Bungalov (cijeli prostor); domaćin je Eric\nKuća se nalazi na obali rijeke St. Lawrence, s prekrasnom verandom s koje se pruža prekrasan pogled. 5 minuta od mosta Laviolette (Trois-Rivieres), pristup biciklističkoj stazi, dvije trgovine mješovitom robom (supermarket) u blizini, nekoliko restorana 5 minuta ili manje automobilom i grickalice nekoliko metara dalje. Obližnje turističke aktivnosti: biciklizam, golf, pješačenje u prirodi, ribolov i drugi vodeni sportovi, kao i druge regionalne ponude (turistički ured udaljen nekoliko kilometara).\nMala kuća s 2 spavaće sobe u prizemlju s bračnim krevetima, spavaća soba u podrumu s 2 kreveta za jednu osobu, prekrasna kuhinja s velikim središnjim otokom, blagovaonski stol za 6 osoba, mikrovalna pećnica i drugi kućanski aparati (bez perilice za posuđe), praonica rublja (mogućnost kupnje sapuna na licu mjesta za 1$ po pivu), kupaonica s tuš-kadom (bez kupaonice), dnevni boravak s električnim kaminom i veličanstvenom verandom s pogledom na rijeku koji oduzima dah.\n4,86 ·28 recenzija\n4,86 · 28 recenzija\nNalazi se u srcu sela na glavnoj cesti, u blizini autobusne stanice gdje je moguće otići na piknik i prošetati štrajkom. Nekoliko minuta hoda od Quai de St-Angèlea gdje se nalazi nekoliko ljetnih aktivnosti (glazba, ples, ribolov, marina itd.) i gdje možete jesti i piti u veličanstvenom restoranu na Quai des Brasseru.\nJednostavno stupite u kontakt s vlasnikom.\nBécancour i okolica: istražite druge opcije


"Nasa Borba" - Portret: Goran Bregovic, muzicar\nStrogo kontrolisano disidentstvo\n"Nikad nisam svirao za Dan mladosti. Mislim da je to uzasno primitivno, sva ta nosenja stafeta, ta nekrofilska priredba, to je jedan krajnji kiceraj. To bi trebalo ukinuti jer ne koristi nicemu... Jer, slaviti Tita na tu foru nije pametno, samo mu cine medvedju uslugu: oni stalno misle da Tita treba braniti od nekoga ili necega. Iza njega u istoriji stoji deset kontrafakata, i ti sad mozes dati trista kontrafakata, ali tih deset zbiljka zaista stoji..."\n"Bregovic je neunistiv. Jos ga nista u zivotu nije iznenadilo i zateklo, a umeo je i te kako druge da iznenadi idejama koje svedoce o njegovoj vecnoj kameleonskoj prirodi i zeljom da stalno bude drukciji, uz privatnu molbu da ga prihvate kao starinskog tipa koji samo hoce da pise ljubavne pjesme i - nista vise". Kad sam ovaj citat napisao 1988. a objavio 1989. godine (knjiga "Bolja proslost"), nisam ni sumnjao da cu ga desetak godina docnije ispravno upotrebiti (u Bregovicevom recniku: reciklirati), bez ikakve izmene; bilo je, naime, jos onda sasvim jasno da za Gorana Bregovica nema neresivih situacija - elementarne nepogode kakve su rat, raspad zemlje, nestanak trzista ili, naprosto, nestanak ljudi, nisu nimalo uticale na rejting Zvezde koja je nedavno, u Centru "Sava", odrzala dva klasicno-spektakularna koncerta i dozivela da u prvim redovima sedi Novi Srbijanski Rock Establisment olicen u likovima g. Bogoljuba Karica & Porodice, sve uz intimisticko-drugarsko-poslovnu podrsku novog SPS-potpredsednika Milorada Vucelica, direktora "Komune", izdavacke kuce za koju je Bregovic poslovno i emotivno vezan.\nCentar "Sava", Vucelic, Karic, Djindjic, kompanija Poldzgram, Kusturica... tek su neki od simbola koji govore o danasnjoj poziciji Gorana Bregovica ("Mislim da se uopste nisam kurvao. Nijedan kompromis nisam napravio", 1984); ili, da (opet) citiram/recikliram Lukoviceve reci: "Frontmen 'Bijelog dugmeta', rodjen u znaku Ovna, znaku lidera i vojskovodja, sopstvenom voljom odmetnuo se od coveka koji ima sta da peva, u coveka koji ima sta da kaze. Savrseno je shvatio da narod bez identiteta trazi korene u samo dve stvari: ljubavi i politici. I tako Bregovica nikad nisu uhvatili, jer se ove dve cuvaju...".\nBregovic iskljucen iz SKJ\nKomunisti iz sarajevske mesne zajednice Mejtas odlucili su se na ovakav potez iz tri razloga. Pre svega, partijska organizacija jos ranije izrekla je opomenu Bregovicu zbog nedolazaka na sastanke i potpune neaktivnosti. Bregovic je "zaboravio" i na jos jednu partijsku obavezu - nije placao clanarinu.\nMozda bi se, u izvesnoj meri, moglo i pravdati njegovo odsustvovanje sa partijskih sastanaka zbog cestih putovanja i turneja sa njegovom grupom Bijelo dugme. Medjutim, tesko je opravdati uzastopni nedolazak na, primera radi, dvadesetak sastanaka. Utoliko pre sto se sastanci ne odrzavaju svaki dan i sto Bregovic nije najavljivao svoje odsustvo. Jos teze je objasniti cinjenicu da se potpuno oglusio na obavezu placanja clanarine.\nTreci razlog zbog koga je Goran Bregovic iskljucen iz Saveza komunista je njegov carinski prekrsaj. Radi se, zapravo, o svercu instrumenata iz austrijskog grada Insbruka. U prolece 1981. godine Bijelo dugme je kao clan zvanicne sarajevske delegacije putovalo u Insbruk i u povratku Bregovic i njegovi drugovi pokusali su da prosvercuju instrumente i zvucnike. Zvanicnog objasnjenja, odnosno informacije o vrednosti opreme koju je Bregovic pokusao da prosvercuje nema. U svakom slucaju izvesno je da je Bregovic ucinio tezak carinski prekrsaj, a treba ocekivati da ce se na sudu saopstiti istina. Bregovic je, inace, u SKJ primljen jos kao student Filozofskog fakulteta.\n(Januar 1983, "Vecernje novosti")\nDobro; Bregovic je iz sopstvenog rock'n'roll pastisa uspeo u onome sto se sedamdesetih godina u ovoj zemlji cinilo nezamislivim - da u zemlji samoupravnog socijalizma i nemoj-da-talasas-ideologije, zatalasa generacije koje su u zbiru etno/folk/rock motiva nasle razloga za najvecu muzicku euforiju olicenu u grupi Bijelo dugme, koncertima na otvorenom (Stadion JNA, Hajducka cesma) ili kontraverzama koje su iznova i opet zivcirale sve one koji s rock'n'rollom veze nisu imali. Uopste, nekadasnja SFRJ bila je idealni okvir za Bregovica i njegova razmisljanja; jedna predvidljivo-dosadna zemlja s glupom kvazikomunistickom ideologijom kao da je bila stvorena za strogo kontrolisano disidentstvo u cemu Bregovic nije imao premca. Hvaleci komuniste a ujedno podilazeci tad nepostojecoj opoziciji, Bregovic je "Beat The Sdzstem" ideju pretvorio u haoticni galijamatis redovnih izjava koje su vec onda govorile da je Covek Pokrio Sve Izlaze Za Slucaj Pozara ("Na komuniste se furam neuclanjeno! Najgore je sto ta moja izjava zvuci opoziciono, mada su moje simpatije za partiju na vlasti - ocigledne. Sama cinjenica da postoji socijalno osiguranje i besplatno skolovanje dovoljna je da simpatija bude argumentovana. To je onaj garantovani minimum ljudskog dostojanstva kog nema u drugim zemljama. A onda cujem da bi ova novoizdjihala burzoazija htjela da restaurira nekakav kapitalizam koji u Americi funkcionise perfektno, a koji bi kod nas zlo stvorio...", 1989, knjiga "Bolja proslost"), ukljucujuci Izlaz Za Druga Tita u vreme kad se na sve strane govorilo o Stafeti i Danu mladosti ("Nikad nisam svirao za Dan mladosti. Mislim da je to uzasno primitivno, sva ta nosenja stafeta, ta nekrofilska priredba, to je jedan krajnji kiceraj. To bi trebalo ukinuti jer ne koristi nicemu... Jer, slaviti Tita na tu foru nije pametno, samo mu cine medvedju uslugu: oni stalno misle da Tita treba braniti od nekoga ili necega. Iza njega u istoriji stoji deset kontrafakata, i ti sad mozes dati trista kontrafakata, ali tih deset zbiljka zaista stoji. Sta sad to znaci taj kiceraj poput plemenskih zabava? To je nesto u tradiciji onih totalitarnih zurki. Ja uopste ne volim takve priredbe i ne sjecam se da smo uopste ucestvovali na priredbama tog tipa. Zbog toga se nikad nisam uspio upoznati sa politicarima..." 1989, knjiga "Bolja proslost").\nBuduci da je sve ovo izjavio 1988. godine, Bregovic nije imao razloga da sumnja da ce u buducnosti biti drukcije; prevario se samo utoliko sto je bas Milorad Vucelic postao njegov poslovni mentor, ali je Bregovic tu vrstu mane ocigledno smatrao vrlinom, narocito zbog cinjenice da Sarajevski Krug (Kusturica, Karajlic...) u Komuni ima odlucujuci uticaj. Ta vrsta uticaja, u novom poglavlju Bregoviceve karijere ("Pa, kao kompozitor, ja sam kolazist. Ja lepim stvari jedne na druge i sad, tamo gde lepilo drzi, kolaz ostane, a tamo gde ne drzi, jednostavno bacim i trazim novi...") pretvorila se u vrlo komercijalni manirizam koji serijom Soundtrack albuma naseg Junaka stavlja u privilegovanu poziciju - da mu na otvorenom prostoru aplaudiraju rokeri- Karici ili roker-Vucelic tj. Zmijanac; ali, kako se ove vrste primedbi Bregovica ne ticu, o njima je nesuvislo raspravljati.\nZato je prica o Bregovicu 1997, u stvari i de facto, prica o - Uspesnom Prezivljavanju. Onog casa kad je raskrstio s Bijelim dugmetom koje je pedantno i uredno arhivirao u fajl proslosti, Bregovic je - valjda prvi put - postao simbol Mainstream-trenda koji sasvim razume Bogoljub K., a narocito Milorad V.; ovaj potonji bio je predmet zestoke (neprijatne) rasprave izmedju Autora Ovog Teksta (AOT) i Junaka Ovog Teksta (JOT) negde u leto 1993. godine, kad su se na okupu nasli tzv. prijatelji koji se znaju vise od 20 godina. Bregovicevi hvalospevi Vucelicu, uz privatnu podrsku predsedniku Milosevicu, nisu nisli na simpatije AOT, narocito nacin na koji bi Bregovic globalno resavao "srpsko pitanje"; ali, Bregovic ne bi bio ono sto jeste - da dvadesetak dana docnije, usred (srpskog?) Pariza, nije sasvim zaboravio na konverzaciju koju AOT jos pamti kao prvoklasna napaljena budala.\nDrugim recima, Goran Bregovic je Zbir Iskustava Ex-Jugoslavije: jedan od retkih koji i dalje s ponosom priznaje da je Jugosloven (ma sta to znacilo), jedan od onih koji se vrlo cuvao komentara glede rata na ovim balkanskim prostorima, jedan od onih koji nije zloupotrebio svoju ulogu u kampanji za Anta Markovica (secate se Bregovicevog TV-spota u kojem egzaltirano govori o multizvucnosti sarajevskih religioznih objekata), jedan od onih koji nigde javno nije podrzao Slobodana Milosevica, jedan od onih koji je s lakocom umeo da izadje na kraj s tupavim novinarima iz jos tupavijih medija, jedan od onih koji s pravom smatra da Prirodna Inteligencija nije Dar vec Sredstvo.\nSta god mislili o Bregovicu, voleli njegove pesme ili povracali nad radovima iz njegovih inozemnih filmova - jasno je da imamo posla s krajnje pametnim tipom kojeg ne mozete zajebati klasicnim balkanskim forama; taj isti Balkan, kao alibi, posluzio je Bregovicu da iza njega u Svet posalje Zvuk koji svojom viseznacno-egzoticno-tribalnom kulturom savrseno predstavlja Japi- Srbiju u doba njene enormne (ne)popularnosti; istovremeno, podrska Bregovica Studentskom protestu - logican je nastavak aktivnosti coveka koji ne zna sta su to iznenadjenja, koji Uspeh smatra navikom, koji zna da nema premca - a koji vise nego odlicno shvata da mu Niko Nista Moze, uprkos Vucelicu, Bogoljubu ili Bilo Kome; Bregovicu je, budimo iskreni, svejedno - sve dok je Domovina u pitanju ("Kad to neko ne razumije, onda ne govorimo istim jezikom, on nije isti covjek k'o ja! Stalno to ilustrujem pricom o kornjacama koje se izlegu na nekoj plazi, pa plove dvadeset godina, da se opet vrate na plazu i poloze jaja! Biologija je jebena furka!").\nI za kraj: "Volio bih da zavrsim zivot sasvim normalno, prirodno... da stanujem na nekom finom mjestu, da nekome budem komsija, da nedjeljom perem kola, zena pere prozore, da mi djeca odrastu i furaju se na fudbalere. Mada, meni nedosataje jedna efektna smrt, pa da me raja vecno voli"...\n"Turci su harali petsto godina i bilo je samo nekoliko sporadicnih ustanaka, Hrvate je guzio kako je ko navratio, s vrlo sporadicnim bunama, tu je navracao ko je htjeo, jebo te... Zato su komunisti moj favorit u istoriji ovih naroda"\n(Knjiga "Bolja proslost", 1989)\n"Jugoslavija se mora napraviti drugacija, jer je ovako bratstvo i jedinstvo napravljeno kao u kakvoj bajci. Ono se mora napraviti realno, na ekonomskoj osnovi jer je na politickoj to dogovoreno odavno: da Srbi hoce sa Slovencima zato sto imaju interes, zato i Slovenci sa Srbima, i Hrvati, zato sto je interes u pitanju. To sto je avnojevska Jugoslavija proglasena kao zbratimljeni narodi, plamenovi u grbu... to nista ne znaci u ekonomskom smislu u ovom vremenu kad ljudi, vjerovatno i narodi, izmedju sebe moraju imati neki naglaseni materijalni interes da bi bili skupa..."\n"Ja inace mislim da su Muslimani konstruktivan faktor vrlo bitan i u Bosni i u Jugoslaviji. Jako je dobro da im je na celu Izetbegovic. Jer, kad si vec vodja, onda je vrlo tesko odluciti se da ne budes i vojskovodja i umjesto toga odabrati da budes politicar. Kad se vodja odluci biti politicar, to je doista stvar za respekt. Izetbegovic je izrazito umjeren, i uopce, politicari u Bosni iz sve tri stranke pomalo izgledaju kao politicari, vjerojatno stoga sto on (Izetbegovic) namece takvu jednu atmosferu..."\n(Sijecanj 1991, "Slobodna Dalmacija")\n"Ima ljudi koji su iz hobija Jugosloveni... Ja nemam drugog izbora jer se moj otac zove Franjo Bregovic, a majka Borka Perisic, tako da ja nemam sta drugo da budem sem Jugosloven! Ja sam rodjen u Jugoslaviji i ona je moj emotivni zavicaj - to sto ona ne postoji geografski i politicki, nema za mene nikakav znacaj jer nikad nisam ni bio vezan za jugopolitiku ili geografiju: ja sam bio Jugosloven zato sto mi je srce tu stanovalo, a ne zato sto mi je guzica bila u Sarajevu, Beogradu i Zagrebu"...\n(Novembar 1995, "Telegraf")\n"Neka moja prijateljstva su zaista zamrznuta u toku ovog rata, ocekujem da se polako odmrznu, a neka su intenzivnija nego ikad. Ja sam zrtva rata, ali skoro pocinjem rat da shvatam kao prirodno stanje..."\n(Novembar 1995, "Duga")\n"Ja Sarajevo nisam nikad shvatao kao nesto politicko, kao nekakav skup zgrada u kojima se odvija nekakva neprijateljska politika. Sarajevo je moje emotivno mjesto, ni gradjevinsko ni politicko. Tamo sam odrastao, isao u skolu, tamo imam hiljadu uspomena. Ne mislim sa pozicije nekog ko je presao cetrdesetu pa prebira po uspomenama. Nemam to u karakteru. Kad bi me gonila policija, znam tacno deset vrata na koja mogu da odem. To ne znaci da u Beogradu tih deset vrata nemam, ali Sarajevo je nekako ipak moj grad. Vjerujem da neko ko je Beogradjanin moze da razume kako se osjeca covjek sa strane kad ga pitas sta si ti, a on kaze Beogradjanin."\n(Maj 1997, "Vreme")


