznosi 2 % od dogovorene kupoprodajne cene. RAICEVIC NEKRETNINE 011/4076384 - Dokumentacija : otkup Kanarevo brdo-BEOGRAD-Ivana Micurina\nTroiposoban stan BEOGRAD Kanarevo brdo- 55m² 43900 eura\n- ID agencijski :82097 -Kanarevo brdo, Kanarevo brdo, 3.5, 55 m2, bez terase, IV od IV sprata, ta, tel, bez lifta, internet, interfon, video nadzor, klima, odmah useljiv, u izvornom stanju (ocuvan), uknjizen na 46 m2, 2 pripadajuca podruma, zgrada iz 1980 godine. Prostorije: predsoblje, dnevna soba, kuhinja sa ugradnim elementima, trpezarija, dve spavace sobe sa ugradnim ormarima i klimom i kupatilo. Stanu takodje pripadaju dva podruma od po 10 m2 i tavan koji takodje ima oko 10 m2. Izuzetno lep i ocuvan stan, idealan za porodicu, u urednoj zgradi, trostrano orijentisan, sa pogledom na Kosutnjak i Banjicu. U blizini se nalaze dve skole, vrtic i dom zdravlja. Cena 43 900 evra. Agencijska provizija koju placa KUPAC iznosi 2 % od dogovorene kupoprodajne cene. RAICEVIC NEKRETNINE 011/4076384 - Dokumentacija : uknjizen Kanarevo brdo-BEOGRAD-Kanarevo brdo\nTroiposoban stan BEOGRAD Kanarevo Brdo- 87m² 100000 eura\nRenoviran stan u urednoj i održavanoj zgradi u centru Kanarevog brda, blizina Maksija, škole, vrtića i više linija gradskog prevoza. Stan je funkcionalnog rasporeda, iz predsoblja se ulazi u sve prostorije. Knjižena površina stana je 87m2 a podna površina stana je 110m2 (kosine manje od 1,6m). Agencijska provizija 2% Kanarevo brdo-BEOGRAD-Kanarevo Brdo\nJednoiposoban stan BEOGRAD KANAREVO BRDO- 32m² 30600 eura\nTrosoban stan BEOGRAD Petra Konjovića- 79m² 81600 eura\nDvoiposoban stan BEOGRAD Borska- 61m² 66400 eura\nAGENCIJSKA PROVIZIJA 2% OPIS NEKRETNINE: stan se nalazi u centru Kanarevog brda, zgrada je na najboljoj lokaciji. U neposrednoj blizini škole, vrtića, marketa, apoteka, doma zdravlja. Autobusko stajalište je udaljeno 100m. Zgrada je lepa, uredna i dobro održavana. Stan je renoviran. Keramika i parket su u odličnom stanju. Stan je dvostrano orijentisan. Pogodan je za porodice sa decom školskog i predškolskog uzrasta. PROSTORIJE: predsoblje - veće, dnevna soba, kuhinja sa trpezarijom, dve spavaće sobe, predsoblje - manje, kupatilo, terasa. Agencijski id: 97203 Kanarevo brdo-BEOGRAD-Borska\nTrosoban stan BEOGRAD Matije Gupca- 79m² 120000 eura\n- ID agencijski :6998 -Trosoban, komforan stan, u zgradi iz 2010. godine. U celom stanu su uradjeni gipsani radovi, sa halegenom rasvetom. Kuhinja sa slike ostaje u stanu, kao i svi elektro uredjaji. U spavacim sobama su ugradni plakari. Veca spavaca soba ima izlaz na veliku suncanu terasu, a dnevna soba ima izlaz na dve terase, od kojih je jedna zimska, sa plakarima za obucu. Zgrada ima ulaz iz dve ulice i poseduje svoje dvoriste, sa video nadzorom. U hodnicima zgrade je mermer. Nekretnina za svaku preporuku. Dnevni boravak sa kuhinjom i trpezarijom, 2 spavace sobe, kupatilo, toalet, 2 terase uknjizen Broj u reg:105 Posrednicka provizija 2% 3/4 Matije Gupca - Dokumentacija : uknjizen - Ima lift. Kanarevo brdo-BEOGRAD-Matije Gupca\nTrosoban stan BEOGRAD Srpskih udarnih brigada- 89m² 83000 eura


Živković: Nova stranka će govoriti istinu\nFormer Serbian PM Zoran Zivkovic, founder of New Party\n"Sve stranke danas lažu. Mi nećemo da lažemo i nećemo da krademo", kaže bivši premijer Srbije Zoran Živković govoreći o platformi svoje Nove stranke.\nNekadašnji drugi čovek Demokratske stranke, a posle ubistva Zorana Đinđića jedno vreme i premijer Srbije, povukao se politike nakon poraza na parlamentarnim, a zatim i stranačkim izborima. Od tada do danas Zoran Živković se tek s vremena na vreme pojavljivao u javnosti, najčešće u ulozi supervizora političke scene Srbije.\nRazgovor sa Zoranom Živkovićem počinjemo pitanjem zbog čega je posle skoro desetogodišnjem apstinencije odlučio da se vrati u politiku i formira Novu stranku?\nŽivković: “2004-te godine sam izašao iz politike i obećao sam porodici i svojim prijateljima da više nikad neću da se bavim politikom – zato što sam mislio da je ono što su bili najteži i najvažniji poslovi u Srbiji, a to je zaustavljanje jedne despotske vlasti, promene, 5. oktobar, početak tranzicije, početak svih tih procesa koji bi trebalo da dovedu Srbiju do nekog normalnog stanja, da bude jedna obična, normalna evropska država u XXI veku – da je taj prvi posao temelja završen. I rekao sam više nikad neću da se bavim politikom, jer ima interesantnijih stvari, osim ako Srbija ponovo počne da liči na Srbiju iz devedesetih.\nGlas Amerike: Kako vam izgleda današnja politička situacija, kako biste ocenili nove vlasti?\nŽivković: “Danas Srbija ne liči na Srbiju iz devedestih, nego je polovina srpske vlade praktično ista kao što je bila u devedesetim. To nije pitanje prepoznavanja, to je pitanje potpune identifikacije. Mi imamo danas predsednika države koji je bio potpredsednik kod Miloševića, imamo potpredsednika Vlade koji je bio ministar informisanja u vreme kada je ubijen Slavko Ćuruvija, imamo premijera koji je bio portparol tog istog Miloševića – da ne idem dalje po nekim ministarstvima.\nTako da ja mislim da je ne samo zbog toga, nego i zbog stanja u kome se mi nalazimo, stanja bezizlaznosti, stanja bez vizije, bez planova, bez ideje, bez iskrene želje da se Srbija promeni – da to stanje apsolutno podseća i jeste stanje u kome je Srbija bila i u devedesetim.\nGlas Amerike: A šta je to po čemu će se vaša stranka razlikovati od mnogih drugih stranaka koje postoje u Srbiji?”\nŽivković: “Ono što je naša osnovna premisa i naša politička postavka – to je da nećemo da obećavamo ljudima kule i gradove, raj, da bojim Srbiju nekim ružilastim bojama sa leptirićima, pčelicama i medvedićima, nego ćemo prvo govoriti istinu. Ako to uspemo da učinimo, a nema razloga da se ne ponašamo tako, onda ćemo biti potpuno ekskluzivna stranka na srpskoj političkoj sceni.\nSve stranke danas lažu. U Srbiji je bilo puno obećanja za ovin sedam, osam, devet godina. Ja ne znam šta sve nije obećano. I lider u regionu, i kanali so Egejskog mora, i 500.000 novih radnih mesta, i ne znam šta sve nije obećano.\nNova stranka će obećati dve stvari koje deluju kao demagogija, ali mi možemo svojim prethodnim političkim životom da dokažemo da je to moguće. Mi nećemo da lažemo i nećemo da krademo. To je suština politike. I treća stvar je da imamo ljude koji mogu da naprave realne programe koji će Srbiju da izvuku iz ove situacije u kojoj se nalazi danas.\nGlas Amerike: Pratite li šta se događa u vašoj bivšoj stranci?\nZoran Živković: Ne. Ne, onoliko to čujem slučajno u medijima. Ja sam iz te stranke izašao 4. novembra prošle godine i od tada je to deo nekog mog sećanja. Ne naravno na ovu stranku kakva je danas – ta stranka odavno ne liči osim po bojama svoje zastave na onu Demokratsku stranku u koju sam se učlanio 1992. godine i učestvovao u njenom jačanju i svemu nečem što je ona dobro uradila u nekom vremenu do 2004-te godine. Nakon toga ja sam ostao u toj stranci da bih mogao da budem kritičar vlasti.\nGlas Amerike: Za kraj me zanima vaša procena kada će Nova stranka dobiti priliku da pokaže koliko vredi, to jest, kada očekujete nove izbore?\nŽivković: Mi već sada imamo ponude iz raznih gradova gde se održavaju prevremeni lokalni izbori, ali ne želimo da učestvujemo naravno, jer to bi bila prevara birača. Mi nećemo ni na koji način da varamo birače – znači kada budemo formirani kao stranka, kada budemo registrovani u Ministarstvu, a to će biti u aprilu, odmah nakon toga ćemo biti spremni za sva izborna iskušenja i mogućnosti.\nIzbori će biti verovatno u drugoj polovini godine i mi ćemo biti spremni za njih. Naravno, manje spremni nego druge stranke, ali ja mislim da te naše postavke, iskrenost i odlučnost će biti prepoznate od birača na tim prvim izborima.


Kantonalna uprava za inspekcijske poslove Tuzla pojačala je kontrolu nelegalnog javnog vanlinijskog i taksiprijevoza.\nOduzimanjem registarskih tablica inspektori Kantonalne uprave za inspekcijske poslove Tuzla u saradnji s inspektorima MUP-a i policajcima ovih dana su iz saobraćaja isključili po jednog nelegalnog taksiprijevoznika u Živinicama, Lukavcu i Kalesiji.\nOsim novčane kazne i skidanja registarskih tablica, onima koji stalno krše zakon trebala bi se i oduzimati vozila. Međutim, to za sada nije zakonski regulirano i očekuje se donošenje pravilnika o načinu oduzimanja vozila.\nZakon u potpunosti ne poštuju ni legalni taksisti. Dokaz za to je činjenica da se umjesto na taksistajalištima, oni parkiraju na autobusnim stanicama, što će također biti sankcionirano.\n← Okončana 16. kulturna manfestacija „Ikre“\nAko Shell utvrdi postojanje nafte i plina, eksploatacija kreće 2015. →


ĆERKA VERENIKA BILJANE SEČIVANOVIĆ BRUTALNO PRETUČENA: Devojčica završila 99\nNJEMU PARA NIKAD DOSTA: Prodao je Grand, ali će i dalje MASNO DA ZARAĐUJE 3\t121\n03.11.2018. 20:40h 03.11.2018. 20:40h\nAndrija Đogani zanemeo je od šoka kada je posle pet meseci po prvi put ugledao strica Gagija Đoganija, kojeg je produkcija "Parova" pozvala u posetu iako nije na listi onih koje Baki očekuje. Porodični odnosi postali su veoma komplikovani nakon navodne opaske upućene Luni Đogani, koja posle "Zadruge 1" sada boravi u "Zadruzi 2". Baki B3 "prozvao" ju je zbog nedoličnog ponašanja, a njenim roditeljima to se nimalo nije dopalo.\n"Nije mi ni javio da će ući u rijaliti. Baš sam se iznenadio. Nismo inadžije, vidim da mu se kum odazvao, došao kao podrška, a red je da neko od njegove porodice dođe da ga vidi i da mu vetar u leđa. Siguran sam da će se iznenaditi, jer me ne očekuje, a i nije me stavio na spisak mogućih gostiju", pričao je Gagi.\nNjihov susret bio je izuzetno dirljiv.\n"Otkud ti čoveče? Mi se nismo videli pet meseci i sada sam šokiran", rekao je Baki B3.\nGagi je preneo pozdrave i podršku od porodice, rekao mu je da nema razloga da brine za svoju ženu i da bi trebalo češće da se smeje.\n"Mnogo puta smo se zakačili i nemoj sada da rzmišljaš o tome. Idemo dalje kao da se ništa nije desilo. Super si i vozi svoju priču, jer imaš jak motiv ulaska ovde", prokomentarisao je u jednom ptrenutku.\nDINA I BAKI NA RATNOJ NOZI! Svakodnevne svađe im došle glave, prekinuli SVAKI KONTAKT!\nRASPRAVA TRAJALA SATIMA: Denser na tankom ledu, Dina UJEDA!\nBAKIJU PORODICA OKRENULA LEĐA: Ćerkine reči će pamtiti zauvek! Pred sam ulazak u rijaliti densera život stavio NA VELIKI TEST\nBAKI B3 SE GUŠIO U SUZAMA POSLE POMIRENJA SA DINOM: Imao je samo jednu poruku od ŽENE i to ga je SLOMILO!\nAndrija ĐoganiBaki B3Gagi ĐoganiRijaliti šouParoviPorodicaPosetaIznenađenje


Marković: Slaven respektujemo, ali moramo proći u dalju fazu - SportSport.ba\nGolman Čelika za SportSport.ba\nMarković: Slaven respektujemo, ali moramo proći u dalju fazu\nPiše: D. Kurbegović 12.09.2017., 14:45\nNogometaši Čelika u 1/16 finala Kupa BiH naredne srijede igrat će protiv Slavena u Živinicama. Budući da se igra jedna utakmica, Zeničane sigurno ne očekuje lagan posao, domaćini će sigurno željeti skinuti skalp crno-crvenima, a na izabranicima Kemala Hafizovića je da na terenu opravdaju ulogu favorita.\nPosljednja prepreka za igrače Slavena biće golman Matej Marković, ponajbolji igrač Čelika u dosadašnjem dijelu prvenstva. On se nada da će njegov klub proći u dalju fazu takmičenja, a ovom prilikom dotakao se i naredne utakmice protiv Viteza.\n"Svima je sigurno gušt igrati i pobijediti Čelik, ali na nama je da to spriječimo i opravdamo ulogu favorita. Mi u utakmicu protiv Slavena moramo ući maksimalno ozbiljno, domaćine respektujemo, ali moramo proći u dalju fazu takmičenja. Bez podcjenjivanja uz pravi pristup od prve minute vjerujem da ćemo u tome i uspjeti. Nadam se da ćemo što dalje dogurati u Kupu, kada smo već u prvenstvo slabije krenuli", ističe 21-godišnji Marković.\nNaredna utakmica u prvenstvu Zeničanima donosi komšijski derbi u Vitezu.\n"Igramo protiv ekipe koja je ispod nas, već polako zaostajemo za ostalim ekipama i nemamo izbora nego da idemo na pobjedu. Moramo se bacati na glavu kako bi osvojili tri boda. Vitez je isto tako u teškoj situaciji kao i mi, tako da očekujem dobru i otvorenu utakmicu. Ne smijemo više dozvoliti onakav pad, kao protiv Zrinjskog u Mostaru, ako pobijedimo u Vitezu, vjerujem da možemo brzo do sredine tabele", nada se golman Zeničana.\nIako Čelik ima najgoru odbranu lige, Marković je jedan od zapaženijih pojedinaca.\n"Kada primiš 14 golova u šest utakmica golman ne može nikako da bude zadovoljan. Zadovoljan sam nekim individualnim stvarima koje sam odradio, ali opet bi mi draže bilo da djelujemo bolje kao kolektiv, pogotovo mi u zadnjoj liniji. Nadam se da ćemo taj segment popraviti u narednim utakmicama", kazao je za SportSport.ba Matej Marković.\nHećo i Brković propuštaju Krupu, vraćaju se dvojica\nNogometaši Čelika u subotu igraju veoma važnu utakmicu u gostima kod ekipe Krupe.\n07.03.17., D. Kurbegović\nSarajlije u osmini finala\nPenali presudili: Bosna Sema izbacila Čelik\nNogometaši Bosna Sema plasirali su se u osminu finala Kupa Bosne i Hercegovine.\n21.09.16., E. Škorić\nKrpić golom u finišu odveo Slobodu u četvrtfinale\nRevanš susret osmine finala Kupa BiH su danas na Tušnju odigrali Sloboda i Čelik, a više razloga za...\n04.11.15., V. Vukmirović\nDanas, 14:57 Bandović: Želimo da prezimimo u Kupu\nDanas, 14:16 Vukotić: Svjesni smo uloge favorita protiv Rudara\nDanas, 11:14 Petrović: Bez posebne pripreme, Krpić: Želim dva zabiti\nDanas, 07:59 Održan sastanak predstavnika Sloge i Slobode\nJučer, 12:37 Sivac na centru u Simin Hanu, Živković na Otoci\nJučer, 08:44 Kuha se u Tuzli, navijački rat grafitima


Microsoft je ovu tektonsku promenu u radnom okruženju shvatio i kao priliku da istraži kako je ona uticala na ljude, njihov rad i saradnju u timovima. Prva studija koju su izradili na osnovu podataka o radu svojih zaposlenih od kuće, pokazala je kako ljudi od kuće rade duže nego što bi radili dok su na poslu, da rade u drugačijem ritmu i prosečno četiri sata nedeljno “poklone” poslodavcu.\nDruga studija, dobijena na osnovu podataka od 61.182 zaposlena Microsofta u SAD-u, bavila se dinamikom rada i komunikacije u uslovima rada od kuće. Kompanija je analizirala metapodatke svojih zaposlenih, kao što su e-mailovi, kalendari, poruke, video i audio pozivi i radni sati, tokom prvih šest meseci prošle godine.\nPodaci su pokazali da je saradnja među zaposlenima postala statičnija, a oni izolovaniji. Ljudi su manje komunicirali s onima izvan svojih organizacionih jedinica, a pao je i udio sinhronizovane komunikacije u stvarnom vremenu (poput sastanaka, poziva). Zamenio ga je veći udio asinkrone komunikacije, kao što je e-mail. Posledično, to je dovelo do manje razmene informacija među zaposlenima, a uticalo je i na produktivnost i inovativnost radnika.\nMicrosoftovi radnici, dok puno vreme rade od kuće, manje komuniciraju s kolegama iz drugih timova, što znači i da je manja verovatnoća da će otkriti i doznati nove informacije. Neformalne grupe teže su se stvarale i održavale, a vreme koje se provodi u saradnji s kolegama palo je za oko 25%, navodi se na Seebiz.\nOno što su u Microsoftu izvukli kao pouku iz ovog prirodnog eksperimenta, jeste potreba da se proaktivno uvedu mere koje bi radnicima pomogle u deljenju informacija među timovima, tako da produktivnost i inovativnost ne budu poremećene radom od kuće – pogotovo što predviđaju da će rad na daljinu i hibridni rad ostati prisutan i nakon što pandemija prođe.\nNOVA STUDIJA O RADU OD KUĆE Zaposleni manje razmenjuju informacije


Penzionisana zbog obeležavanja godišnjice NATO agresije - Sputnjik Srbija\n12:38 07 Maj 2021\nPenzionisana zbog obeležavanja godišnjice NATO agresije\n14:48 11.05.2016 (osveženo 14:49 11.05.2016) Preuzmite kraći link\nDirektorka danilovgradske Gimnazije Slavica Pavićević poslata je u penziju odlukom ministra prosvete Crne Gore Predraga Boškovića jer nije htela da kazni đake koji su obeležili godišnjicu NATO agresije na SRJ.\nNastavničko veće Gimnazije „Petar Prvi Petrović Njegoš“ jednoglasno je početkom aprila odbilo da raspravlja o kažnjavanju učenika koji su 24. marta puštanjem sirene za uzbunu i avionima od papira obeležili godišnjicu početka NATO agresije na SR Jugoslaviju, navodi crnogorski portal „Infos“.\n© Foto : Youtube/Pali Anđeo\nMinistarstvo prosvete je poslalo svim članovima nastavničkog veća dokumenta na kojima je trebalo da zaokruže koju vaspitnu meru učenicima treba izreći.\nDirektorka Slavica Pavićević je maksimalno podržala učenike, a niko od nastavnika nije hteo da glasa, i svi su vratili prazan papir. Prema informacijama koje je dobio „Dan“, Pavićevićeva je poslata u penziju odlukom ministra Predraga Boškovića.\nŠest učenika danilovgradske Gimnazije iskoristilo je 24. marta školski razglas preko kojeg su pustili sirene za vazdušnu opasnost. Oni su potom u školskom holu pustili i 17 papirnih aviona, u cilju obeležavanja 17. godišnjice od početka NATO bombardovanja.\nObjavljeno je da su, povodom odluke ministra, otvoreno pismo potpisali gotovo svi zaposleni u Gimnaziji, a da je ono pročitano na sednici nastavničkog veća 10. maja ove godine.\nLukšić uputio Stoltenbergu Pismo namera o ulasku u NATO\nĐukanović: Crna Gora u NATO-u do polovine 2017.\nLavrov: Crna Gora nije zaboravila NATO bombardovanje\npenzionisanje, direktorka, NATO agresija, Gimnazija, Vlada Crne Gore, NATO, Danilovgrad, SRJ, Crna Gora