Voka Informatika - IKT\nPrezentacije - hiperveze i akciona dugmad\nU slajd prezentacije mogu se uneti i veze prema drugim datotekama na računaru ili veb mestima. Veze se mogu postaviti na tekst, slike ili druge objekte, ali i na akciona dugmad koja možemo sami kreirati dajući im željeni izgled.\nPrezentacije - animacija objekata\nObrada audio i video sadržaja\nSnimljeni video zapis najčešće ne zadovoljava kriterijume onog ko ga je snimio. Često se snime i nepotrebni delovi, neko nenamerno uleti u kadar, ruka zadrhti,... Za popravljanje ovakvih grešaka pri snimanju, koristi se obrada video zapisa u toku koje se odsecaju nepotrebni delovi, brišu, pozicioniraju, kopiraju, premeštaju, dodaje zvuk, tekst, razni efekti.\nFormatiranje strane i štampanje\nDa bi dokument „lepo“ izgledao moramo ga pre štampanja oblikovati, odnosno formatirati. Tekst koji smo otkucali treba da bude pregledan i funkcionalan. U ovoj lekciji saznaćete o čemu treba voditi računa u procesu formatiranja.\nKada napravite tabelu, Microsoft Office Word nudi mnogo načina za njeno oblikovanje. Vaše tabele mogu biti stilizovane onako kako vi to želite, simitričnog ili nesimitričnog izgleda.\nTabele u tekstualnim dokumentima\nTabele predstavljaju pregledan način predstavljanja srodnih podataka radi:\nlakše manipulacije podacima,\nRačunarska grafika je polje vizuelnog računarstva u kojem se pomoću računara stvara slika, ili podešava i menja slika iz stvarnog sveta. Deli se na:


» Slavna Peti Smit svira na „Egzitu“\nSlavna Peti Smit svira na „Egzitu“\nLegendarna američka kantautorka i umetnica Peti Smit, koju mnogi zovu kumom panka, dolazi na „Egzit“ koji se od 9. do 12. jula održava u Novom Sadu! Peti koja je odavno zauzela mesto na listi najuticajnijih muzičara svih vremena na „Mejn stejdžu“ će nastupiti u subotu, 11. jula.\nPeti Smit ima izuzetan životopis. Rođena je kao Patrisija Li Smit 1946. u Čikagu, odrasla u Nju Džersiju, a 1967. se preselila u Njujork, gde je ubrzo postala članica čuvenog avangardnog „Pesničkog projekta“ koji je 1966. u Ist Vilidžu osnovao Pol Blekburn. Početkom sedamdesetih Peti se bavila slikarstvom, glumom, pisala je poeziju, a 1971. sa glumcem Semom Šepardom napisala je i glumila u komadu „Cowboy Mouth“, a predstavu je najavljivao plakat na kojem je pisalo da u komadu igraju „čovek koji liči na kojota i žena koja podseća na vranu“. Zajedno s Alenom Lanijerom iz benda „Blue Oyster Cult“ napisala je nekoliko pesama koje su se našle na pločama ove kultne grupe, a početkom 1974. Peti Smit je počela ozbiljnije da se bavi muzikom, a sa svojim bendom je 1975. objavila album „Horses“ na kojem je kombinovala pank muziku i recitovanje poezije. Ploča je predstavljala jedno od pionirskih izdanja koja su najavila predstojeću pank revoluciju u svetu. Osim obrade numere „Gloria“ Vana Morisona, sa albuma koji je nezaobilazan deo svake liste najznačajnijih ploča u istoriji muzike izdvojile su se i numere „Redondo Beach“ i „Free Money“.\nNakon albuma „Radio Ethiopia“ iz 1976, koji je ostao upamćen po naslovnoj numeri koju kritičari i dan-danas nazivaju „10 minuta buke“, Peti je 1978. objavila svoju komercijalno najuspešniju ploču „Easter“, koju je najavio singl „Becouse the Night“, koju je Smit komponovala zajedno sa Brusom Springstinom. Naredne godine snimila je album „Wave“, koji i pored uspešnih singlova „Frederick“ i „Dancing Barefoot“ nije ponovio uspeh prethodnog izdanja.\nNakon raskida veze sa dugogodišnjim partnerom Alenom Lanijerom, Peti je upoznala Fredija Smita, nekadašnjeg gitaristu benda MC5 i preselila se u Detroit. Veći deo osamdesetih Smit se nije bavila muzikom, posvetila se porodici (sa Smitom ima dvoje dece, sina Džeksona i kćerku Džesi), a nakon devet godina pauze 1988. objavila je album „Dream of Life“ sa kojeg je veliki hit postala numera „People Have the Power“. Početkom devedesetih Peti je posle serije porodičnih tragedija (u kratkom razmaku su preminuli Fred Smit i njen brat Tod) želela da digne ruke od muzike, međutim, njeni prijatelji, Majkl Stajp, pevač grupe R.E.M. i čuveni bit pesnik Alen Ginzberg su je nagovorili da ponovo krene na turneju. Posle zajedničkih nastupa sa Bobom Dilanom, Peti se 1996. vraća u studio i objavljuje album „Gone Again“, a iste godine sa Stajpom snima pesmu „E-Bow the Letter“. Do kraja devedesetih izdala je još dve ploče „Peace and Noise“ i „Going Ho“, a za numere „1959″ i „Glitter in Their Eyes“ bila je nominovana za nagradu „Gremi“.\nPeti Smit je 2007. primljena u rokenrol „Kuću slavnih“, a umesto nabrajanja mnogobrojnih priznanja koje je dobila u prethodnih desetak godina, dovoljno je pomenuti izvođače na koje je muzika Smitove imala veliki uticaj – Majkl Stajp, bend U2, „The Smiths“, „Sonic Youth“, „Garbage“, KT „Tanstal“…\nRazvodi se Vil Smit?\nTagovi: [ bob, dilan, exit, peti, slavna, smit ]\nNema komentara na “Slavna Peti Smit svira na „Egzitu“”\n« Miki Đuričić: Kupiću kućicu kraj reke! /intervju/\nAnđelina Džoli se onesvestila na snimanju »


NephroCare - O nama - Vesti - Srbija prva među 18 zemalja Evrope, Bliskog Istoka i Afrike\nFri. Apr 25, 2014\nSrbija prva među 18 zemalja Evrope, Bliskog Istoka i Afrike\nU strogoj kontroli kvaliteta dijalize u 18 zemalja regiona Evrope, Bliskog Istoka i Afrike (EMEA) u Fresenius dijaliznim centrima, Srbija je treću godinu za redom proglašena za najbolju i osvojila je NephroCare Medical Award.\n„Ponosni smo što smo visokim kvalitetom dijaliznih tretmana u našim centrima u Srbiji omogućili pacijentima duži i kvalitetniji život. Godišnja stopa smrtnosti u našim dijaliznim centrima je 6.6% što je značajno niže u odnosu na drugih 18 zemalja i što na najbolji način odražava kvalitet našeg rada. U osnovi ovog uspeha nalaze se vrhunska dijalizna tehnologija koja omogućava primenu najsavremenijih metoda dijalize, dobra klinička praksa bazirana na primeni najnovijih naučnih i stručnih saznanja pretočenih u procedure i smernice rada čija je primena obavezna i strogo kontrolisana i iznad svega dobro obučeno i posvećeno medicinsko osoblje\nBriga o našim pacijentima i najviši mogući kvalitet dijaliznog tretmana ostaju prioritet u našem poslovanju, kao i konstantno ulaganje u edukaciju zaposlenih i pacijenata. Nadamo se da će naš model rada poslužiti kao primer dobre prakse i drugim dijaliznim centrima u zemlji i EMEA regionu.“ – rekao je Prof. dr Rajko Hrvačević, generalni direktor kompanije Fresenius Medical Care Srbija.\nKod svih pacijenata u Fresenius centrima u Srbiji primenjuje se hemodijafiltracija, najsavremenija metoda dijalize. Prema rezultatima skoro publikovane studije španskih autora, stopa smrtnosti bolesnika kod kojih se primenjuje hemodijafiltracija je za 30 odsto manja u odnosu na standardnu hemodijalizu. Isto tako, učestalost epizoda pada krvnog pritiska tokom hemodijalize i hospitalizacija kod ovih bolesnika je značajno manja što donosi bolji kvalitet života ovih bolesnika ali i značajne uštede fondovima zdravstvenog osiguranja.