regionalna deponija : strana 2 : Južne vesti\nRRA: Novi tender za izgradnju “Keleša” tek posle izbora\n16:01, 7. 2. 2017.\nRegionalni centar za preradu otpada, za čiju izgradnju Niš i još 7 opština na jugu Srbije traže privatnog partnera, moraće da sačeka da prođu i ovogodišnji izbori, posle čega će, kako kažu u Regionalnoj razvojnoj agenciji "Jug" biti raspisan još jedan oglas.\nAnketni odbor ispituje opasan otpad na leskovačkoj deponiji\n09:39, 29. 7. 2016.\nZbog nedavnih optužbi leskovačke opozicije da se na deponiji u Željkovcu skladišti opasan otpad, gradonačelnik Goran Cvetanović odlučio je da na sledećoj Skupštini formira Anketni odbor koji će ispitati rad kompanije koja se bavi deponovanjem.\nRasprave i protesti zbog deponije “Keleš”\n12:07, 4. 3. 2016.\nTo što će privatna firma deponovati i obrađivati smeće na regionalnoj deponiji “Keleš”, biće skuplje nego da to radi “Mediana”, upozoravaju njeni sindikati posle jučerašnjeg protesta. Vlast, međutim, tvrdi da ove usluge građani neće plaćati više nego sada.\nZaposleni u "Mediani" na protest ispred Skupštine kamionima\n17:44, 3. 3. 2016.\nNezadovoljni zato što je na sednici Skupštine izglasano davanje u zakup deponije na lokaciji „Keleš“, zaposleni u JKP "Mediana" kamionima će u 19 sati blokirati zgradu niške Skupštine ispred koje će u Ulici Nikole Pašića održati protest.\nPonude za deponiju “Keleš” čekaju se od Grka i Španaca\n13:28, 14. 2. 2016.\nNa ponovljeni konkurs za koncesionare koji bi u partnerstvu sa Gradom Nišom gradili novu deponiju, javile su se 4 kompanije, od kojih su potpunu dokumentaciju imale samo dve - “Helektor” iz Grčke i “Urbaser” iz Španije. Od njih se sada očekuju ponude.\nNovi tender za koncesionara za regionalnu deponiju "Keleš"\n13:08, 7. 1. 2016.\nNakon što je španski "Urbanser", jedina kompanija koja se javila na prethodni tender za dodelu koncesije na deponiji „Keleš“, odbijen zbog nepotpune ponude, Regionalna razvojna agencija “Jug” raspisala je novi tender. Rok - 10. februar.\nŠpanci odbijeni, traži se novi partner za deponiju “Keleš”\n16:15, 1. 12. 2015.\nIako je ponuda španske kompanije “Urbanser” bila jedina na nedavno završenom tenderu za dodelu koncesije za deponiju “Keleš”, Regionalna razvojna agencija “Jug” odlučila je da njihovu ponudu veću od 23 miliona evra odbije kao nepotpunu.\nZa deponiju “Keleš” ponudu dala samo španska kompanija\n19:14, 9. 11. 2015.\nNa međunarodni javni poziv za dodelu koncesije za Regionalni centar za upravljanje otpadom, koji obuhvata Niš i 7 okolnih opština, javio se samo konzorcijum koji predvodi španska kompanija “Urbaser”.\nSanacija dela niške deponije kao prelazno rešenje\n16:12, 6. 8. 2015.\nJedno od četiri polja na deponiji “Bubanj” u Nišu, koja je odavno prepunjena i više puta zatvarana, počelo je da se sanira čime bi, kako kažu u JKP “Mediana” trebalo da se omogući odlaganje otpada na tom prostoru još 2 godine.\nRaspisan oglas za rešenje upravljanja otpadom\n14:33, 28. 5. 2015.\nSvi zainteresovani ponuđači mogu poslati predloge za izgradnju deponije i način prerade i prikupljanja otpada u Nišu i 7 okolnih opština u narednih 120 dana. Nakon toga, najbolja kompanija postaje partner grada.\nNova deponija na proleće 2016. godine\n20:54, 4. 5. 2015.\nIako je ranije bilo najava da bi nova deponija “Keleš” nadomak Niša trebalo da profunkcioniše krajem jula ove godine, iz Regionalne razvojne agencije “Jug” koja je nosilac projekta kažu da bi to trebalo da se desi na proleće naredne godine.\nRegionalna deponija od jula 2015. godine\n11:00, 23. 12. 2014.\nU Regionalnoj razvojnoj agenciji “Jug” očekuju da će ugovor o javno-privatnom partnerstvu, najverovatnije sa stranim investitorom. biti potpisan u narednih 6 meseci i da će od jula i zvanično početi izgradnja i uređenje Regionalne deponije “Keleš”.\nJoš jedan namet za Nišlije\n12:06, 20. 12. 2013.\nOd Nove godine na računima za komunalije naći će se još jedna stavka, koja će se najverovatnije plaćati 1 dinar po kvadratnom metru stambenog ili poslovnog prostora.\nNovo preduzeće za upravljanje otpadom dobilo ime\n11:40, 11. 12. 2013.\nGrad Niš će, po principu javno-privatnog partnerstva, formirati novo preduzeće za komunalnu delatnost “Niški region” D.O.O.\nSvrljig: sednica Opštinskog veća\n13:50, 15. 11. 2013.\nSvrljiški većnici doneli su Rešenje o prihvatanju učešća i sufinansiranju Regionalnog centra za upravljanje otpadom “Keleš” sa 3,65 odsto od ukupne vrednosti od skoro 13 miliona dinara.\nNovo preduzeće za novu deponiju\n11:07, 23. 7. 2013.\nIako je ranije postojala mogućnost da Grad Niš formira novo komunalno preduzeće, poslednji dogovor je da se uđe u javno-privatno partnerstvo.\n00:00, 16. 7. 2013.\nČlan Veća Grada Niša\nRegionalna deponija i budžet na Skupštini\n16:24, 13. 6. 2013.\nSvrljiški odbornici usvojili su završni račun budžeta Opštine za 2012. godinu i Odluku o donošenju regionalnog plana upravljanja otpadom Nišavskog regiona na 8. redovnoj sednici Skupštine opštine Svrljig.\nRegionalna deponija do 2015. godine\n11:21, 16. 4. 2013.\nOčekuje se da Niš i 7 okolnih opština do 2015. godine odlažu smeće na jednoj deponiji koja bi bila na teritoriji Niša i Doljevca.\nOtvorena Regionalna deponija u Pirotu\n09:46, 27. 3. 2013.\nU Pirotu je zvanično otvorena Regionalna sanitarna deponija, najveći projekat sve četri opštine Pirotskog upravnog okruga.\n08:40, 25. 5. 2022.\nHitne mere zbog povećanja cena - inicijativa odbornika Stankovića


Domaćini sigurni u osmom kolu Premijer lige Bosne i Hercegovine | Meridian Sport <\nDomaćini sigurni u osmom kolu Premijer lige Bosne i Hercegovine\nFoto: Facebook RK Krivaja Zavidovići\nRukometaši Borca, Izviđača, Sloge iz Gornjeg Vakufa i Doboja, Slobode i Krivaje ostvarili su pobjede na domaćem terenu u osmom kolu Premijer lige Bosne i Hercegovine.\nBanjalučki Borac je poslije pauze zbog zaraženih igrača odigrao na domaćem terenu utakmicu protiv Dervente i ubjedljivo je slavio sa 31:21. Izviđač je u Ljubuškom trijumfovao protiv Leotara koji se takođe tek vratio na teren sa 31:26, a Sloboda je u Tuzli sa 29:26 bila bolja od Vogošće.\nKrivaja je u Zavidovićima održala korak za vrhom tabele savladavši Slaviju iz Istočnog Sarajeva sa 30:25, dok je Sloga u Gornjem Vakufu pobjedila Maglaj sa 34:31. U ranije odigranom meču dobojska Sloga je trijumfovala protiv Gračanice sa 25:23.\nUtakmice u Živinicama između Konjuha i Lokomotive iz Brčkog, te u Bugojnu između Iskre i Bosne iz Visokog odgođene su zbog zaraženih rukometaša.\nIzviđač 14 bodova\nSloga Doboj 12 (dva meča manje)\nBorac 10 (tri meča manje)\nSloboda 10 (jedan meč manje)\nVogošća 7 (dva meča manje)\nGračanica 7 (jedan meč manje)\nLokomotiva 7 (dva meča manje)\nMaglaj 6 (jedan meč manje)\nLeotar 5 (tri meča manje)\nKonjuh 4 (dva meča manje)\nSloga Gornji Vakuf 4 (tri meča manje)\nIskra 2 (dva meča manje)\nSlavija 0 (četiri meča manje)\nBosna 0 (dva meča manje)\nPrethodni članakPriča o Indijcima koji su propustili Svjetsko prvenstvo, jer im nije bilo važno\nNaredni članakOdbojkašice Uba plasirale se u osminu finala CEV kupa


Diskovi Alfa Romeo Giulietta (940) 2.0 JTDM 140ks\nDiskovi Alfa Romeo Giulietta (940) 2.0 JTDM 140ks dizel sa originalnim delovima za prvu ugradnju, obučenim i iskusnim majstorima u pouzdanom i kvalitetnom Ovlašćenom Servisu garantuju kvalitet i maksimalnu bezbednost i zadovoljstvo u vožnji. Ovlašćeni Servis je prava lokacija za Vas, ako želite kvalitetan i pouzdan servis, diskovi za Alfa Romeo Giulietta (940) 2.0 JTDM godina proizvodnje 2010- sa 140ks i pogonom na dizel.\nDiskovi Alfa Romeo Giulietta (940) 2.0 JTDM 140ks Cena\nDiskovi Alfa Romeo Giulietta (940) 2.0 JTDM 140ks dizel sa originalnim delovima po povoljnoj ceni za prvu ugradnju, obučenim i iskusnim majstorima u pouzdanom i kvalitetnom Ovlašćenom Servisu garantuju kvalitet i maksimalnu bezbednost i zadovoljstvo u vožnji. Ovlašćeni Servis je prava lokacija za Vas, ako želite kvalitetan i pouzdan servis, diskovi po povoljnoj ceni za Alfa Romeo Giulietta (940) 2.0 JTDM godina proizvodnje 2010- sa 140ks i pogonom na dizel.\nDiskovi Alfa Romeo Giulietta (940) 2.0 JTDM 140ks Delovi


USPOSTAVLJANJE EVROPSKIH STANDARDA NA FARMAMA U SRPSKOJ - Foca-online.info | Novosti iz Foče\nUSPOSTAVLJANJE EVROPSKIH STANDARDA NA FARMAMA U SRPSKOJ\nObjavljeno sreda, 05 mart 2014 12:16\nPredstavnici Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske razgovarali su u Foči sa veterinarima i veterinarskim službenicima Sarajevsko-romanijske regije, gornjeg Podrinja i istočne Hercegovine o uspostavljanju standarda na farmama u Srpskoj u skladu sa pravilima Kancelarije za hranu i veterinarstvo EU.\nPomoćnik ministra poljoprivrede za veterinarstvo Srpske Radmila Čojo rekla je da su veterinari informisani o primjeni pravila koja se odnose na staje, ishranu i zdravstveni status krava, kao i na zaštitu od tuberkoloze i bruceloze, te o tome kako podići kvalitet svježeg mlijeka.\n"Očekujemo da će se za 20 dana oglasiti inspektori Kancelarije za hranu i veterinarstvo EU, čije smo primjedbe saslušali. Neusaglašenosti nisu velike, prema onome što su vidjeli na terenu. Moramo znati i da niko prvi put nije dobio `zeleno svjetlo`, pa moramo biti zadovoljni, jer smo već prošli sa akcionim planom", kaže Čojo.\nVeterinar sa Pala Branislav Galić kaže da predstoji mnogo posla koji zajedno treba da na terenu provedu farmeri i veterinari, u skladu sa akcionim planom.\n"Nije sav posao na veterinarima, treba zajedno da radimo i sa vlasnicima farmi kako bi bili postignuti uslovi i otkloljene nepravilnosti na higijensko-sanitarnom nivou. Moje iskustvo sa terena govori da će trebati pomoć ljudima u vođenju evidencija, jer ima mnogo goveda koja nisu obilježena", ističe Galić.