13:01h UŽIVO NA KURIR TELEVIZIJI PREDSEDNIK SRBIJE DANAS U CENTRU BEOGRADA: Obilazi radove na Savskom trgu u 13 časova\n26.05.2020. 07:14h 25.05.2020. 20:13h\nSedma sila Glavna junakinja je novinarka Ksenija, koja kreće u istraživanje nestanka druga iz razreda u doba izolacije\nIako to publika možda i ne očekuje, Srbija će već početkom 2021. dobiti prvi igrani film „Pored tebe“, koji se dešava u vreme epidemije kovida 19.\nZa mesec dana Stevan Filipović kreće u snimanje ovog ostvarenja, a na projektu je okupio producenta Branislava Jevića, Isidoru Bulatović (asistentkinju režije na Stevanovom kratkom filmu „Star Wars: Breaking Point“), Darka Ivića, koji i igra lik Tadije, novinarku Espresa i stručnu saradnicu na scenariju Nataliju Atanacković i direktorku Šabačkog pozorišta Minju Bogavac.\nMediji i nestali\n- Ovaj film je međunastavak, dešava se pet godina nakon „Pored mene“ i pet godina pre „Pored nas“, koji je već najavljeni nastavak. Srećemo likove iz filma „Pored mene“, pet godina nakon završetka gimnazije, kada se dešavaju krupne promene. Videćemo šta se kome desilo u tih pet godina i na kom su putu. Ksenija (Mina Nikolić), koja je bila epizodni lik u prethodnom filmu, sada postaje protagonistkinja i priču pratimo iz njene perspektive - novinarke tabloida koja kreće u istraživanje nestanka druga iz razreda u doba izolacije. Kako se odvija istraživanje kada nema izlaska iz kuće? Za desktopom. Dramaturški gledano, pandemija je vrlo jak okvir. Tematizujemo je u filmu i bavimo se time kako ona utiče na naše likove i na njihove sudbine - kaže Filipović za sajt Filmskog centra Srbije.\nFilipović se odlučio na ovaj potez jer nije mogao da snima prvobitno planirani projekat „Pored nas“.\n- Ne volim čekanje. Volim gerilu, improvizaciju i snalaženju u suludim okolnostima. Kad je počela pandemija, bilo je vrlo izvesno da ćemo snimanje trećeg dela morati da pomerimo za sledeću godinu, a rad s glumcima je već počeo, trebalo je to da iskoristimo - objasnio je Filipović.\nSiguran samo Tadija\nReditelj još drži u tajnosti ko će se od glumaca iz filma „Pored mene“ pojaviti u nastavku, a jedino je sigurno da ćemo gledati Tadiju, kog igrao Darko Ivić.\nGlumački geni Mine Nikolić\nPRVA GLAVNA ULOGA ZA ĆERKU MARKA NIKOLIĆA\nMina Nikolić ćerka je proslavljenog glumca Marka Nikolića, a uloga u filmu „Pored tebe“ biće joj prva glavna na filmu. Mina glumi u drugoj sezoni serije „Žigosani u reketu“, gde igra lik Gage, a deo je obrazovnog programa RTS i emisije „Nebojša čelik šou“. Mina je pre pandemije radila u jednom kafiću, i kako kaže, priželjkuje ulogu u komediji zato što bi za nju to bio izlaz iz njene „zone komfora“.\nJEDNA RADILA KAO KELNERICA, DRUGA POSTALA MOĆNA ŽENA! Glumice koje su BLESNULE na filmu, a onda nestale sa scene!\nSRPSKE LIKOVE IZ KULTNIH FILMOVA MOGLI SU DA IGRAJU DRUGI GLUMCI: Naše glumice priznale ZAŠTO se ODBIJAJU ULOGE!\nkoronaepidemijafulmsnimanjePored tebefilm Pored tebeStevan FilipovićMina Nikolić


Žrijeb grupa za Mundijal u Rusiji: Hrvatska s Argentinom, Srbija s Brazilom | Kodex.ME\nPutin otvorio svečanost\n01. 12. 2017 - 18:31 Autor: Kodex\nNa prvi pogled, kao najjača grupa djeluje “D“ u kojoj su, osim Hrvatske, još Argentina, Nigerija i Island. Moglo bi biti zanimljivo i u grupi “F“ u kojoj su Njemačka, Meksiko, Švedska i Južna Koreja, prenosi Anadolija.\nUtakmice Svjetskog prvenstva igraće se na 12 stadiona u 11 ruskih gradova, s obzirom da Moskva ima dva sjajna objekta stadion Lužnjiki i Otkritje. Uz rusku prijestonicu na listi gradova domaćina utakmica Mundijala su: Sankt Peterburg, Kaliljingrad, Kazanj, Nužnji Novgorod, Samara, Volgograd, Saransk, Rostov na Donu, Soči i Jekaterinburg.\nJedino što je prije žrijeba bilo poznato jeste da će Rusija biti postavljena na prvu poziciju u grupi “A“, kako bi igrala na otvaranju Svjetskog prvenstva 14. juna 2018. na stadionu Lužnjiki.\nFinale bi se trebalo igrati na istom stadionu 15. jula sa početkom u 16 sati.\nRuski predsjednik Vladimir Putin svečano je otvorio ceremoniju žrijeba grupa za Svjetsko prvenstv.\nPutin je održao petominutni govor, nakon što je došao na binu s Đanijem Infantinom, predsjednikom Svjetske fudbalske federacije (FIFA).\n“Učinićemo sve da napravimo veliki sportski festival. S nestrpljenjem očekujemo Svjetsko prvenstvo prijateljstva i fer igre, vrijednosti koje se s vremenom ne mijenjaju", kazao je između ostalog Putin.\n04. 12. 2018 - 20:09 | Svijet\n04. 12. 2018 - 11:02 | Svijet


Tragedija u Kolašinu: Otac ubio kćerku, pa sebe\nKuća u kojoj se odigrala tragedija\nDragan Pižurica (64) ubio je juče u Kolašinu svoju kćerku Anu Pižuricu (30), nakon čega je izvršio samoubistvo.\nSve se odigralo u porodičnoj kuću u Kolašinu, a tragediji je prethodila svađa.\nTela oca i sestre našao je brat koji je došao iz Podgorice.\nKako javlja dopisnik Dnevnih novina iz Kolašina, Draganov rođeni brat je pre trideset godina ubio svoju devojku i sebe.\n« DRAMA U KNJAŽEVCU: Sprečen pokušaj otmice dve devojčice Softić: Gotovo sam siguran u ulogu DB u ubistvu Ćuruvije »


Dobrovoljna bezbednosna mera | BSH Hausgeräte GmbH\nDobrovoljna bezbednosna mera\nVAŽNO BEZBEDNOSNO OBAVEŠTENJE\nPOTENCIJALAN RIZIK OD EKSPLOZIJE kućnih aparata na plin\nMolimo vlasnike uređaja obuhvaćenih kampanjom da sprovedu sledeće bezbednosne korake\nPlinska ploča za kuvanje\nSamostojeći šporet na plin\nU Crni Gori su sledeći aparati na plin proizvedeni od 2006 do 2011., obuhvaćeni kampanjom: Bosch plinska kombinovana ploča i Bosch šporeti na plin.\nU određenim okolnostima može doći do oslobađanja plina i u ekstremno retkim slučajevima do rizika od eksplozije. Razlog je potencijalno oštećenje nastavka za dovod plina.\nDa bi izbegli potencijalnu opasnost, vlasnici spornih uređaja bi trebalo bez odlaganja da zatvore dovod plina do uređaja i prestanu da ga koriste dok se nastavak za dovod ne zameni.\nBSH poziva sve vlasnike navedenih kućnih aparata na plin da provere da li je njihov uređaj obuhvaćen bezbednosnom kampanjom. BSH nudi svim vlasnicima spornih uređaja besplatnu zamenu nastavka za plin od strane sertifikovanog servisera u domu vlasnika.\nIzvinjavamo se zbog eventualnih neugodnosti i zahvaljujemo Vam se na razumevanju i strpljenju. Molimo Vas da nas pozovete ukoliko imate nedoumice oko provere da li je Vaš uređaj obuhvaćen kampanjom ili imate dodatna pitanja.\n1. Proverite da li se mere odnose na Vaš uređaj na sledeći način:\nPažljivo pogledajte uređaj prikazan iznad. Ukoliko je sličan Vašem uređaju, proverite da li se na njega odnosi dobrovoljna mera bezbednosti.\nZapišite broj modela (E-Nr.) i četvorocifreni broj serije (FD) na pločici sa tipom uređaja (pogledajte slike u nastavku).\nPlinska ploča za kuvanje širine 60cm sa mehaničkim komandama sa desne strane može biti obuhvaćena kampanjom.\nŠporeti na plin sa ili bez fioke mogu biti obuhvaćeni akcijom.\n2. Da biste utvrdili da li se bezbednosne mere odnose na Vaš uređaj molimo Vas da uneste sledeće brojeve u polja.\nBroj modela (E-Nr.): npr. HGV74W355A/01 (unesite kompletan broj)\nBroj serije (FD): npr.8912\nEmail adresa: * * Vaš email ćemo koristiti isključivo za aktivnosti vezane za dobrovoljnu bezbednosnu akciju, ne za promotivne svrhe. Rezultate pregleda ćemo Vam poslati na email koji ste uneli.\nHow did you find out about the safety campaign? (optional) * Isporuka rezervnih delova/dodatnog pribora\nCall centar servisne službe: 050 432 575\nDr. Gerhard Dambach (Chairman and CEO)\nCopyright 2021 BSH Hausgeräte GmbH, Germany. All rights reserved.\nSavinjska cesta 30 3331 nazarje, Slovenija


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: NATO brine o svojim granicama\nBeta; Objavio: B.V.\nNA BALKANU 07. 12. 2017. 14:25 >> 14:03 0\nMakedonija je na putu ka NATO još od 1999, iste godine kada je Albanija zaključila Akcioni plan za članstvo (MAP) da bi konačno postala članica deset godina kasnije. Crna Gora je isti put prošla izmedju 2009. i 2017, podsjeća DW i dodaje da bi najveća prepreka koju je Skoplje imalo na putu evroatlantskih intergracija – spor sa Atinom oko imena države – mogla bi uskoro da bude uklonjena.\nDW navodi da još nije izvjesno da će Grčka prihvatiti ulazak sjevernog susjeda u NATO pod međunarodno priznatim imenom Bivša Jugoslovenska Republika Makedonija (FYROM), ali su nakon smjene vlasti u Skoplju odnosi svakako relaksirani.\nDanijel Server, američki stručnjak za Balkan sa vašingtonskog Univerziteta "Džon Hopkins" rekao je za DW da Evropska unija i SAD treba da urade više kako bi spor oko imena odmah bio riješen na osnovu takozvanog Prelaznog sporazuma iz 1995. godine.\nAli, bilo bi suviše prosto predstaviti razmirice oko imena kao jedinu prepreku za ulazak u NATO, smatra Džejms Meki, šef Kancelarije za evroatlantska i globalna partnerstva u NATO.\n"Vidjeli smo i nazadovanje u pitanjima demokratije i vladavine prava u pogledu djelovanja bezbjednosnih i obavještajnih službi", rekao je on za DW i podsjetio da se novi makedonski premijer Zoran Zaev obavezao na reforme u tom pogledu.\nStanje demokratije i vladavine prava češće se analizira u vezi sa pridruživanjem EU, ali Meki naglašava da je to jedan od najvažnijih aspekata saradnje NATO i EU. Podaci o napretku na Zapadnom Balkanu razmjenjuju se "skoro na dnevnoj bazi".\nTakav pristup Makedonije, prema rečima Džemsa Mekija, u oštrom je kontrastu sa razvojem u Bosni. Vojni šef NATO je političkim liderima u toj zemlji prošlog mjeseca saopštio da BiH ispunjava vojne uslove za prijem u Alijansu, ali da politički progres ne postoji.\nKako su nedavno članovi Predsjedništva BiH rekli u odvojenim intervjuima za DW, protivljenje političkih predstavnika Srba članstvu u Alijansi praktično je ovu temu stavilo na led.\n"Imamo štab NATO u Sarajevu... Tamo je više od 30 stručnjaka koji svakodnevno rade sa Bosancima kako bi podstakli odbrambene reforme. Nadamo se jačanju tih odbrambenih institucija, da ćemo im pomoći da postanu jače kako bi osigurale bezbjednost u zemlji. Ali na posletku je potrebna politička volja, baš kao i za reforme neophodne za pristup EU, potreban je dogovor kako bi se preduzele neophodne reforme", rekao je Meki.\nRoza Balfur iz njemačkog Maršalovog fonda upozorila je da ne bi trebalo propustiti trenutak da se pruži podrška novom samopouzdanju koje se razvilo u Makedoniji. "Za razliku od Srbije gdje mnogi vide Rusiju kao najboljeg prijatelja, Makedonci djeluju jače opredijeljeni za pridruživanje EU. Dakle ne bih se fokusirala na probleme već na pozitivne trendove koji su u naletu". rekla je ona.\nNi u NATO ne previđaju ruski uticaj na Balkanu. "Volio bih da mogu da kažem da sve ovo radimo jer smo dobri ljudi... Ali iskreno, ovo radimo jer je u pitanju ključni bezbjednosni interes NATO da nemamo nestabilnost na svojim granicama", rekao je Meki.\nNATO obećao Gorbačovu da se neće širiti\n11. 10. 2018. 7\nRusija da poštuje sporazum o nuklearnom oružju