Svi smo čuli za potres magnitude 6,2 stupnjeva koji je odnio brojne živote, te stotine ranio i srušio kuće i ceste u nekoliko planinskih naselja 140 kilometara istočno od Rima u regijama Latio, Marche i dijelu Umbrije, u noći između 22. i 23. 8. 2016.\nU ovom teškom trenutku prijateljima iz Italije, posebno iz mjesta koja su stradala u potresu, želimo reći: Prijatelji, niste sami. Obiteljima koje su izgubile svoje najdraže izražavamo duboku sućut, a za sve žrtve potresa upućujemo svoje molitve nebeskom Ocu!\nŽelimo iskazati i svoju materijalnu solidarnost. Zato pozivamo sve koji mogu da i novčano pomognu u ovoj situaciji. Svoj prilog može se dati u Župnom uredu Međugorje, u Uredu informacija ili uplatiti na račun:\nHumanitarna udruga „Marijine ruke“\nN.B. – kod uplate obvezno napisati „Pomoć za Italiju“\nNovac ćemo uručiti Veleposlanstvu Republike Italije u BiH u petak, 2. 9. 2016.


At or with me : Teorija ekonomskih ciklusa\nTeorija ekonomskih ciklusa\n"Kapital nije dar prirode, niti je Božiji dar. Kapital je rezultat brižljivog i razumnog odricanja od potrošnje. Kapital se stvara i povećava putem povećane štednje, a održava se tako što se ne troši više nego što se stvara.”\nKada govorimo o ekonomskim ciklusima, onda je najvažnije napraviti razliku između ekonomskih ciklusa i ekonomskih fluktuacija.\nSvet u kome živimo se stalno menja, menja se ukus potrošača, menja se struktura radne snage, menjaju se cene i kvalitet privrednih resursa, menja se tehnologija itd., a zadatak svakog preduzetnika je da što bolje predvidi sve nastupajuće promene i da na što bolji način reaguje na njih. Ako preduzetnik napravi grešku, tj. ako nije dovoljno uspešan u tom poslu predviđanja i anticipiranja događaja, izgubiće svoju poziciju na tržištu, a možda će čak morati i da obustavi dalju proizvodnju. Svi oni koji bolje predvide budućnost – zabeležiće profit, a oni koji promaše u svojim predviđanjima moraće da se pomire sa gubitkom. Posebno se mora naglasiti da će u normalnom privrednom okruženju, po pravilu, samo mali deo preduzetnika napraviti katastrofalnu grešku zbog koje će morati da obustavi proizvodnju.\nTaj deo je jasan, međutim, ono o čemu ćemo ovde govoriti neće se odnositi na te, da tako kažemo, “redovne preduzetničke greške” koje nastaju kao posledica ekonomskih fluktuacija, već o sasvim drugačijoj vrsti problema: kako to da se, sasvim iznenada, dese masovne preduzetničke greške?\nOdjednom, bez upozorenja, dolazi do promene uslova poslovanja, a onda se gotovo čitava privreda nađe u manjim ili većim teškoćama. Kako je moguće da svi preduzetnici istovremeno naprave grešku u svojim predviđanjima? Kako to da svi preduzetnici naprave istu grešku? Kako to da svi preduzetnici naprave istu grešku u isto vreme?\nDakle, ako neka teorija ekonomskih ciklusa zaista pretenduje da bude prava teorija, ona mora dati odgovore na ova pitanja.\nU vezi ekonomskih ciklusa je sporno mnogo toga, a sporan je i sam naziv jer asocira na neku redovnu pojavu. U ranijim ekonomskim krizama je zaista postojala neka vrsta redovnosti jer su se krize pojavljivale u razmaku od deset godina (1837, 1847, 1857), ali je ubrzo te redovnosti nestalo, što znači da su svi oni sa reputacijom prognozera ekonomskih kriza bili suočeni sa izborom između dve opcije: odustati od ideje periodičnosti kriza, ili potražiti neko bolje objašnjenje za njihovo neredovno pojavljivanje. Naravno, većina prognozera je mogla lako odustati od te ideje, ali bi tada izgubili i epitet “sveznajućih”. Da se to ne bi desilo, lažni proroci su se poslužili Marksovim trikom – nauku su zamenili misticizmom. Oni su i dalje tvrdili da ciklusi postoje, ali se, u isto vreme (simultano) pojavljuju i neki “misteriozni ciklusi”. Potrebno je samo podatke posmatrati dovoljno dugo, kažu oni, i onda će sve leći na svoje mesto, tj. pokazaće se da postoje simultani, paralelni i striktno periodični ciklusi.\nIdeja je potpuno apsurdna, jer i boom i bust zahvataju čitavu ekonomiju; nemoguće je da jedan deo ekonomije ima trogodišnji ciklus, drugi deo ekonomije devetogodišnji ciklus, a treći deo ekonomije dvadesetogodišnji ili pedesetogodišnji ciklus. Sasvim je jasno da istovremeno može postojati samo jedan ciklus.\nJedan od tih mističnih “ciklusa”, ciklus koji navodno dominira svim ostalim ciklusima, je čuveni Kondratijevljev poluvekovni ciklus, koji se, otprilike, javlja svake 54. godine.\nZa razliku od “modernih ekonomista”, koji papagajski ponavljaju sve ono što im naloži njihov “naučni” marksističko-kejnzijanski komitet, Rodbard ništa nije uzimao zdravo za gotovo, već je detaljnije analizirao Kondratijevljevo “otkriće” i došao do zaključka da tu i nema nikakvog otkrića, već da se tu radi samo o najobičnijoj manipulaciji podacima i fabrikovanju nečega što u stvarnosti ne postoji.\nTeorija o Kondratijevljevom poluvekovnom ciklusu se pojavila sredinom dvadesetih godina prošlog veka, a naziv je dobila po svom autoru, sovjetskom ekonomisti Nikolaju Kondratijevu. Iako je Kondratijevljevo “otkriće” prevedeno na nemački, a kasnije i na engleski, interesantno je da je ono ulazilo i izlazilo iz mode u zavisnosti od trenutne ekonomske situacije. Kad god je bilo potrebno objasniti neku ekonomsku krizu, bilo onu veliku iz 1929. godine, ili one manje koje su se kasnije dešavale, “moderni ekonomisti” su ih objašnjavali Kondratijevim.\nSlično se desilo i kasnije, kada se Kejnzov iluzionizam o anticikličnim ekonomskim merama i navodnom finom podešavanju ekonomije, raspršio u periodu 1973-1975 sa pojavom stagflacije, tj. kada smo na delu simultano imali i inflaciju i recesiju. Ekonomistima je bilo potrebno neko objašnjenje za taj fenomen, a njega su opet našli, u čemu drugom do u misterioznom Kondratijevljevom ciklusu.\nKao što smo već rekli, Rodbard (Marej Rodbard -Murray Rothbard ) detaljno analizira Kondratijevljevo otkriće i odmah nailazi na problem jer Kondratijev u svojim nalazima koristi veoma sumnjive podatke iz 1780-tih godina, jer u to vreme valjanih statističkih podataka nije ni bilo. Ali, iako se za pomenuti period ne može reći da je bio depresioni period, za to se ipak može naći opravdanje u vidu nedostatka podataka.\nSledeći krizni period dolazi na red nakon 54 godine, tj. trebalo je da se dogodi 1843. godine, ali ni te godine nije bilo krize. Da ne bismo cepidlačili, podatke možemo malo “razvući”, kako bismo došli do “krizne” 1849. godine, ali da čudo bude veće, ni u toj godini nema ni traga od depresije.\nTreći, navodno, krizni period je bio 1896. godine, ali, opet se dešava isto, tj. nema ni traga od depresije, i to, kako u toj godini, tako i u godinama oko nje.\nOd svih Kondratijevljevih depresionih godina, ili čak čitavih zona, jedino se može reći da je pogođena depresija iz 1930-ih godina. Dakle, jedna od četiri.\nRodbrad, u svom prepoznatljivom stilu, tada postavlja sledeće pitanje: “Na osnovu čega je Kondratijev donosio zaključke o tome da li je depresije bilo ili ne?\nPostavljeno je pravo pitanje, a odgovor na to pitanje je više nego neverovatan. Svaka od pomenutih “depresionih godina” se odlikovala time da je bila na minimumu u pogledu indeksa velikoprodajnih cena. Čitava teorija čuvenih Kondratijevljevih ciklusa, teorija kojom armija modernih ekonomista širom sveta objašnjava ekonomske krize, zasniva se na indeksu cena, ili preciznije rečeno – na monetarnom fenomenu izraženom kroz cene.\nKada se govori o depresiji, onda je najvažnije utvrditi da li je došlo do dramatičnog pada proizvodnje, da li je došlo do masovne preduzetničke greške, da li je došlo do masovnog bankrota preduzeća, da li je došlo do dramatičnog povećanja nezaposlenosti itd.? Umesto svega toga, Kondratijev o postojanju depresije, prvenstveno, zaključuje na osnovu kretanja cena.\nSada, kada već vidimo da su Kondratijevljevi ciklusi prilično problematični, pažljivo posmatramo faze tzv. “duge kontrakcije”. Da bi sve te faze kontrakcije imale bilo kakvog smisla – morale bi barem ličiti na depresiju, tj. morali bi postojati periodi oštrog pada privrednih aktivnosti.\nPrva Kondratijevljeva “duga depresija” je trebalo da bude u periodu 1814-1849, ali u tom tridesetpetogodišnjem periodu nije bilo nikakve depresije. Sasvim suprotno tome – bio je to period velike privredne ekspanzije, prosperiteta i privrednog rasta u Americi, Engleskog i Francuskoj, dakle, upravo u onim državama čije je podatke Kondratijev koristio u svojim analizama.\nZatim, šta je sa drugom “dugom depresijom” u periodu od 1866-1896? Da li je taj period ličio na depresiju? U Americi, kao i u najvećem delu Evrope, ovaj period je obeležio najimpresivniji privredni rast u celokupnoj svetskoj istoriji. Pravi procvat proizvodnje i ogroman rast životnog standarda. Kako je moguće da neko ove najsjajnije tri decenije nazove depresijom i periodom privrednog opadanja?\nPotpuni je apsurd ove periode nazivati depresijama. U pogledu realnih termina: rasta proizvodnje, privrednih aktivnosti i zaposlenosti – ove “Kondratijevljeve depresije” su bile periodi velikog privrednog rasta i opšteg prosperiteta. Jedino što je u ovim “depresionim periodima” padalo – su cene.\nCene su padale tokom čitavog devetnaestog veka – a padale su jer cene u slobodnim tržišnim uslovima uvek imaju tendenciju pada.\nU slobodnom tržišnom sistemu, prirodni sled događaja uvek vodi: ka stalno-rastućoj ponudi proizvoda i usluga, ka stalno-rastućoj proizvodnji i ka stalno-rastućem životnom standardu svakog pojedinca. Ako državne vlasti i njihov bankarski sistem ne ubacuju u sistem previše novog novca – cene će uvek imati tendenciju pada. Sa jedne strane padaće cene, ali će zato padati i proizvodni troškovi. Cene će padati, ali će rasti proizvodnja i produktivnost, tako da preduzetnički profiti neće biti ugroženi ovim padom cena. Posmatrati pad cena kao nešto negativno i “depresiono” je potpuna besmislica.\nMeđutim, ako cene imaju tendenciju pada, onda se mora objasniti i zašto one ponekad rastu. Ako se posmatraju Kondratijevljevi ciklusi, onda se mora priznati da su u određenim periodima cene zaista rasle. Cene su rasle, ali ne onako kako su prikazane u Kondratijevljevim ciklusima, već na sasvim drugačiji način. Cene nisu rasle u kontinuitetu, recimo, 1789-1814, ili 1849-1866. Sasvim suprotno, cene su, na primer, padale od 1800-1812, a zabeležile su značajan rast 1812-1814 – tačno u poslednjim godinama Napoleonovih ratova kada su Amerika i zapadne države putem inflacije finansirale ratne troškove. Čim je došlo do prekida rata i do prekida inflacije – došlo je i do pada cena.\nSlično je bilo i u Americi u vreme Građanskog rata 1861-1866. Rat je bio kratak i razarajući, a Američke vlasti su posegle za strahovitom inflacijom kako bi isfinansirale ogromne ratne troškove. Došlo je do strahovitog rasta cena, a kada je rat završen došlo je do pada cena.\nNaravno, jasno je da Kondratijev nije mogao neki period nazvati depresijom samo na osnovu promene novčane mase i cena, i zato Kondratijev poseže za manipulacijom statističkih podataka. Kondratijev ignoriše sve ono što ne ide u prilog njegovoj teoriji, a koristi sve ono što joj ide u prilog: izolovano posmatra kretanje proizvodnje nekih proizvoda, veštački menja ili ignoriše proizvodne trendove, daje podatke fizičke proizvodnje po glavi stanovnika dok istovremeno ignoriše veliki prirodni priraštaj itd .\nNajkraće rečeno, u onom najvažnijem, u pogledu kretanja proizvodnje i životnog standarda, “Kondratijevljevi ciklusi” niti postoje, niti mogu da postoje, već su samo plod statističke manipulacije, bez ikakvog uporišta u stvarnosti.\nDa sve bude još čudnije, i sam Kondratijev priznaje problematičnost njegove manipulacije podacima, tj. priznaje da se tržišna ekonomija ne može tek tako podeliti na hermetički zapečaćene trendove i cikluse, a da se onda na osnovu njihovog posmatranja može doći do nekog smislenog zaključka. I što je još čudnije, Kondratijev priznaje da su u tržišnoj ekonomiji “svi elementi organski međupovezani”, i da je pred njim težak zadatak da sve te rascepkane delove opet poveže u celinu.\nSve je to Kondratijev lepo rekao, ali Rodbard baš i nije imao previše razumevanja za takvu vrstu objektivnosti, i zato kaže:\n“Kada je bilo potrebno podatke izolovati, i prema tome – nalaze falsifikovati, onda je sve išlo glatko, a kada je došlo vreme za njihovu ponovnu integraciju – na nju je Kondratijev, naravno – zaboravio.”\nNa prvi pogled se stiče utisak da se boom 1896-1920 poklapa sa Kondratijevljevim modelom jer su cene stvarno rasle tokom čitavog tog perioda. Međutim, uzrok tom rastu cena nije neki misteriozni ciklus, već nešto mnogo jednostavnije: cenovna eksplozija u tom periodu je posledica pronalaska velikih zlatnih nalazišta na Aljasci i u Južnoj Africi. Ali, iako je taj rast bio ogroman, na godišnjem nivou u proseku od oko 2,5%, posmatrano sa stanovišta današnje inflacije – te brojke deluju gotovo idilično. Jedina prava masovna inflacija se dogodila 1914-1918, i to, isto kao i u ranijim slučajevima, zbog rata.\nIsto kao što je Kondratijevljeva teorija na potpuno pogrešan način analizirala prošlost, na isti, pogrešan, način je i prorokovala budućnost.\nDa li ekonomski ciklusi stvarno postoje?\nAko na ekonomske cikluse gledamo kao na neke misteriozne pojave koje se dešavaju same od sebe i po nekom unapred zacrtanom čudnovatom obrascu – onda je sasvim jasno da takvih ciklusa nema. Sve ono što se o tim misterioznim ciklusima može pročitati u “modernoj” ekonomskoj literaturi, nije ništa drugo do – manipulacija javnim mnjenjem u cilju skretanja pažnje sa pravih krivaca i uzroka krize, na izmišljene uzroke u obliku nekih misterioznih i neobjašnjivih pojava.\nSlobodno tržište je jedna ogromna, logična i potpuno usklađena mreža međusobno povezanih delova. Čitav ekonomski sistem je jedna celina, i zato je nemoguće da na ekonomski sistem istovremeno i paralelno deluju neki različiti, a istovremeno povezani, nevidljivi ciklusi. U slobodnom tržišnom sistemu nema nikakvih višestrukih i simultanih ciklusa, već uvek – samo jedan ekonomski ciklus. Taj jedan ekonomski “ciklus” u suštini i nije ciklus, već jedan neprekidni talasasti proces kod koga “talasi” (fluktuacije) mogu značajno varirati u pogledu dužine trajanja i inteziteta delovanja.\nDakle, ako je potpuno jasno da su Kondratijevljevi ciklusi samo najobičniji mit, šta je onda ovo što se sada događa sa svetskom ekonomijom? Šta je to ekonomska kriza? Kako kriza nastaje? Da li se kriza može odložiti? Da li se protiv krize možemo boriti? Koliko će dugo kriza trajati? Kakve će posledice ostaviti? I tako dalje, i tako dalje…\nPitanja ima mnogo, a odgovore na sva ta pitanja jedino nam daje – Austrijska teorija ekonomskih ciklusa (Austrian Business Cycle Theory) iliti ABCT.\nAustrijska teorija ekonomskih ciklusa\nAko bismo u jednoj rečenici pokušali da objasnimo ekonomsku krizu, onda bismo rekli da u nenarušenom tržišnom sistemu nikada ne bi moglo doći do masovne preduzetničke greške, a samim tim i da su ekonomske krize uvek posledica državne intervencije u vidu monetarne ili kreditne ekspanzije.\nDa bi svima zaista bilo jasno šta se stvarno misli pod Austrijskom teorijom ekonomskih ciklusa – potrebno je krenuti od početka i objasniti sve ono što je izvitopereno višedecenijskim forsiranjem marksističko-kejnzijanske antiekonomije u sistemu državnog obrazovanja.\nKapital i kapitalna dobra\nKapitalna dobra se sastoje od tri osnovna elementa: prirodnih resursa, rada i vremena, koji se onda kombinuju u procesu preduzetničkog delovanja. Da bi se stvorilo kapitalno dobro potrebno je ispuniti osnovni uslov – štedeti – tj. suzdržati se od sadašnje potrošnje zarad veće buduće potrošnje.\nDa bismo što bolje shvatili proces štednje i proces investiranja u kapitalna dobra, poslužićemo se primerom Robinzona Krusoa na izolovanom ostrvu, koji je koristio Bem-Baverk.\nU prvim trenucima nakon brodoloma, Robinzon se upoznaje sa okruženjem i shvata da na ostrvu nema druge hrane osim nekog sitnog bobičastog voća. Da bi preživeo, Robinzon je primoran da čitavog dana bere bobice, a ako bi se dovoljno potrudio – onda bi mogao ubrati i neku bobicu više od onoga što mu je neophodno za život.\nSledeći korak je ono što možemo nazvati preduzetničkim otkrićem. Robinzon otkriva da bi uz pomoć dugačkog drvenog štapa mogao ubrati znatno više bobica, ali nigde u blizini nema drveta sa koga bi mogao odlomiti pogodnu granu koja bi mu poslužila za ono što je zamislio. Nakon pažljivog osmatranja okoline, Robinzon zaključuje da je najbliže drveće udaljeno 2-3 dana hoda, što znači da bi mu za taj preduzetnički poduhvat bilo potrebno 5-6 dana, a za to vreme neće imati hranu jer neće moći da bere bobice.\nDakle, ako Robinzon želi da poboljša svoj životni standard, ako želi da u budućnosti troši više, on mora žrtvovati trenutnu potrošnju. Robinzon se mora odreći dela sadašnje potrošnje (ma kako ona mala bila), mora sačuvati dovoljno bobica (akumulirati kapital) kako bi svoj plan sproveo u delo i došao u posed kapitalnog dobra koje će mu kasnije olakšati rad, tj. povećati produktivnost.