U Romskom edukativnom centru obeležen Svetski dan RomaThe Roma Education Centre marked International Roma Day 10 aprila, 2013\nIntegracija Roma opšte opredeljenje Svečanost povodom Svetskog dana Roma održana u prostorijama Romskog edukativnog centra u Požarevcu. Pored predstavnika Romske organizacije, ovoj proslavi su prisustvovali predstavnici ogranaka ove organizacije iz svih opština u Braničevskom okrugu,...\nPete festivalske večeri nastupilo je Narodno pozorište Sombor sa predstavom Čarobnjak, po tekstu Fedora Šilija i u režiji Borisa Liješevića. Po oceni žirija publike glumac večeri je Svetozar Cvetković dok je po oceni stručnog žirija...\nČetvrtog dana festivala “Milivoje Živanović” odigana je velika ansambl predstava Konstantin u Narodnog pozorišta Niš i Narodnog pozorišta Beograd u režiji Juga Radivojevića. Istorijska drama o životu i delu Konstantina Velikog, od...\nPorodica Milanović poklonila Gradu ikonu „Sveta Trojica“Milanovic family donated to the city icon “The Trinity” 04 aprila, 2013


RUSIJA IMA NAFTE I GASA ZA NAREDNIH PEDESET GODINA! - Informer Ad\nNovosti/Informer | 29. 11. 2021.\nRusija poseduje zalihe nafte za narednih 30 godina, a gasa za 50 godina, saopštio je potpredsednik vlade Rusije Aleksandar Novak\n- Rusija poseduje ogromne zalihe nafte i gasa. Pri sadašnjim uslovima i nivou proizvodnje u Rusiji, zaliha nafte ima dovoljno za oko 30 godina, a gasa za oko 50 godina - rekao je Novak.\nVujović u Kosjeriću: Gradimo zelenu infrastrukturu za buduće generacije! (FOTO, VIDEO)\nBratska cena gasa Rusije Srbiji, uskoro dobijamo Sputnjik lajt!\nVujović u Kosjeriću: Gradimo zelenu infrastrukturu za buduće generacije! (FOTO, VIDEO) sledeća vest\nOn je izrazio nadu da će i narednih godina ovi resursi biti traženi na tržištu energenata.\nPodsetimo, cena gasa je jutros opet prešla granicu od 1100 dolara za hiljadu kubnih metara, dok se nafta kupuje za 75,2 dolara za barel.\nZARADIO KRIVIČNU ZBOG ŠTEKOVANJA GORIVA! U kući pored Grocke krio burad sa više od 1.300 litara naftnih derivata/FOTO/\nKRADLJIVAC NAFTE IZA REŠETAKA! U okolini Valjeva iz kamiona i radne mašine ISTOČIO OKO 800 LITARA GORIVA\nRusija nafta gas Pola veka\nKAO NIJE SA OVOGA SVETA! Rodilo se tele sa TRI OKA i ČETIRI NOZDRVE! Mnogi veruju da je viša sila uplela prste... (VIDEO)\nBRITANCI UVEŽBAVAJU UPAD SPECIJALACA SAS?! Šta se krije iza "VAZDUŠNOG MOSTA" između Londona i Kijeva


O nama – Auto BEBA Pančevo\nIn den folgenden Abschnitten haben wir grundlegende Informationen zu Echtgeld-Slots für Sie zusammengestellt. Wir hoffen, dass Sie mit diesem Wissen problemlos Maschinen auswählen können, die auf Ihre Bedürfnisse zugeschnitten sind Online-Casinos – die ehrlichen – verwenden Verschlüsselungstechnologien, die Ihre Daten genau wie in Banken schützen. Dank dessen werden Hacker sie nicht stehlen online casino mit 1 euro einzahlung Darüber hinaus können wir im Zet Casino auf viele Aktionen zählen, einschließlich wöchentlicher Boni an ausgewählten Tagen und Turnieren, bei denen Treuepunkte der Preis sind. Diese … können wir gegen Bargeldboni eintauschen.\nFirma Auto BEBA postoji od avgusta 2002.godine, a nastala je kao proširenje delatnosti prodavnice Dragstor BEBA, koja je svoje ime i ugled gradila od 1989.godine.\nProverenom poslovnom politikom i konstantnim usavršavanjem uspeli smo da se istaknemo kao pouzdan partner u održavanju Vašeg vozila. Naša ponuda je nastala kao rezultat pažljivog praćenja trendova razvoja i potreba tržišta, kao i želja da što pre odgovorimo na Vaše zahteve. Tako da se naša ponuda odmah raspoloživog asortimana sadrži oko 20 000 različitih artikala za većinu popularnih evropskih, ali i dobar deo dalekoistočnih vozila. Naravno, ako određeni artikal nemamo na stanju, naša služba nabavke će se potruditi da Vam traženi proizvod obezbedi u najkraćem roku.\nU našem asortimanu se izdvajaju delovi za vozila sledećih proizvođača:\nVW (VolksWagen), AUDI, SEAT, Škoda\nPežo, Citroen, Reno\nHYUNDAI, KIA, DAEWOO, CHEVROLET…\nTOYOTA, MAZDA, HONDA, NISSAN…\nneke smo sigurno zaboravili, ali zato nas pozovite i proverite…\nNa tržistu Pančeva postojimo jos od 1989.godine kao samostalna trgovinska radnja “Dragstor BEBA” za promet robe široke potrošnje. Konstantnim poboljsanjem kvaliteta usluge i asortimana stekli mo poverenje velikog broja naših sugrađana. Avgusta 2002.godine proširujemo delatnost i na tržište izlazimo sa ponudom auto delova i opreme za motorna vozila kroz posebnu poslovnu jedinicu koja je vec stekla određeni imidž u našem okruženju pod imenom AUTO BEBA. Proverena poslovna politika nastavlja da se primenjuje u nabavci i distribuciji auto delova i opreme. Saradnjom sa vodećim uvoznicima i distributerima na našem tržištu u mogućnosti smo da tržištu ponudimo više od 20 000 različitih artikala iz sopstvenog lagera, a takođe i veoma brzu nabavku i isporuku artikala kojih nemamo na našem lageru, a u mogućnosti smo da iste nabavimo.\nU našem asortimanu nudimo veliki asortiman rezervnih delova i opreme za:\nKamione i radne mašine\nTraktore i poljoprivrednu mehanizaciju\nSa ponosom ističemo da zauzimamo lidersku poziciju u distribuciji auto delova i opreme za putnička vozila na području Pančeva i okoline.


'Pet izazova u 2018? Ne želimo da slušamo ucene Jija'\nIzvor: Sputnjik,Lokalne novine | Obrenovac, 01.01.2018.\nŠef srpske diplomatije Ivica Dačić naveo je za “Sputnjik” pet glavnih spoljnopolitičkih izazova Srbije tokom 2018. godine\nFoto:Tanjug / Filip Krainčanić\nKako navodi, prvi je “odbrana Kosova i Metohije”.\n“Svuda, na svakoj važnoj adresi, na svakom svetskom meridijanu, borićemo se za državnu politiku Srbije prema južnoj pokrajini Kosovu i Metohiji”, kaže Dačić.\nPrema njegovim rečima, u 2017. je mnogo učinjeno na diplomatskom polju te bore i “danas je svim moćnim centrima u svetu potpuno jasno da nepriznato Kosovo ne može da zaokruži državnost”.\nTakođe, Dačić je naveo da su u 2017. počela povlačenja priznanja Kosova, kao i da tu “neće biti kraj”.\n“Srbija je opredeljena za dijalog sa Prištinom, ali ako neko bude insistirao da se promeni format briselskih razgovora i da se u njih uključi i SAD, tražićemo da se procesu pridruži i Ruska Federacija. Za to smo dobili i podršku predsednika Vladimira Putina. Srbija je spremna da se dođe do prihvatljivog rešenja za sve. Srbija nije spremna da se odrekne Kosova i Metohije. U toj borbi nismo sami. Pre svega, uz nas je Rusija koja neće dozvoliti da Kosovo postane član Ujedinjenih nacija. Takođe, uz pomoć prijatelja, odbićemo napade Prištine da dobiju stolicu u Unesku i Interpolu”, naveo je Dačić.\nDrugi spoljnopolitički izazov Srbije u 2018. jeste, kako navodi, “odnosi sa Rusijom”.\n“U odnosima sa Rusijom naša zemlja nema nikakve kalkulacije. Rusi su naši prijatelji i braća. Rusi su nam oslonac u međunarodnoj areni”, naveo je Dačić ističući po pitanju uvođenja sankcija Rusiji da “svima potpuno nedvosmisleno poručujemo — taj film nećete gledati”.\n“Rusija nas je, po ko zna koji put u istoriji, odbranila u SB UN kad je pokušao da se realizuje plan da se srpskom narodu udari žig — genocidnog. Rusija u svojim rukama ima veto za odbranu Srbije koja je često politička meta u brojnim geopolitičkim igrama na Balkanu”, ističe Dačić.\nTreći izazov je “put ka Evropskoj uniji”, ocenjuje šef srpske diplomatije iako je, kako navodi, Srbija na tom putu “često nepravedno kočena, uslovljavana, pa i kažnjavana, bez svoje krivice”.\nDačić je kao četvrti izazov istakao “partnerstvo sa Amerikom”.\n“Želimo da staru politiku nerazumevanja i suprostavljenih interesa potpuno preokrenemo u politiku iskrenog partnerstva. Naravno, ne možemo u svemu da imamo isti stav, ali insistiramo na poštenom odnosu međusobnog razumevanja. Zato, ne želimo više da slušamo ucene službenika kao što je Brajan Hojt Ji. Ne želimo da odgovaramo na zahteve ‘jastrebova’ iz bivše administracije koji su godinama otvoreno zastupali izrazito antisrpsku politiku. Ali, hoćemo da čujemo Donalda Trampa i Reksa Tilersona, kao što nam je veoma stalo da i oni čuju nas”, kaže Dačić.\nOsim toga, on je kao peti izazov naveo “politiku vojne neutralnosti” ističući da Srbija neće ulaziti u vojne saveze.


Luksuzni stanovi u vrhunskoj palači - Nekretnine - Minčeta nekretnine\nProdaju se moderni stanovi u novogradnji u Boka - kotorskom zaljevu. Zgrada je građena u duhu starih palača i najmodernije je djelo arhitekture, u kamenu i staklu, sa velikim otvorima. Smještena je prvi red do mora. Stanovi su od 63 do 120 m2 sa prekrasnim balkonima i terasama.\nBlizina svih sadržaja, restorani, barovi, tržnice, prodavaonice, bazeni, spa, teretane.


AMERIČKI AMBASADOR: Duboki koreni saradnje SAD i Srbije, podrška reformama i integracijama! | Serbiantimes.info\nKoreni dobrih odnosa Sjdinjenih Država i Srbije raznovrsni su i duboki, a dve zemlje danas rade na odgovoru na pandemiju koronavirusa. SAD podržavaju Srbiju u njenom strateškom cilju pridruživanja Evropskoj uniji, ali da bi se to ostvarilo neophodno je da Srbija napravi komplikovan i vitalan korak na tom putu i normalizuje odnose sa Kosovom, rekao je između ostalog ambasador SAD u Srbiji Entoni Godfri na onlajn predavanju u organizaciji Rotari e-kluba Srbija.\n“Naši odnosi nastavili su da jačaju dok učestalo pomažemo jednim drugima u ovoj krizi”, kazao je Godfri govoreći o pandemiji koronavirusa koja “traje mnogo duže nego što je iko od nas očekivao”. On se zahvalio se Srbiji zbog pomoći njegovoj ambasadi i američkim državljanima – kada su aerodromi zatvarani i mnogi Amerikanci nisu znali kako da se vrate kući, Er Srbija i Vlada Srbije obezbedili su više od 200 sedišta kroz dva specijalna leta za SAD, podsetio je on.\n“Ne mogu da kažem koliko je to bilo važno za nas, za porodice, posebno za ljude tamo kod kuće koji su čekali da im se najdraži vrate”, rekao je Godfri.\nI kada je Srbija uspela da u ranim fazama nabavi vakcine, Vlada Srbije ponudila ih je i američkim diplomatama u trenutku kada oni nisu bili sigurni da li će biti u mogućnosti da već prime svoje doze iz SAD.\nSrbija je ugledan model kada je reč o vakcinama, bilo da se govori o njihovoj nabavci, bili da je reč o njihovom raspoređivanju, što je zapravo vrlo komplikovano. Vlada Srbija prepoznala je da se mnogo dobija kroz deljenje vakcina i po regionu, kazao je ambasador:\n“Ova pandemija pokazala je da ne poznaje granice i Srbija je razumela da će pomoći svom sopstvenom širenju (zaraze) kroz pomaganje svojim susedima”.\nAmerička agencija za međunarodni razvoj (USAID), koja slavi 20 godina prisustva u Srbiji, posebno je aktivna, rekao je Godfri. Obezbeđeno je 3,5 miliona dolara za potrebštine i usluge u sklopu odgovora na pandemiju, uključujići koncentratore kiseonika, monitore za praćenje stanja pacijenata, zaštitnu opremu za lokalne klinike, mobilne rentgene i drugu opremu, dok se kroz agencije UN pomaže pri nabljavanju hrane, čak i novčane pomoći za najsiromašnije porodice. Pomoć se pruža i bolnicama, ali i specijalizovanim institutima da izrađuju testove za otkrivanje virusa, kao i svoja izvozna tržišta za te testove.\nGovoreći o američkim kompanijama u Srbiji, ambasador je podsetio da su one investirale više od četiri milijarde dolara i da zapošljavaju više od 20.000 ljudi, te da nekoliko tih kompanija značajno pomaže lokalnim zajednicama u kojima se nalazi u prevazilaženju problema usled pandemije.\nSAD, uglavnom kroz USAID, investirale su više od milijardu dolara kroz ulaganja u nove škole i bolnice, do pomoći medijima i programima izvoza u poljoprivredi.\n“Centar naše podrške Srbiji je podrška cilju Srbije – pridruživanju Evropskoj uniji. Oko toga organizujemo naš rad”, naglasio je ambasador.\nPosle skoro 17.000 skokova i mnogo dramatičnih situacija koje je preživeo, Boban Babović, čovek sa legendarne reklame za…\nNormalizacija odnosa sa Kosovom i unutrašnje reforme\nKao vitalan i komplikovan korak na tom putu, nastavio je, je normalizacija odnosa sa Kosovom. “Nerešen status odnosa Srbije i Kosova, nakon što je Kosovo proglasilo nezavisnost 2008, ostaje glavni izavov u procesu pristupanja EU. Brisel neće razmatrati novog člana sa nerešenim grancima”, naglasio je Godfri.\nZemlja sada stoji na kritičnoj tačci priključena, nastavio je. Politički lideri u Beogradu primili su k znanju da moraju da sprovedu ključne reforme.\nSAD nastavljaju da podržavaju Srbiju na polju vladavine prava i u borbi protiv korupcije, što su mere koje će dodatno da povećaju strana ulaganja. SAD su uložile preko milijardu dolara kako bi osnažile ekonomski rast, jačanje pravosudnog sistema i promovisanje dobre uprave u Srbiji.\n“Ali Srbija mora takođe da obezbedi istinski slobodne i otvorene izbore, u zdravom političkom okruženju u kom različiti glasovi imaju slobodan pristup medijima. To zahteva rešavanje dugotrajnih tema pravosudnog sistema i transparentnosti. Srbi treba da preduzmu vođstvo u tim naporima, a SAD su spremne da pomognu na sve načine na koje možemo”, poručio je ambasador Godfri.\nIntegracija regiona u EU\nAdministracija predsdnika Džoa Bajdena predana je tome i da pri tome blisko sarađuje sa Briselom. “To nisu lake teme i rezulati neće doći sutra, ali Srbija ekonomski, geografski i kulturno deo je evropske porodice i zaslužuje da dobije mesto na koje ima pravo – da bude deo Evropske unije”, naglasio je.\nAmbasador SAD u Srbiji nastavio je da njegova zemlja podržava integaciju svih zemalja Zapadnog Balkana u EU. Bez integracije celog Balkana, Evropa, “naš ključni partner”, Evropa, nije cela i mnogo je slabija.\nSnažno podržavamo evropske napore ka integraciji regiona, poput tržišta regiona, kao i inicijativu za ‘mini-Šengen’, zato što će to unaprediti regionalnu ekonomsku saradnju. Slobodan promet dobara, usluga, ljudi i kapitala, revitalizacija trgovinske i transportne mreže, unaprediće živote građana regiona”, podsetio je Godfri.\nGovorio je i o tome kako se radi na ostvarenju te vizije danas – kroz projekat “Novo srce Evrope”, koji predstavlja globalno partnerstvo Rotari fondacije i USAID-a. Rotarijanci i USAID, širom zemalja ovog dela Evrope i dela Azije, rade zajedno na jačanju svojih zajednica, promovisanju vrednosti otvorenog tržišta i transatlantskih veza, rekao je Godfri, i sam američki rotarijanac i pohvalio rotarijance u Srbiji zbog njihovih zalaganja i razumevanja šta je njihovim zajednicama potrebno.\nJubilej Milana Lučića su obeležila jedna krvava glava i jedan poklon za pamćenje!\nPosted by Serbian Times on Wednesday, April 14, 2021\nGodfri je pohvalio oprezno vođenje javnih financija u Srbiji u vremenu pre pandemije, što je omogućilo da država pomogne privredi kada je pandemija na stupila i da se sačuvaju radna mesta. Danas su mnoge firme iz SAD zainteresovane da uđu u partnerstvo sa Vladom Srbije na polju energetike i korišćenja obnovljivih izvora energije.\nProšle jeseni, usred pandemije, američka Agencija za razvoj (DFC) otvorila je prvu kancelariju u Evropi baš u Ambasadi SAD u Beogradu i odmah započela sa pregovorima sa Ministarstvom finansija Srbije i nekoliko banaka, kako bi obezbedili više od milijardu dolara kredita i garancija za kredite kao pomoć malim i srednjim preduzećia za prevazilaženje problema koje je donela pandemija.\nSve to će te ne samo poboljšati život, već unaprediti i razvoj ekonomije, zaključuje Godfri.\n“Jasno je da naše prijateljstvo i naši zajednički interesi – kulturne, ekonomske i bezbednosne veze – imaju duboke korene. Moja misija kao ambasadora… nevezano za to ko sedi u Beloj kući, je da se pomognem Srbiji da ostvari svoje ciljve”, naglasio je i primetio da iako su SAD među najvećim partnerima, javno mnjenje u Srbiji nije toga svesno.\n140 godina saradnje\nPodsećajući da se ove godine obeležava 140 godina diplomatskih odnosa dve zemlje, Godfri je podsetio i na 1918. kada je predsednik Vudro Vilson naredio podizanje zastave Srbije na Belu kuću, tik pored zastave SAD, kako bi iskazao solidarnsot sa Srbijom u Prvom svetskom ratu.\n“Do sada, u istoriji Sjedinjenih Država, samo još jedna zemlja imala je takvu čast. Pogađate koja? Bila je to Francuska”, rekao je ambasador.\nTokom Drugog svetskog rata, srpski seljaci pružili su utočište za više od 500 američkih pilota koji su bili obarani dok su bili na misji bombardovanja naftnih postrojenja u Rumuniji, koja su bila glavni izvor energenata za nacističku Nemačku.\nTajne misije spasavanja piloga iz Srbije, koja je bila pod nacističkom okupacijom, poznata kao Misija Haljard.\n“Iskreno, ne znam zašto još uvek nije snimljen film o tome. Čini mi se da bi bio holivudski hit”, kazao je Godfri. “Naši zajednički ciljevi, u oba svetska rata, osnov su na kojima gradimo naše moderno i postojeće prijateljstvo”.\nFoto: Printscreen YouTube / Livemedia\nRelated Topics:SrbijaEntoni GodfriAmerika


IZVOR: rts.rs /CNN\nFoto: CNBC International TV/YouTube screenshot\nKineski finansijsko-tehnološki džin „Ent grup", u kojem veliki udio ima Ma, ponudio je 11 odsto svojih akcija na honkonškoj i singapurskoj berzi, koje ukupno vrijede 34,4 milijardi dolara.\nPrije ovoga, najveća pojedinačna berzanska emisija bio je debi „Saudi aramka" prošlog decembra, vrijedan 29,4 milijardi dolara.\nUdio kineskog bogataša i preduzetnika navodno iznosi 17 milijardi dolara, čime će se njegovo bogatstvo približiti brojki od 80 milijardi dolara.\nOno što čini akcije „Ent grupe" toliko vrijednim jeste servis onlajn plaćanja „Ali pej", dominantan sistem plaćanja u Kini, gdje se keš, čekovi i kreditne kartice sve manje koriste.\nDa budemo precizniji, ukupan godišnji promet „Ali peja" na njegovim platformama u Kini bio je nevjerovatnih 17,6 biliona dolara.\n„Ali pej" ima 1,3 milijarde korisnika, od kojih je većina iz Kine, ali svoje usluge nudi i u okolnim azijskim zemljama.


Pregovori DPS-a i manjinskih stranaka idu veoma uspješno | Glas Muslimana Crne Gore\nPotpredsjednik Vlade i kandidat DPS-a za mandatara Duško Marković kazao je da će pregovore o formiranju buduće Vlade zavrsiti uspješno u naredna dva dana. Marković je to kazao prilikom obilaska kampa na Zlatici gdje se održavaju pripreme za vojnu vježbu “Crna Gora 2016”\n“Pregovori sa potencijalnim partnerima idu veoma uspješno i nadam se da ćemo na političkom nivou završiti pregovore za dva dana. Nadam se da ćemo uskoro i zvanično predsjedniku Crne Gore ponuditi mandatara”, kazao je Marković odgovarajući na pitanje novinara kako teku pregovori sa partnerima iz manjinskih stranaka o formiranju buduće vlade.\nPrema nezvaničnim sazanjima CdM-a stranke koje predstavljaju nacionalne manjine, BS, Forca i HGI večeras će definitivno odlučiti kome će dati podršku.


Lavica! (FOTO) | Mondo Portal\n24. novembar, 21:39\nLavica! (FOTO) 4 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n07.08.2016. / 08:30\nIzvor mondo.rs 07.08.2016. / 08:30\nKad za neku ženu kažu da je lavica, to se ne odnosi samo na njen horoskopski znak. Ova lepotica je lavica u svakom smislu.\nŠarliz Teron danas puni 41 godinu! Od srca joj čestitamo i želimo da ostane tako lepa i vredna, prava lavica!\n"Živimo u društvu u kojem se smatra da žene venu, a muškarci stare kao vino. I dugo vremena, žene su to prihvatale. Čekale smo da se društvo promeni, ali sada smo preuzele 'vođstvo'. Postavljeni su nerealni standardi kako bi žena trebalo da izgleda kada pređe 40. godinu života", rekla je jednom prilikom ova južnoafrička lepotica, glumica i manekenka, koju život nije uvek mazio.\nImala je samo 15 godina kada je bila svedok porodične tragedije - njena majka je ubila njenog oca koji je bio alkoholičar i maltretirao ih je.\nŽelela je da bude balerina, ali je polomila nogu i morala da se oprosti od velike ljubavi. Potom je pčela da se bavi manekenstvom, ali je brzo shvatila da je gluma ono što je, zapravo, zanima.\n"Ozbiljne uloge dobijaju ljudi koji fizički odgovaraju ulozi i to je kraj priče. Koliko uloga je namenjeno prelepim, visokim modelima? Kada su se dodeljivale važne uloge, uvek su prvo odbijali lepe glumice", tvrdi ona.\nBez obzira na to, Šarliz je uspela da se izbori i da osvoji Oskara za ulogu u filmu "Monstrum", 2003. godine, i to kao jedina Južnoafrikanka koja je dobila ovu nagradu. Takođe, dobila je i Zlatni globus za istu ulogu, ponovo je nominovana za Oskara, za ulogu u filmu "Severna zemlja", 2005. godine.\nIma dvoje dece, bila je u brakau da sa irskim glumcem Stjuartom Taunsendom, a u vezi sa Šonom Penom,mada njih dvoje to nikada nisu javno potvrdili.\n07.08.2016. / 12:31\nselim se u Južnu Afriku.\n07.08.2016. / 10:27\nPrelepa zena,i sto je najbitnije,osoba koja ima ponasanje i kulturu.\n07.08.2016. / 09:53