\nRobinzon prihvata izazov i donosi odluku, odlučuje se za štednju (smanjenu potrošnju), i svakoga dana, u periodu od nekoliko nedelja, odvaja jedan deo bobica sve dok ne akumulira dovoljno bobica za preduzimanje zamišljenog poduhvata. Kada Robinzon sakupi dovoljno bobica, kreće na petodnevni put, pronalazi odgovarajuću granu, obrađuje je u skladu sa svojim zamislima, i na taj način dolazi do kapitalnog dobra koje će mu u budućnosti znatno olakšati proces branja bobica.\nZa razliku od modela Robinzona Krusoa, proizvodni proces u savremenoj ekonomiji je daleko kompleksniji i zahteva mnogo više vremena, ali se može reći da što je proizvodni proces duži – utoliko su i veće šanse da će on kasnije sa sobom doneti veću produktivnost. Primera radi, u procesu proizvodnje automobila imaćemo nekoliko stotina, ili čak nekoliko hiljada različitih proizvodnih faza koje mogu trajati čak i nekoliko godina, od početnog dizajna (proizvodne faze najudaljenije od finalne potrošnje), pa sve do faze kada gotov automobil dospe u prodajne salone ( faze najbliže finalnoj potrošnji). Za sve to vreme, u svakoj pojedinačnoj fazi, makar ceo proces zahtevao i desetak godina, imamo situaciju da se troše: materijal, radna snaga, vreme i kapital, a ceo taj proces ne bi bio moguć bez prethodno akumuliranog kapitala.\nZnajući sve ovo, nije teško shvatiti da isto kao što je razlika između “siromašnog Robinzona” i “bogatog Robinzona” u tome što se bogati Robinzon u jednom trenutku odrekao svoje potrošnje i stvorio kapitalno dobro, isto tako možemo zaključiti da je osnovna razlika između bogatih i siromašnih društava i tome što su bogata društva akumulirala više kapitalnih dobara. Sa tim u vezi De Soto kaže sledeće:\n“Bogate države poseduju razgranatu mrežu, sa preduzetničkog stanovišta, mudro izgrađenih kapitalnih dobara. Ta kapitalna dobra se sastoje od mašina, alata, računara, poslovnih zgrada, poluproizvoda, softera itd., a svega toga ne bi bilo da narodi tih država nisu štedeli.”\nDakle, ako jedno društvo troši sve što proizvede, ili, a što je još mnogo gore, ako troši i više nego što proizvede, tj. ako ne obezbedi uslove za akumulaciju kapitala – takvo društvo je osuđeno na stagnaciju ili privredno nazadovanje.\nU vezi sa pokušajima svođenja ovog celokupnog procesa na obrasce i sheme, tj. na “objektivno vrednovanje kapitalnih dobara” i određivanje “prosečnog proizvodnog perioda”, Mizes kaže sledeće:\n“Vreme utrošeno za proizvodnju kapitalnih dobara u prošlosti (a koja nam i dalje stoje na raspolaganju), se ne računa. Sva ta postojeća kapitalna dobra možemo vrednovati samo na osnovu njihove korisnosti za buduću proizvodnju. Ono što se naziva prosečnim proizvodnim periodom je prazan koncept.”\nAko znamo šta je kapitalno dobro, onda, sa stanovišta ekonomske kalkulacije, možemo reći da je kapital – tržišna vrednost kapitalnih dobara. Kapital je, od strane tržišnih učesnika, procenjena vrednost kapitalnih dobara. Dakle, kapital je subjektivna procena tržišne cene kapitalnih dobara od strane onih koji se, u cilju ostvarenja profita, kontinuirano bave kupovinom i prodajom kapitalnih dobara.\nNikakvo objektivno merenje kapitala nije moguće, i zato Mizes, a na osnovu prihvaćene Mengerove definicije kapitala, kaže da merenje kapitala ima smisla samo u pogledu njegove uloge u ekonomskoj kalkulaciji. Ako nema tržišta, onda nema ni kapitala ni ekonomske kalkulacije, što jasno ukazuje na prirodnu vezu između kapitala i kapitalizma. Ono što se u socijalističkim zemljama naziva kapitalom, je samo obična imitacija kapitala.\nKada stvorimo kapitalno dobro, ono se mora odžavati, a osim toga ono se posle nekog vremena mora i zameniti novim kapitalnim dobrom kako ne bi došlo do tehnološkog zastarevanja, a samim tim i do smanjene produktivnosti. U tom cilju, svaki vlasnik sredstava za proizvodnju mora akumulirati kapital kako bi sprečio situaciju da se nađe u inferiornom položaju u odnosu na konkurenciju.\nU skladu sa Mizesovom definicijom kreditnih transakcija, koja kaže da su one “razmena sadašnjih proizvoda za buduće proizvode”, kamatne stope možemo definisati kao “tržišne cene sadašnjih prozvoda u odnosu na buduće proizvode.”\nU tržišnom sistemu sve tržišne transakcije se obavljaju pomoću novca, tj. opšteprihvaćenog medijuma u procesu razmene dobara. U takvom sistemu, kamatna stopa je cena koju moramo platiti ako želimo da dođemo u posed određene količine monetarnih jedinica.\nVeoma je bitno shvatiti važnost i neophodnost tržišno formiranih kamatnih stopa jer je u njima objedinjena celokupna struktura – svih faza, svih proizvodnih procesa – u kojima se vlasnici kapitala odriču sadašnje potrošnje i nude sadašnje proizvode, kako vlasnicima originalnih činilaca proizvodnje (radnicima i vlasnicima prirodnih resursa ), tako i vlasnicima kapitalnih dobara, a sve u zamenu za vlasništvo nekih budućih dobara onda kada ona budu proizvedena.\nDakle, ovde imamo situaciju da vlasnici originalnih činilaca proizvodnje i kapitalnih dobara predstavljaju tražnju za proizvodima u sadašnjosti, a vlasnici kapitala zadovoljavaju tu postojeću tražnju tako što se odriču sadašnje potrošnje.\nU suštini, ceo ovaj proces se može uporediti sa društvom u kojem tržište novca ne postoji, tj. sa društvom u kojem svi tržišni učesnici svoju štednju investiraju direktno (kroz interno finansiranje, zajedničko investiranje, akcionarstvo, zadrugarstvo itd.). Iako u ovom slučaju kamatne stope ne bi formalno postojale (jer nema tržišta kapitala), one bi i dalje bile određene odnosom razmene sadašnjih proizvoda za buduće proizvode u različitim fazama proizvodnog procesa.\nNa osnovu svega ovoga, sasvim je jasno da što je štednja veća – utoliko je cena kapitala niža. Kamatne stope su jedan od ključnih signala koji preduzetnike ohrabruje ili obeshrabruje u pogledu preduzimanja vremenski dugih i kompleksnih proizvodnih procesa. Dakle, kamatne stope imaju ulogu koordinatora preduzetničkih aktivnosti i sprečavanja prekomernog ili pogrešnog investiranja.\nVremenske preferencije (Time preferences)\nBez vremenskih preferencija ne bi bilo ni civilizacije. Ili, Mizesovim rečima rečeno:\n“U svetu bez vremenskih preferencija ljudi ne bi ništa trošili, već bi sve štedeli, a onda bi svi poumirali od gladi i ljudska civilizacija bi nestala.”\nNaravno, primer deluje pomalo šaljivo jer je teško zamisliti ljudsko delovanje bez vremenskih preferencija. Takav svet bi bio potpuno apsurdan jer bi to značilo da bi ljudi, između sadašnjosti i budućnosti, uvek davali prednost budućnosti. Čim bi se približili ostvarenju nekog cilja, ti ciljevi bi se menjali i odlagali, a ljudsko delovanje bi bilo potpuno besmisleno.\nMeđutim, mi živimo u sasvim drugačijem svetu, a u njemu, pod pretpostavkom da je sve drugo ostalo nepromenjeno (other things being equal), svaki tržišni učesnik uvek daje prednost sadašnjim proizvodima u odnosu na buduće proizvode.\nAko bismo posmatrali ekonomski sistem sa konstantnom količinom novca, onda je jasno da bi se jedan deo novca nalazio u opticaju (koristio za potrošnju), dok bi se drugi deo novca štedeo i kasnije investirao. Odnos prvog i drugog dela novca bi bio određen vremenskim preferencijama članova društva, tj. od toga u kojoj meri su članovi društva spremni da se odreknu sadašnje potrošnje zarad buduće potrošnje.\nUticaj povećane dobrovoljne štednje na privrednu strukturu\nU pogledu pristupa analizi ekonomskih ciklusa, Hajek se odlučio na podelu analize na dva dela, tj. da bi se uopšte pristupilo analizi uzroka privredne dekoordinacije – potrebno je objasniti na koji način tu tržišnu koordinaciju obezbeđuje tržišni sistem. Hajekovim rečima rečeno:\n“Pre nego objasnimo zašto preduzetnici čine greške, prvo je potrebno objasniti zašto bi oni ikada mogli biti u pravu”.\nDakle, prvo ćemo utvrditi kako dobrovoljna štednja utiče na pravilnu koordinaciju privredne strukture:\n1) Disparitet profita između različitih proizvodnih faza\nKada u nenarušenom tržišnom sistemu, tj. u sistemu koji nije izložen stalnom tumbanju ekonomije usled državnog intervencionizma, dođe do povećane štednje, onda neminovno dolazi i do smanjene tražnje, a prve na udaru te smanjene tražnje će se naći kompanije čiji su proizvodi namenjeni finalnoj potrošnji.\nIako je jasno da će se efekti smanjene tražnje osetiti i u kompanijama čija je proizvodnja udaljena od finalne potrošnje, važno je znati da se to neće osetiti odmah, već kasnije, a sve u zavisnosti od vrste posla kojim se kompanija bavi, tj. od udaljenosti proizvodne faze od finalne potrošnje.\nKao rezultat toga, a sve zarad veće profitabilnosti, preduzetničke aktivnosti (investicije) će se kretati od proizvodnih faza bližih finalnoj potrošnji, ka proizvodnim fazama koje su najudaljenije od finalne potrošnje.