Izdvajamo sljedeće sadržaje:\nFestival Kozara Etno 2018\nMDG-F program Kultura za …\nDokumentarno-igrani film …\nPredstavljamo običaj Moba\nKozara etno festival, pruža posjetiocima mnogo interesantnih sadržaja iz cijelog svijeta. Po četrnaesti put, od 29. juna do 2. jula 2018. godine biće održan Kozara etno festival.\nMDG-F program Kultura za razvoj\nTuristička organizacija grada Banja Luka i KUD „Piskavica“ su, od 1. septembra 2010. do 31. avgusta 2011. godine, uspješno realizovali projekat "Kozarski etno".\nDokumentarno-igrani film Kozarski etno\nFilm prikazuje Kozarskog čovjeka kako se nekada živjelo na Kozari i u Potkozarju kroz četiri tradicionalna običaja (žetvu, mljevenje žita, pravljenje pogače i prelo).\nOsjetite duh Potkozarja, neka svako vaše čulo iskusi duh davnina, običaje i nasljeđe prošlosti. Najbolji način da to uradite je da odaberete jedan o ponuđenih turističkih paketa.\nObičaj uzajamnog pomaganja i solidarnosti zajednice koji se u današnjem vremenu skoro pa izgubio.\nNa festivalu 14. kozara etno, po treći put, u nedjelju 1. jula 2018. godine, na tvrđavi Kastel u Banjaluci održaće se Kozara Ethno Fusion. Kozara etno Fusion približava izvorno kulturno nasljeđe\n15. Kozara Etno 2019 od 5. do 8. jula\nFestival „15. Kozara etno“ će se održati od 5. do 8. jula 2019. godine u potkozarskom selu Piskavica (Društveni dom i uži prostor centra) i na tvrđavi Kastel u Banjaluci. Na 15. Kozara etno festivalu će se predstaviti učesnici iz 8 zemalja. S obzirom da će u programu festivala biti...\nEthnotrip na festivalu Kozara etno 2018\nSlovenački etno bend "Ethnotrip" nastupiće na Kozara etno festivalu 2018 u sklopu programa Kozara ethno Fusion koji će se održati 1. jula 2018. godine u centru Banjaluke.\n15 godina KUD-a Piskavica\nDrugi Godišnji koncert KUD "Piskavica", posvećen folkloru/plesu će se održati 3. decembra 2017. godine u pozorišnoj sali Sportske dvorane Obilićevo sa početkom u 19.00 čaova.Gost koncerta je bila Etno grupa "Trag" koja je nastupila na kraju programa.Predsjenik Društva Mladen Šukalo je, između ostalog, istakao da je KUD i pored brojnih...\nKozara etno 2017, od 30. juna do 3. jula\nEtno tržnicom, defileom i scenskim prkiazom običaja prosidba počinje 13. kozara etno festival 2017.\nFestival „13. Kozara etno“ će se održati od 30. juna do 3. jula 2017. godine u potkozarskom selu Piskavica (Društveni dom i uži prostor centra) i na tvrđavi Kastel u Banjaluci. Na 13. Kozara etno festivalu će se predstaviti učesnici iz 8 zemalja (Bjelorusija, Srbija, Slovenija, Grčka, Etiopija, Poljska, Bugarska...\nNa festivalu 12. kozara etno, po prvi put, u ponedjeljak 4. jula 2016. godine, na tvrđavi Kastel u Banjaluci održaće se Kozara Ethno Fusion.\n11. Kozara etno 2015\nFestival „11. Kozara etno“, u organizaciji Turističke organizacije grada Banja Luka i KUD „Piskavica“ će se održati 03. i 04. jula 2015. godine u potkozarskom selu Piskavica i 06. jula na Trgu srpskih vladara u Banjaluci. Festival će prikazati kozarskog etno čovjeka, kako se nekada živjelo na Kozari i Potkozarju,...\nGodišnji koncert KUD "Piskavica"\nGodišnji koncert KUD „Piskavica“ će se održati 22. novembra 2014. godine u pozorišnoj sali SD „Obilićevo“ (GP „Jazavac“) sa početkom u 19.00 časova.\nKUD „Piskavica“ u Francuskoj\nKulturno-umjetničko društvo „Piskavica“ je u periodu od 9. do 21. jula 2014. godine učestvovalo na 3 međunarodna festivala u Francuskoj. Prvi festival na kojem KUD nastupao je bio tradicionalni međunarodni CIOFF-ov festival folklora „Folklores Monde“ u gradu Saint Malo na obali Atlantskog okeana. Učešće na ovom festivalu KUD Piskavica je...\nKUD „Piskavica“ u polufinalu TV serijala…\n„Masleša“ i „Piskavica“ promovišu tradic…\nBanjolučka kulturno-umjetnička društva CKUDM „Masleša“ i KUD “Piskavica“ učestvovala su krajem januara 2014. godine u trećem ciklusu emisije Radio-televizije Srbije „Šljivik“,\nPočeo festival 9. Kozara etno\nU petak, 5. jula 2013. godine počeo festival Kozara etno sa izložbeno-prodajnom etno tržnicom, tematskom izložbom i scenskim prikazom običaja „miridba“, koja je tema ovogodisnjeg festivala.\nSeminar "Tradicionalne igre, pjesme i ob…\nMerima Njegomir na festivalu IX kozara e…\nNa festivalu IX kozarski etno nastupiće poznata pjevačica tradicionalne pjesme Merima Njegomir, u ponedjeljak 8. jula 2013. godine na tvrđavi Kastel u Banjaluci. Od 2013. godine festival Kozarski etno po prvi put predstavlja profesionalne izvođače tradicionalne i etno muzike što će se nastaviti i u budućnosti.\nPoznata većina učesnika/ca festivala Koz…\nManifestacija „KOZARSKE POKLADE 2013. i 7. Memorijal Miće Gligića – Tubana“, će se održati u nedjelju, 17. marta 2013. godine, sa početkom u 09:00 časova kod Hrama Svetog Prokopija u Verićima i Hrama Svetog Proroka Ilije u Bistrici. Poslednja nedjelja pred veliki post se zove „bijela...\nKUD "Piskavica" slavi 10 godina postojan…\nPovodom 10 godina rada, KUD “Piskavica” organizuje promociju monografije pod nazivom “KUD Piskavica 2002 – 2012” koja će se održati 19. oktobra 2012. godine u Društvenom domu Piskavica sa početkom u 19.00 časova.\nFestival folklora "Mariánský podzim"\nPraznik folklora, tradicije i folk umjetnosti pod nazivom „Mariánský podzim“ biće održan od 13. do 17. septembra po osmi put u mjestu Marjanske Lazne.\nZavršen festival 8. kozara etno 2012\nPromocija raznolikosti lokalnih običaja i kultura svijeta doprinosi očuvanju i zaštiti kulturnih identiteta, podstiče razumjevanje i toleranciju između različitih etničkih grupa, a konzumente kulturno obogaćuje, obrazuje i informiše.U potkozarskom selu Piskavici i na Trgu Krajine u Banjaluci, od 29. juna do 02. jula 2012. godine, održan je 8. kozara etno...\nPočeo „8. Kozarski etno“ 2012\nU potkozarskom selu Piskavica svečano je otvorena manifestacija "8. Kozarski etno 2012", u organizaciji Turističke organizacije grada Banja Luka i KUD "Piskavica". Prikazan je performans običaja „Prelo“ što je i centralna tema manifestacije. U revijalnom dijelu programa predstavile su se domaće i inostrane pjevačke grupe i kulturno-umjetnička društva. Tradicionalno su...\nKUD "Piskavica" u Mrkonjić Gradu\nKUD "Piskavica" će uzeti učešće na 22. godišnjem koncertu koji organizuje KUD "Petar I Karađorđević Mrkonjić" koji će se održati 04.02.2012. godine (subota) povodom dana opštine Mrkonjić Grad.\nKozarski etno na festivalu "Cort en Fest…\nKUD “Piskavica” je zajedno sa Turističkom organizacijom grada Banja Luka (partneri projekta Kozarski etno) nastupila na festivalu “Cort en Festa 2011” koji se održao od 7. do 9. oktobra 2011. godine u italijanskoj provinciji Trentino.\nZavršen projekat Kozarski etno\nKUD „Piskavica“ i Turistička organizacija grada Banja Luka, uspješno su realizovali projekat „Kozara ethno: culture tourism as a solution to rural desertion“ koji je trajao od 1. septembra 2010. do 31. avgusta 2011. godine.\nPo uspješnom sprovođenju projekta „Kozarski etno - kulturrni turizam kao mogućnost razvoja ruralnog područja", KUD“Piskavica“ organizuje svoj cjelovečernji godišnji koncert u subotu 1. oktobra 2011. godine na Ljetnoj pozornici u Piskavici s početkom u 18.00 časova.\nKozarski etno na manifestaciji "Zlatne r…\nKozarski etno će se predstaviti na petoj izložbi “Zlatne ruke Potkozarja” koja će se održati 28. i 29. jula 2011. godine na malom trgu u Prijedoru u organizaciji Turističke organizacije opštine Prijedor.\nKozarski etno na manifestaciji „Dani Slo…\nProjekat Kozarski etno je promovisan na drugoj manifestaciji „Dani Slovenaca“ koja je održana 25. juna 2011. godine u Slatini kod Banjaluke. Na štandu KUD „Piskavica“ su se mogli naći proizvodi kućne radinosti sa tradicionalnom ornamentikom koji su nastali realizacijom aktivnosti projekta,\nProjekat Kozarski etno ostvaruje ciljeve\nKao jedan od rezultata realizovanih aktivnosti projekta Kozarski etno, formirana je turistička ponuda kroz prezentaciju tradicionalne kulture. Prvi komercijalni gosti (turisti) iz Celja (Slovenija) su 19. juna 2011. godine posjetili Piskavicu u organizaciji turističke agencije “Respect” iz Zenice.\nPoznati učesnici festivala 7. kozarski e…\nNa Festivalu 7. Kozarski etno koji će se održati od 01. do 04. jula 2011. godine u Piskavici i Banjaluci učestvovaće društva i grupe iz 6 evropskih zemalja.\nOdržana prezentacija etnološka baze poda…\nU sklopiu projekta “Kozarski etno”, 25. marta 2011. godine, održana je prezentacija etnološke baze podataka u Društvenom domu u Piskavici. Osim etnološke baze podataka i internet stranice, na prezentaciji su predstavljena i promovisana ostala dosadašnja dostignuća projekta\nPromocija etnološke baze podataka\nKUD „Piskavica“ i Turistička organizacija grada Banja Luka organizuju prezentaciju etnološke baze podataka i dosadašnjih dostignuća projekta Kozarski etno. Prezentacija će se održati 25. marta 2011. godine (petak), od 11.00 do 15.00 časova, u prostorijama Društvenog doma u Piskavici.\nOdržana trening radionica "Održivost u p…\nTrening i radionica na temu „Održivost u…\nRadionica na temu: „Održivost u praksi“, održaće se, u subotu, 19. marta, u Društvenom domu u Donjoj Piskavici, sa početkom u 10.00 časova. Radionica je namjenjena domaćinima – potencijalnim pružaocima usluga u turizmu sa područja Kozare i Potkozarja, a biće realizovana kroz predavanje i praktični rad.\nKUD "Piskavica" na festivalu "Todorice 2…\nKulturno-umjetničko društvo Piskaviće učesvuje na Međunarodnom festivalu izvornog folklora "Todorice 2011" koji će se održati od 11. do 13. marta 2011. godine u gradu Sveti Nikole, Makedonija.\nNakon tri održane radionice na temu “izrada rukotvorina od tekstila”, koje su se održale 22. januara, 05. i 19 februara, u sklopu projekta Kozarski etno u subotu, 05. marta, u Društvenom domu u Donjoj Piskavici sa početkom u 10.00 časova održaće se radionica na temu: „Drvorezbarstvo“. Radionica je namjenjena domaćinima...\nPuštena u rad internet stranica\nU sklopu projekta "Kozarski etno - culture tourism as a solution to rural desertion" puštena je u rad nova internet stranica projekta Kozarski etno.Na stranici možete pronaći informacije o etnološkom nsaljeđu Kozare i Potkozarja kao timarsko sanske etnološke grupe, turističku ponudu koja se odnosi na ruralni turizam, aktuelna dešavanja na...