\nKada posmatramo kako se ponašaju cene potrošnih dobara u periodu pojačane štednje, onda vidimo da se one neće bitnije promeniti već će se zadržati na starom nivou jer je smanjena tražnja istovremeno praćena i smanjenjem ponude roba usled dezinvestiranja u tom delu privrede.\nIsto tako, ako znamo da će preduzetničke aktivnosti biti usmerene ka proizvodnim fazama najudaljenijim od finalne potrošnje, onda bismo mogli zaključiti da će kao posledica povećane tražnje u tom delu privrednog sistema doći do neminovnog rasta cena proizvodnih činilaca, tj. kapitalnih dobara, radne snage i resursa. Međutim, tih efekata nema (ili su oni minimalni) jer se povećana tražnja za proizvodnim činiocima najvećim delom neutrališe postepenim pomeranjem tih činilaca od proizvodnih faza bližih finalnoj potrošnji ka proizvodnim fazama najudaljenijim od finalne potrošnje.\nNa osnovu svega ovoga, sasvim jasno se može videti kako tržišni mehanizam neprekidno funkcioniše i obezbeđuje jednu kontinuiranu koordinaciju privrednog sistema. U uslovima narušenog slobodnog tržišta svega toga nema jer se privredni sistem nalazi u kontinuiranom tumbanju, ali u slobodnom tržišnom sistemu ceo taj, naizgled, veoma komplikovani proces, i svi ti (za etatiste) “nerešivi” problemi – prolaze sasvim mirno i bez ikakvih značajnijih turbulencija, privrednih padova ili zastoja.\n2) Uticaj smanjenja kamatnih stopa na tržišnu cenu kapitalnih dobara\nKada, usled povećane štednje, dođe do smanjenja kamatnih stopa – povećaće se tražnja za kapitalnim dobrima, a cena postojećih kapitalnih dobara će se značajno povećati, što će ujedno biti tržišni signal za njihovu povećanu proizvodnju, tj. doći će do širenja strukture kapitalnih dobara po horizontali.\nSledeći efekat smanjenja kamatnih stopa će biti – širenje investicija na celokupnu proizvodnu strukturu kapitalnih dobara, uključujući investicije u nove proizvodne procese (ulaganje u novu tehnologiju), tj. doći će do širenja strukture kapitalnih dobara po vertikali.\n3) Rikardo efekat\nKao što se i moglo očekivati, promena privredne strukture menja i relativne plate, tj. one se smanjuju u delu privrede bližoj finalnoj potrošnji, a povećavaju u delu privrede udaljenoj od finalne potrošnje. Ako plate zaposlenima u delu privrede daljem od finalne potrošnje ostanu na nominalno istom nivou, a cene finalnih proizvoda padaju, onda je jasno da će one realno biti veće jer će se za istu količinu novca moći kupiti više finalnih proizvoda ili usluga.\nTo realno povećanje plata u tom delu privrede, koje je nastalo kao posledica povećane dobrovoljne štednje, znači da je tada preduzetnicima u interesu da deo radne snage zamene kapitalnim dobrima (mašinama), a to takođe utiče na produženje faza u proizvodnoj strukturi.\nOvaj efekat nam veoma precizno objašnjava Hajek sledećim rečima:\n“Sa visokim realnim platama i niskim profitnim stopama, investicije će poprimiti visoko-kapitalistički oblik: preduzetnici će pokušati da skupu radnu snagu zamene uvođenjem mašina, i to onih mašina koje je isplativo koristiti samo u uslovima veoma niskih profitnih i kamatnih stopa.”\nProizvodi i usluge, koji ostanu neprodati zbog smanjene tražnje usled povećane dobrovoljne štednje – imaće sličnu ulogu kao akumulirane bobice na našem primeru štednje Robinzona Krusoa, tj. ispuniće svoju važnu funkciju omogućavanja tržišnim učesnicima (radnicima, vlasnicima prirodnih resursa i vlasnicima kapitala) da prebrode investicioni period koji je pred njima.\nvidi dalje : nastavak\nNastanak nove kapitalno-intezivne proizvodne strukture\nUticaj smanjenja dobrovoljne štednje na privrednu strukturu\nPosledice kreditne ekspanzije na proizvodnu strukturu\nSpontana tržišna reakcija na kreditnu ekspanziju\nOdlaganje ekonomske krize\nRazličiti oblici promašenih investicija\nОзнаке: banke, ekonomija, ekonomska kriza, kondratijevi ciklusi, Marej Rodbard, štednja\nАнониман 13. јун 2013. 14:26\najnštajn je jednom rekao:\nproblemi koje imamo ne mogu se rešavati na istom nivou razmišljanja na kojem smo ih stvorili.\na mi radimo baš suprotno: protiv siromaštva, kriminala, terorizma, uništavanje prirode, protiv bolesti, raznih zaraza ove civilizacije, se borimo istim metodama koje su u osnovi stvaranja tih istih problema - egoizam. čovek još nije izgradio ni volju ni viziju kako bi stvorio osnovu, koren, suštinu za promenu, prvo sebe, pa svega ostalog.\nАнониман 14. јун 2013. 02:56\ndrugaricu ne mogu da pratim.Nisam otkrio kad ubrza, ni zašto.Da pročitam sve ne mogu.Teško.\nTvoja ideja o promeni sebe podseća me na zdravu brigu o sebi za razliku od većine kritika koje se zasnivaju na odsustvu altruizma.Sebičnost,nedostatak empatije, OK.Ekstremi su neprihvatljivi.Pitanje mog života je granica.\nАнониман 14. јун 2013. 15:39\nnajvise sam se zadrzao na Robinzonu, heheeee.To vam je resenje svih problema. Budite ko veverice, stedite leti za zimu, heheeeeee.\nL2 15. јун 2013. 00:47\nEhej, otkud Vi...Slatki ste.Baš vas je lepo " videti". Kako ste me raznežili.Staro dobro društvo.\nJako je teško napisati nešto pametno, dugoročno vrednije, jer u konstelaciji društvenih odnosa nema čvrstih dokaza šta je dobro, bolje. Čovek je promenjive ćudi,društva zbog toga nestabilna. Istorija se ne ponavlja a opet ima dovoljno istovetnosti u ponašanju naše vrste u određenim situacijama da je skoro moguće reći, da,da, ipak se ponavlja.to je jedan deo ovog teksta.\nPusta je to nada koja brzo splasne. Da je isto imali bi gotove recepte i samo bi ih primenili u sličnim situacijama, ali...Svaki čovek živi svoj život od početka, kreće od ništa.Zajednice ne kreću od nule ali te mehanizme u stalnim promenama ne (pre)poznajemo a uverenja i slutnje ne pomažu. I tako se vrtimo svaki put u novom krugu i ništa nam ne vrede hiljade godina iskustva kada nisu naša.\nBorimo se u životu protiv nečega za šta ne znamo da li uopšte postoji, za ideale? I? Ispostavi se da su ideali luft, da ne postoji ono u šta smo verovali. Zato je nekada dobro biti vezan za sebe i sa nogama na zemlj,čak i sebičan. Svi smo to, češće nego što mislimo. Mala doza je zdrava, okrepljujuća, motivišuća.\nPreviše...ima li ičega na svetu što je dobro ako ga je previše? Ima! Eto problema čim dirneš u ljudsku prirodu. "Previše" je energija koja vuče ili napred ili u provaliju.Treba samo znati stati.Zapravo treba biti mudar.\nA društvo? Da prostite od njega nikada nije bilo sreće.\nKrajnje su mi sumnjive histerične nacionalnih i nad-nacionalnih borbe koje se bave čovekom a na drastične načine ga ukidaju. Društva su puna mnogih neočekivanih i iznenađujućih posledica brige o pojedincima apsolutno različitih u svemu.Sve više sam skeptična po pitanju takvog udruživanja, odnosno tipa klasičnih zajednica. Budućnost je u interesnom povezivanju sličnih,bez ikakvih multikulti iluzija.\nАнониман 15. јун 2013. 02:03\nLinija koja deli dobro i loše u čoveku nije nipošto jasna. Treba prestati da se posmatra pojedinac u delićima.Treba da se sagleda u njegovom celokupnom biću. Stani ispred ogledala ne vidiš se uvek isto,a tek iznutra.Jedno jutro, pade mi na pamet,da sam u izmenjenoj, paralelnoj stvarnosti, toliko sam popio,heheeee..Hteo sam da zvrcnem Z. da mu javim za eureku,hehe...\nHladno i uporno izbegavam da nekog prokažem ovakvim ili onakvim. Teren je klizav i maglovit i niko nema konačne odgovore.\nI ja bih u društvo sličnih kada bi moglo.\nАнониман 15. јун 2013. 09:44\ngajimo iluzije da smo različiti, da smo bolji od drugih tako što sagledavamo zlo ovog sveta, naizgled, ali samo sa površine. luft ideali. verovanje u fikciju, fantaziju. mi uistinu ne vidimo pravo stanje stvari.\nšto peđa reče, treba sagledati celokupno biće. kad bi malo čačnuli iznitra videli bi koliko i u nama ima brloga - tog istog zla. ne, to nećemo da uradimo. čovek po prirodi stvari voli komfor. da se ljuljuška u iluziji. da ubeđuje sebe kako vidi. a vidi samo kroz svoj prozor, onoliko koliko se popeo. kad bi mogli dospeti u to stanje izmenjene svesti, (ali bez pijanstva, haha) mislim da bi u ovom momentu razvoja sveta, momentalno eksplodirali od užasa sopstvene prirode (i dobra i zla). ne bi preživeli.\na drutšvo je samo odraz našeg celokupnog unutrašnjeg stanja. hologramska projekcija. kao što je sve na ovom svetu jedan beskrajan spektar hologramskih slika. mi smo samo delić, fraktal. svet je kaljuga, i mi smo zajedno svi u njemu. kaljuga je u nama. od nje ne možemo pobeći. čak nam ni visika obrazovanost ne može pružiti utehu.\nekonomija je čista projekcija ideje kosmičkog davanja i primanja. čovek je izmislio novac za to, dosadilo mu da daje robu za robu. novac to je samo ideja, čista energija. pa zar ne vidite da ga nema u opticaju, samo se provlači kroz fikciju. nema realnu materijalnu podlogu. zbog toga smo uzmenireni. i zato se vrtimo u krugu i mi i ekonomija kao naše delo.\nčovek je stvoren da primi ono što mu se daje, ali sa zahvalnoću, jer ideja je da sve što mu treba on dobija samo po sebi. ideja stare kine je bila: čoveku treba samo ono što može u šake stati. one su nam date da bi i uzeli i dali. nemamo lopate, imamo šake. a mi imamo mnogo više od toga i nikad nismo zadovoljni. ovde se svako zapita: a šta je sa ovim svetom? umesto: a šta je samnom? kad se pokvari neka mašina, mi popravljamo delove tako da odgovaraju celini. kako popraviti svet - tako što moramo krenuti od delova, deliča, sitnih elemenata u skladu sa celinom. mnogi danas osnivaju male komune, beže u prirodu, gaje koze, prave svoje izvore energije - misle spašće se. i to je zavaravanje, bežanje od realnosti.\nto je egoizam, sebičnost, upakovan u sjajnu foliju. ne govorimo o malim ili velikim dozama sebičnosti, nebitno je. jer to je naše osnovno stanje - mi nemamo drugo. altruizam je zamišljen cilj do koga je jako teško stići. ne zavaravajmo se da smo blizu toga. što peđa reče, klizav i maglovit teren.\ndošli smo do one tačke kritičnog pucanja. u teoriji otpornosti materijala krivulja se ume spustiti naniže, pokazati elastičnost, ali ako guramo i dalje istim pute, ona jako brzo eksponencijalno raste i tada nam ne gine slom. Samo se nadam da će čovek malo popustiti.\ntoliko od mene. mala doza filozofiranja fikcije sveta biće zamenjena stvarnom kosilicom za travu. aj, odoh napolje. udravlje vam bilo.\nps. L2, izađite malo iz začaranog kruga društvenog kritiziranja. dajte malo lepote umetnosti. to vam više priliči. il se varam?\nL2 15. јун 2013. 18:02\nizostavili ste srce.U tekstu niste - trava koju ste do sada,pretpostavljam, pokosili u Božijem miru prirode i unutrašnjem miru ili nemiru, to ne znam.\nNajlepši mir je zapravo nemir zaustavljen na uzvišici vala koji nikako da se spusti.Dragi prijatelju 456,eto Vam moje umetničke duše,ako uopšte možete da je shvatite,pa sada malo zvockajte o intimi koju javno prosipam.\nPazite, bila sam kratka,suzdržala sam se zbog Vas, da Vam ne bi bilo neugodno jer kada se "umetničkoj"duši skinu uzde ona poleti.A Vi niste onaj koji ne može da podnese. Čvrsto držite kosilicu,uzemljeni ste ko zna na koje sve načine.Koliko volite,a volite,toliko i ne volite baš sve što uz umetnost ide.Logično, Vi niste umetnik,već uživalac umetnosti.\n" gajimo iluzije da smo različiti..površnost"\nU harmoničnoj prirodi postoji i haos, ako nigde a ono svakako u našim glavama. Više sila nas razvlači.U određenim trenucima nema razumnih misli,planova,nema čak ni osećaja.Slušamo li samo razum,ili srce vrtićemo se u krugu. I dobro i zlo je u svima nama, nezavisno od toga šta mislimo.Ali dragi moj,količina je odlučujuća.Meri se apotekarskom vagom kod čovečnih, kod ljudi zveri se i ne meri.\nBitna je kombinacije,celina i odnos delova ali samo u ličnosti. U društvu su dobitne kombinacije još ređe. Samo zbog toga mislim da je,uz svu volju i želju, pojedinac nemoćan.Geslo prvo država pa ja,ne mogu više da gutam,jer je država sistem koji melje pojedinca. Naravno da su taj sistem stvorili ljudi, ali su kombinacije uvek loše.Kako da je ih proglasimo dobrim kad po sebi nisu.\nMoja kritika je,dakle,konstatacija.Ne mislite valjda da imam nešto protiv dobre kombinacije,ali avaj...pokažite mi je.Nema je!Uvek je na nečiju štetu.\nNa kraju, ne varate se.Više volim lepotu.Pratim stvari jer sam realna.\nАнониман 16. јун 2013. 00:48\nMa da,456, srce,a drugara nigde!\n123 lepo ti to uviješ u sjajnu foliju, a ja ogledalo, pijanska.Tako mi i treba, heheee...\nČoveka ne možeš promeniti.Desiće se upravo obrnuto od onoga što želimo. Neće Al trebati da simulira našu svest, nego će naša svest postati jedna AI.\nto nam je sudbina.A onda će farma biti idealna.\nАнониман 15. јун 2013. 14:08\nPreambiciozan? Dobro za nauku( samo rezultati),lose za coveka.\nKao sto rekose Pedja i 123,celina je vazna,licnost i njene osobine.Glupo je izdvojiti dve-tri osobine a ostatak odbaciti kao inferioran.Povrh svega linija koja deli dobro i loše je diskutabilna.Kakvu silnu vaznost pripisujemo dobrim osobinama. Nevolja je sto ponekad i dobre osobine imaju prilicno lose efekte.Previse dobar (altruista kao ti),susretljiv,iskren,posten,skroman,strpljiv,uctiv...ne vredi uvek,za obe strane itd. Normativi (dobro,lose) su neprecizni,suvise neodredjeni i nemaju univerzalno vazenje.\nDabome,muski,necete reci da u drustvu preferirate jedan tip ljudi,na poslu suprotno,u kuhinji jedan,u horizontali drugi tip.Kombinacija milion,malo idealnih.To je drustvo.Treba se pomiriti i ne idealizovati.\npovratka nema.Civilizacija ima svoju cenu.Um caruje,sila vlada.\nL2 15. јун 2013. 16:41\nSvi mi lutamo manje više, čitamo tone knjiga i nešto znamo. Iako smo puni informacija, zapravo smo na istom mestu jer je još mnogo nespoznatog. Praksa je iskustvo,često važnije.Iskustva obogaćuju, direktan su uvid su ono što je van logičko-razumskog zatvora.To što je van konvencionalnog uma,"nekonceptualno" je verovatno istina ali je neiskaziva rečima, budući je jezik samo još jedan ograničavajući koncept. Da nije tako, umetnost nebi postojala.\nZato nikakve koristi od trabunjanja i stvaranja bilo kakve vrste teologija, bila ona religijska, naučna ili filozofska.Važan je način životakoji donosi iskustva, a iskustva dalje daju nove uvide, a uvid stvara znanje, a to znanje je proširenje naše svesti.\nkomplikovano, zar ne a u praksi jednostavno.\nАнониман 16. јун 2013. 00:54\nSad znam sve.Jednoga dana srešću drugara i naš razgovor će teći ovako:\n"Z., kako si se promenio! Bio si tako\nvisok, a sada si puno niži. Bio si tako dobro građen, a sada si tako mršav. Imao si tako\nsvetlu kosu, a sada ti je tako tamna. Što se dogodilo s tobom, Z.?"\n"Nisam ja Z.,ja sam 123."\n"Ooo, i ime si promenio?!"\nSve ima svoju cenu .....\nKomplikovano a u praksi jednostavno, heheeee\nАнониман 16. јун 2013. 14:39\nhahaha, baš ste šaškasti...hahaha\nAL ovo ne bi ni u snu mogao. ;)\nda se ne izlećem više, iovako mi visi etiketa da zvockam... hahahaha :)\nL2 16. јун 2013. 19:26\nPeđa dragi,jel ti dobro? Nije zima,nema rasola, al može i kačamak da ti bar sredi stomačne tegobe.\nL2 16. јун 2013. 19:33\npokušavam da odgonetnem i Peđu i Vas, onako logički, ne uspevam.Preostaje mi vera u Boga.Njegova je definitivno esecijalna da se prebrodi ovo vreme.\nАнониман 16. јун 2013. 20:01\nMoja Li i njemu smo teski.\nL2 17. јун 2013. 02:21\nUnekliko imaš pravo.\nBiblja nas lepo učila da je čovek stvoren na sliku Stvoritelja - vrela nadahnuća i utehe, iz kojega izvire svako ispravno načelo i sve božanske istine.\nMa jel, da nije. Kakav Stvoritelj, povikaše Bogohulnici. I tako se društvo odluči između majmuna i anđela u korist majmuna i eto nam njihovih posledica.\nŠta će Bog nego da se povuče pred majmunima.\nАнониман 17. јун 2013. 06:09\nnekada su dvorske lude imale jako ozbiljan zadatak od stvoritelja - da budu ogledalo našeg sveta. veoma predano su izvršavale i ono što im je i viša sila i vladar namenio. uvideli to mnogi i svet odluči da postane pametan, pametan preko svoje glave. iz straha da ne vide svoju ograničenost. od tog vremena poče da narasta glava iznutra od velike navale pameti. i stvoritelju (koji budno motri na svet koji je stvorio) kao glavi kosmosa poče da biva muka u stomaku od stvorenja koje je napravio po svojoj slici i prilici, i odluči se za genijalno rešenje za zdravlje svoje dece, s obzirom da su dvorske lude završile svoju misiju. uvede u igru humor, da olakša i glavi i sebi. ahahaha\nšta da vam kažem. baš me inspirišete. ;)\nps. draga L2, ne zamarajte se rebusima. i ne treba sve odgonetati. logika je često nelogičan nebeski poredak u našim glavama.\neto, razveseliste me rano jutros. lep početak nedelje.\nL2 17. јун 2013. 09:52\n123 (456) 987\nRazlog uspeha "logičkog terorizma" Adorno je objasnio potrebom za sigurnošću: ljudi žele imati nešto apsolutno sigurno pa se onda pouzdaju u logičke trivijalnosti koje teško da bi neko hteo da ospori. To rasterećuje priproste umove.\nI ja sebi dopustim da pokatkad budem priprostog uma.Korisno za izvlačenje iz rebusnih situacija!!!\nLep Vam je komentar\nАнониман 15. јун 2013. 14:34\nPrimiticizam caruje,sila caruje. Takav um nas vodi u propast,onaj sa dvocifrenim IQ.\nNaletim neki dan na stranicu. Prica žena,privatnik. Posle nekoliko godina mukotrpnog rada priušti sebi dobar odmor. Posalje slike na drustvenu mrežu(???)i dobije zajedljiv odgovor prijatelja, ima se, može se.\nNe volimo uspesne,preduzimljive,pa to ti te.Komunizam nam je u glavama.Nema kozmetičkih mackanja,čoveka treba operisati ako želimo da postane nesto drugo.