Peščanik Masovne ubice i povlašćeni beli muškarci - Hugo Schwyzer - Peščanik\nMasovne ubice i povlašćeni beli muškarci\nPosted By Hugo Schwyzer On 04/08/2012 @ 16:15 In Ispod Slajdera,Prevodi,Tekstovi | Comments Disabled\nAnti-white-skin privilege campaign\nDa li su beli muškarci naročito skloni izvršenju zloglasnih masovnih ubistava od kojih je nedavna pucnjava u Aurori samo poslednji primer? Da li postoji nešto u belom, muškom, srednjoklasnom iskustvu, što olakšava mladićima da škole i bioskope pretvore u polja smrti? Jednom rečju, da.\nNije svako masovno ubistvo poslednjih godina počinjeno od strane belog muškarca iz srednje klase. Ali kako je Džejms Ut istakao nekoliko sati nakon masakra u Koloradu, u tim retkim slučajevima kada su muškarci druge boje kože odgovorni za pucačke pohode (kao što je bio slučaj sa ubistvima na Virdžinija Teku 2007. ili pucnjavom 2009. u Fort Hudu), popularna reakcija je da se traga za vezom između rase ili religije ubice i njegovog čina. Nakon što je Seung-Hui Čo ubio 32 ljudi u Bleksburgu, najgore masovno ubistvo u istoriji Sjedinjenih država, medijska pažnja je bila fokusirana na njegovo poreklo i odnos koreanske kulture prema mentalnim bolestima. Nakon što je major Nidal Hasan izvršio pucnjavu u Fort Hudu, njegova muslimanska vera je bila sve što je javnosti bilo neophodno da zna o njegovom motivu.\nČini se verovatnim da je islamski ekstremizam naveo Hasana da ubije; moguće je da je Čoovo poreklo značilo da će njegovi psihološki problemi najverovatnije biti ignorisani. Etnička pripadnost, vera i društvena klasa su ključni delovi modernog ljudskog identiteta; oni su uvek deo objašnjenja zašto razmišljamo na način na koji razmišljamo i zašto se ponašamo na način na koji se ponašamo. Razlika je u tome što, kako je Šonesi De Vega objasnio pre neki dan, kada beli muškarci počine masovna ubistva ne čujemo kako je njihova boja kože, njihova muškost ili njihova društvena klasa bila bitan faktor u njihovim delima. Kako je Pegi Mekintoš napisala u slavnom Spisku belih privilegija, belce vidimo kao individue čije moralno stanje je odraz njihove pojedinačne volje. Drugim rečima, beli muškarci ubijaju jednostavno zato što su „bolesni“ ili „zli.“ Kada muškarci druge boje kože ubijaju, to je zato što su oba, kao i zbog faktora koji se mogu pripisati jedino njihovoj rasi.\nMožda je najveća prednost koju neimenovana povlašćenost pruža, osećaj da javna mesta „pripadaju“ vama. Ukoliko ste – kao Džejms Holms prošle nedelje, ili Čarls Vitman, koji je ubio šesnaestoro ljudi na kampusu Univerziteta u Teksasu, u Ostinu 1966. godine – rođeni u Americi, fakultetski obrazovani beli muškarci iz uglednih porodica, nemate osećaj da je bilo koje mesto na kom iole vredi biti, zabranjeno za ljude poput vas. Beli muškarci iz više srednje klase očekuju da im se svuda gde odu, ukazuju pažnja i dobrodošlica. Kada se taj osećaj prava naruši, što može da se desi iz različitih složenih psiholoških razloga, najverovatnije je da će ti isti hiper-privilegovani muškarci reagovati nasilno, besno i ogorčeno. Činjenica da su bele muške ubice iz „finih“ porodica za svoje mete izabrale javna mesta kao što su škole, kampusi univerziteta ili bioskopi, nagoveštava da su oni ta mesta videli kao legitimno svoja.\nVelika većina belih muškaraca iz dobrostojećih porodica, naravno, ne čini masovna ubistva. Naše osećanje prava se ne manifestuje u smislu da su javna mesta naša da ih terorišemo, ali se pokazuje u sigurnosti sa kojom se krećemo kroz te prostore. Sigurnost da pripadamo je u osnovi naše privilegovanosti.\nKada sam krenuo na koledž na Berkliju, osećao sam kao da idem stopama svojih predaka. Bukvalno i jesam; obojica mojih pradeda po majci su diplomirali na Kalu (skraćenića za Berkli, prim. prev.) u XIX veku. Učlanio sam se u isto bratstvo kome je pripadao moj deda 20-ih godina XX veka. Iako sam se prolazio kroz razne adolescentske krize, nikada nisam sumnjao da pripadam tom kampusu.\nMeđutim, upravo na Berkliju sam po prvi put nešto naučio o povlašćenosti belih muškaraca. Video sam kako je moj osećaj pripadanja služio kao štaka od neprocenjive vrednosti u trenucima ličnih kriza. Svedočeći iskustvima cimera i prijatelja iz manje povoljnih sredina, naučio sam da je sigurnost koju sam ja uzimao zdravo za gotovo data samo nekima. Moji prijatelji koji su u svojim porodicama bili prva generacija studenata, bili su jednako dobri u učionicama, ali su često bili oprezniji kad je u pitanju bilo manevrisanje oko institucionalnih prepreka. Moj cimer Oskar – sin farmera iz Sentral Velija – jednom me je, uz veliki napor i stid, pitao da krenem sa njim do studentske službe. „Potrebna mi je tvoja magija belog momka“, rekao je sa usiljenim osmehom, uhvaćen između šale i besa.\nTa „magija belog momka“ još uvek može da otvori mnoga vrata: upravnih odbora, sudijskih odaja, članstva u ekskluzivnim klubovima. Ne radi se o tome da su te institucije još uvek otvoreno rasističke (iako su neke od njih vrlo blizu tome). Niti se radi o tome da je belim muškarcima garantovan povlašćeni tretman u svakom okruženju. Radi se o činjenici da su beli muškarci odgajani da očekuju dobrodošlicu gde god da krenu. Kada primete da ta automatska dobrodošlica ne stiže, imaju tendenciju da budu ozlojeđeni. Kada se besni belci iz srednje klase skupe u političke grupe da „povrate našu zemlju“, ono što oni žele da povrate jesu privilegije koje osećaju da su izgubili.\nJoš uvek ne znamo šta je navelo Džejmsa Holmsa da uradi strašne stvari koje je uradio. Samo delimično razumemo šta je motivisalo ljude kao što su Erik Haris, Dilan Klibold, Čarls Vitman, i mnoge druge bele muškarce koji su počinili slične masakre. I pored toga što svaki ubica ima unikatnu patologiju koja ga je nagnala da počini nezamislivo, činjenica da su se ovi beli muškarci masovne ubice osećali toliko sigurno birajući javna mesta da izvedu svoje zločine pruža snažan uvid u istinu o kulturi u kojoj su odgajani. Jednostavno rečeno, to što su uradili, uradili su zbog individualne bolesti – ali su ga uradili tamo gde su ga uradili delimično i zbog bele povlašćenosti.\nOvo ne znači da su beli muškarci nasilniji. Stope nasilja u porodici, uključujući i ubistva, otprilike su iste u svim etničkim grupama. Statistički gledano, verovatnije je da će ubice ubiti članove svoje porodice i intimne partnere nego strance. Ali dok muškarci različitog porekla podjednako ubijaju svoje žene, imućni beli muškarci su nesrazmerno zastupljeni u rangu ozloglašenih masovnih ubica. Drugim rečima, što ste manje privilegovani, manja je verovatnoća da ćete nasilje izneti van svoje porodice, u širu zajednicu.\nMi, beli muškarci iz imućnih porodica, odrastamo očekujući da će naši glasovi biti saslušani. Od političara i profesora očekujemo da nas slušaju i da odgovore na naše brige. Očekujemo javna rešenja za naše probleme. A kada nas nešto tišti, razlika između onoga na šta smatramo da imamo prava i količine pažnje koju nam se čini da dobijamo, može biti zbunjujuća i razjarujuća. Svaki ubica svoj bol čini problemom druge osobe. Ali samo oni koji su odrastali sa privilegijama mogu da zaključe da je njihov privatni bol problem kojim treba da se bavi ceo svet. Upravo zbog toga, dok muškarci svih rasa i klasa ubijaju svoje intimne partnere/ke, privilegovani mladi beli muškarci će najverovatnije otvoriti vatru u školama i bioskopima.\nLabavi zakoni o posedovanju oružja obezbedili su sredstva za masakr u bioskopu u Koloradu. Još uvek neobjašnjeni nervni slom obezbedio je verovatni motiv. Ali barem jednim delom, privilegija belih muškaraca odredila je lokaciju i razmere ovog zločina.\nPrevela Ana Jovanović\nBarack Obama – Posle masovnog ubistva u Oregonu\nThe New Yorker – Politika očaja\nThe Guardian – Odlazak iz Amerike\nMichael Moore – Tri uzroka naše nesreće\nThe New York Review of Books – Naš Moloh\nAmy Davidson – Obama u Njutonu: šta će uraditi povodom oružja?\nCharles Simic – Nakon Aurore: očajanju nema kraja\nVladimir Arsenijević – Holmes, Breivik i ubojita mržnja\nBarack Obama – Govor u Tusonu\nURL to article: https://pescanik.net/masovne-ubice-i-povlasceni-beli-muskarci/


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ostali sportovi / position=579 / backUrl=/sport/ostali-sportovi/177616/golbalisti-u-polufinalu.html / topicId=177616 / view=comment / type=story\nKVALIFIKACIJE ZA EP Odbojkaši za baraž Muška odbojkaška reprezentacija Crne Gore igraće danas u Zagrebu sa Rumunijom utakmicu posljednjeg, trećeg kola drugog turnira druge runde kvalifikacija za Evropsko prvenstvo... 25. 05. 2014. 11:20 >> 11:23 Komentari 1\nMERCEDES U PRVOM REDU Rozbergu pol pozicija u Monte Karlu Vozač Mercedesa, Njemac Niko Rozberg, startovaće sa pol pozicije u šestoj trci ovogodišnjeg šampionata Formule 1, koja će za Veliku nagradu Monaka sjutra biti vožena ulicama Monte Karla... 24. 05. 2014. 15:45 >> 15:51 Komentari 0\nKVALIFIKACIJE ZA EP Odbojkaši sjutra u Zagrebu protiv Holandije Muška odbojkaška reprezentacija Crne Gore igraće sjutra u Zagrebu protiv Holandije na startu drugog turnira druge runde kvalifikacija za Evropsko prvenstvo... 22. 05. 2014. 14:32 >> 14:40 Komentari 0\nZBOG DOPINGA Armstrongu oduzeta Legija časti Lensu Armstrongu, koji je 2012. doživotno suspendovan zbog dopinga, oduzeta je francuska Legija časti, najviše odlikovanje koje se dodjeljuje u toj zemlji... 22. 05. 2014. 14:17 >> 14:24 Komentari 0\nUSPJELA MU ODBRANA Pistorijus na psihijatrijskoj procjeni do kraja juna Suđenje paraolimpijcu Oskaru Pistorijusu za ubistvo djevojke Rive Stenkemp u februaru 2013. godine odloženo je do 30. juna, najpoznatiji paraolimpijac na svijetu ići će na psihijatrijsku procjenu... 20. 05. 2014. 18:23 >> 18:26 Komentari 0\nPRVI TRIJUMF Odbojkaši bolji od Holandije Muška odbojkaška reprezentacija Crne Gore pobijedila je, večeras u Podgorici, selekciju Holandije 3:2 (19:25, 25:16, 23:25, 25:23 i 15:10), u utakmici trećeg kola prvog turnira druge runde kvalifikacija... 18. 05. 2014. 20:53 >> 20:58 Komentari 1\nDRUGI PORAZ Odbojkaši izgubili od Hrvatske Muška seniorska odbojkaška reprezentacija Crne Gore poražena je večeras u Podgorici od Hrvatske 3:1 (25:23, 27:25, 31:33 i i 25:18), u utakmici drugog kola prvog turnira druge runde kvalifikacija za Evropsko... 17. 05. 2014. 22:12 >> 22:14 Komentari 1\nPROTIV HRVATSKE Odbojkaši igraju za poplavljena područja Odbojkaške reprezentacije Crne Gore i Hrvatske odigraće večeras u Sportskom centru Morača prijateljski meč, a sav prihod od prodatih ulaznica biće opridijeljen za pomoć poplavljenim područjima u Srbiji... 17. 05. 2014. 10:53 >> 10:55 Komentari 3\nKVALIFIKACIJE ZA EP Poraz crnogorskih odbojkaša Muška seniorska odbojkaška reprezentacija Crne Gore poražena je na startu prvog turnira druge runde kvalifikacija za Evropsko prvenstvo... 16. 05. 2014. 20:35 >> 20:37 Komentari 0\nKVALIFIKACIJE ZA EP Crnogorski odbojkaši danas sa Rumunijom Muška seniorska odbojkaška reprezentacija Crne Gore igraće danas u Podgorici sa Rumunijom utakmicu prvog kola prvog turnira druge runde kvalifikacija za Evropsko prvenstvo... 16. 05. 2014. 12:49 >> 12:55 Komentari 0


Socijalne borbe u Srbiji budućnost radničko seljačkog pokreta | Medija centar Beograd\n12:00 | Posledice mešanja religije i politike\n12:00 | Podrškom do uspeha\nSocijalne borbe u Srbiji: budućnost radničko-seljačkog pokretaČetvrtak, 22/12/2011, 10:00, II sprat, Velika salaizveštaji: Dosadašnje aktivnosti Pokreta za slobodu i planovi za budućnost Predstavljanje inicijative za poljoprivrednu reformu Pridruživanje međunarodnom savezu protiv otimanja zemlje Privatizacija zemljišta i budućnost poljoprivrede Predstavljanje nove platforme Koordinacionog odbora radničkih organizacija Borba za očuvanje Jugoremedije i drugih preduzeća u Srbiji Najava regionalne radničke i seoske konferencije za sledeću godinu Okrugli sto Pokreta za slobodu Govore: Milenko Srećković, Pokret za slobodu Ivan Zlatić, Pokret za slobodu Zdravko Deurić, generalni direktor Jugoremedije Miroslav Grubanov, Pokret za slobodu, Udruženje Paori Ljubica Stjepanović - Muhić, Koordinacioni odbor radničkih organizacija Branislav Gulan, novinar, saradnik Privredne komore Srbije Zoran Gočević, radnik Srboleka Aco Popadić, sociolog, urednik lista Kontrapunkt Jelena Veljić, aktivistkinja, studentski kolektiv Odbrani Filozofski Pokret za slobodu - organizacija koja već godinama radi na lokalnom i internacionalnom povezivanju radničkih i seljačkih borbi i stvaranju radničko-seljačkog pokreta. Pokret je inicirao osnivanje Koordinacionog odbora radničkih organizacija čiji je cilj horizontalno povezivanje radničkih grupa i štrajkačkih odbora radi zajedničkog nastupanja u borbi za očuvanje preduzeća i radnih mesta. Pokret za slobodu je deo međunarodnog seljačkog pokreta. IzveštajSnimak konferencije na MC Web televizijiDirektne prenose i snimke MC događaja možete pratiti preko MC Web televizijeGalerija


Tanjug 28. septembra 2021. 13:04\nMOSKVA – Ruski haker, osuđen u junu 2020. godine na devet godina zatvora u SAD zbog sajber kriminala, uhapšen je danas na moskovskom aerodromu nakon što su ga deportovale Sjedinjene Američke Države, prenela je ruska agencija TAS S, pozivajući se na rusko ministarstvo unutrašnjih poslova.\nRuska policija je privela Alekseja Burkova na moskovskom aerodromu Šeremetjevo, preneo je TAS S pozivajući se na izjavu portparolke ruskog ministarstva unutrašnjih poslova Irine Volk.


U vašem slučaju nije nužna HPV tipizacija - Ordinacija.hr\nPoštovani, prije mjesec i pol dana imala sam odnos s partnerom koji je naknadno otkrio da ima HPV. Dva tjedna nakon toga sam išla kod ginekologa na PAPA test, a nalaz je u cijelosti uredan. Međutim, na preponi mi se pojavila bradavica za koju je ginekolog pri pregledu rekao da bi trebala biti rezultat virusa. Moje pitanje je, ako mi je PAPA test bio uredan, trebam li svakako otići na HPV tipizaciju zbog te bradavice?\nnije nužna HPV tipizacija. Oko 90% spolno aktivnih žena bilo je u kontaktu s HPV virusom. Ekspresija u vidu preinvazivnih cervikalnog promjena (CIN , kondilomi i slično) događa se u manjeg broja žena. Ukoliko je PAPA test uredan ne brinite jer te promjene uzrokuju visokorizični tipovi virusa. Ukoliko postoji sumnja u virusne bradavice one se mogu otkloniti krioterapijom, lokalnim lijekovima ili elektrokauterizacijom. Redovitim posjetima ginekologu sve te možebitne promjene na vrijeme ćete otkriti, a potom i riješiti.


Autor Sonja Milekic\t On mar 5, 2018 0\nOdlučila sam da posetim ženu u susednom selu, za koju su mi rekli da „skida“ crnu magiju. Bajala mi je celu noć, i na kraju uspela da me spasi.\nTužna ispovest naše čitateljke : Kada svekrva rastavi dvoje što se vole a novi život je na putu .\nNe propustite ovu priču !! SVEKRVA JE TESTIRALA SVOJE SNAJKE I SHVATILA KO JE ONA PRAVA !\nOPREZ TRUDNICE : ZBOG OVOGA SAM IZGUBILA BEBU !


NOVI IZAZOVI PRED KOALICIJOM ZA REKOM - Žene u crnom\nU prostorijama Fonda za humanitarno pravo 9. septembra 2010. godine Eduardo Gonzales, pored ostalog i koordinator u Komisiji za javno saslušanje i zaštitu svedoka u Kolumbiji i Sijera Leoneu, pred predstavnicima nekih NVO članica Koalicije za REKOM (KOREKOM; Koalicija) izložio je svoje vidjenje neophodnih sledećih koraka koje Koalicija mora učiniti da bi se postjugoslovenska društva pridobila da pristanu na stvarno, iskreno suočavanje sa nedavnom prošlošću i institucionalno, u svojim parlamentima, izglasala osnivanje REKOM-a a rezultate istraživanja na terenu o zločinima i ostalim kršenjima ljudskih prava na ratom zahvaćenim područjima prihvatila kao istinite i prihvatila istinu do koje REKOM dodje u svojim istraživanjima. U svim sada nezavisnim državama (Crna Gora, Hrvatska, Srbija, Bosna i Hercegovina, Makedonija, Slovenija i Kosovo) istina mora da bude prihvaćena kao konačna i neporeciva, jer je to jedini način da medju postkonfliktnim drušvima i državama dodje do iskrenog medjusobnog pomirenja i posle toga do trajnog mira.\nGospodin Gonzales je na početku ove sesije rekao da su ,,pred Koalicijom najveći izazovi: pridobijanje političkih aktera iz država nastalih posle SFRJ, pridobijanja do sada nezainteresovanih ili protivnika osnivanja REKOM-a, političkih aktera medjunarodne zajednice, široko i brzo rasprostiranje i prihvatanje ideja i zadataka REKOM-a, tj., upoznavanje najšire javnosti i da se dobijena najšira podrška proveri potpisivanjem (milion prikupljenih potpisa - zadatak je pred Koalicijom, op. P. V.), ali je jedan od najvećih izazova kako uspeti da pomenutih sedam država sprovede sve ono što je formalno prihvaćeno u parlamentu svake države, da bi se sve učinilo za dobijanje nove istorijske perspektive – jer je veoma malo prethodnih iskustava i zato je teško reći šta treba raditi i šta ne treba“.\nPrve komisije koje su se pojavile u Južnoj Americi radile su po principu anketa a u Južnoj Africi je Komisija za istinu odlučila da saslušavanja budu javna, ali je u oba slučaja na osnovu NASTALOG POLITIČKOG SPORAZUMA podrazumevana i amnestja a i suočenje žrtve i počinioca. Direktno gledanje / slušanje svedočenja žrtava prvi put je primenjeno u Africi i posle tog iskustva su sva sledeća postkonfliktna društva koja su iskreno želela suštinsko, od najširih masa prihvaćeno pomirenje (,,pomirenje odozdo“, izraz ustanovile Ženama u crnom, Beograd), primenila javno svedočenje žrtava. (Zanimljiv je slučaj kanadske Komisije za istinu. U Kanadi je osamdesetih godina dvadesetog veka vršena nasilna asimilacija dece roditelja legalno useljenih u Kanadu; deca su odvajana od roditelja, menjana su im njihova autentična / tradicionalna imena i davana anglosansonska, nisu smela govoriti maternji jezik, morala su pohadjati izolovane škole...Kada su neke kanadske nevladine organizacije za promociju i zaštitu ljudskih prava saznale za to, alarmirana je kanadska javnost i ubrzo su osnovali Komisiju za istinu, a konačan rezultat rada Komisije, zasnovan i na javnom svedočenju žrtava, jeste zabrana oduzimanja dece, zatvaranje pomenutih škola i visoka novčana naknada koju je država morala isplatiti svakom pojedincu koji je bio obuhvaćen programom asimilacije.\n"To što hoćete da osnujete komisiju za STVARNO utvrdjivanje istine i to na prostoru sedam nezavisnih država, to se nama u prvi mah činilo da je ludost! To što želite, to u svetu nije postojalo i ni sada ne postoji! Medjutim, razmislili smo i odlučili da vam pomognemo. Grupa za odnose sa javnošću, preko društvenih mreža kao što su Tviter, Fejsbuk i druge, pomoći će u prikupljanju ideja o radu i zadatku buduće g REKOM-a. Poznat nam je animozitet koji Srbi imaju prema gospodji Kandić i da, čim čuju njeno ime, većina reagije pitanjem / osudom "šta hoće ta Nataša Kandić!? Mrzim Natašu Kandić i mrzim to što ona radi!“, ali se i to može prevazići uključivanjem javnih i/li popularnih / uglednih ličnosti da animiraju najširu javnost i objasne važnost onoga što se želi postići formiranjem REKOM-a, i da tim svojim angažmanom pomognu da što veći broj gradjana da potpis za osnivanje REKOM-a. Treba nastupati osmišljeno, razradjeno, najširoj javnosti prijemčivo. Nije to lak posao. Zatim, neophodno je znati koga jedno društvo smatra žrtvom; u arapskom svetu se ne koristi reč žrtva, već reč mučenik. Ako postoji upravljanje državnim i medjudržavnim putnim komunikacijama (drumski, železnički ili avionski saobraćaj) koje podleže odredjenim zakonima, moglo bi da postoji i upravljanje državnim i medjudržavnim (izmedju ex Yu republika, sada nezavisnih država) komunikacijama u sprovodjenju onog što zagovara REKOM; uostalom, postoji dvadeset načina da se nečim upravlja... Važno je uključiti i Srpsku pravoslavnu crkvu“, bez obzira na njenu ulogu tokom kraja osamdesetih, naročito tokom devedesetih godina prošlog veka a i tokom prve decenije dvadesetprvog veka, ali je nedavno Srpska pravoslavna crkva REKOM-u dala podršku, za sada samo verbalnu. "Takodje je važno javno svedočenje žrtava, i to istovremeno jedne "naše“ i jedne "njihove“ i da se tokom tog javnog svedočenja "naša“ i "njihova“ žrtva nalaze jedna pored druge i da stovremeno i "naše“ i "tudje“ žrtve pozovu ,,svoje“ da daju potpis za REKOM. Kolumbija nije slaba država iako je u ratu, ali je ipak ratifikovala narodne sporazume i ugovore. Zapravo, veoma je važno da li neka država ima razvijeno i koliko jako civilno društvo i koliko razvijene i koliko u društvu uticajne nevladine organizacije.“\nBilo je reči i o propagiranju i vodjenju kampanje u cilju pridobijanja što šire javnosti da pristane da svojim potpisom podrži ciljeve i rad budućeg REKOM-a, a posebno kada svedoče "naše“ i "tudje“ žrtve. Konkretno su pomenuti mogući načini:\n1) kampanja u medijima da bude krajnje redukovanog vremena, prostora i rečnika; ali, to može da bude veliki minus, jer oni kojima je svedočenje žrtava namenjeno, nemaju tačan, jasan i emotivni doživljaj bola i patnje žrtve;\n2) vodjenje kampanje putem tematski jasno odredjenih dečijih crteža;\n3) sadržaj bola i patnje žrtvi prikazan u stripu pisanog oblika – pisani strip;\n4) u vidu sadržaja stripa u crtežima – crtani strip;\n5) u vidu ličnog uključenja i aktivizma u cilju promovisanja kampanje;\n6) copy paste na društvenim mrežama – reklamni spot ili fotografiju kampanje poslati svojim prijateljima sa Fejsbuka, Tvitera itd, ili slati svojim PRAVIM prijateljima i zamoliti ih da i oni šalju dalje i to pomaže prikupljanje potpisa, ali se treba potruditi da se smisle i neki novi načini prikupljanja potpisa (na Exitu, npr. –predlog autorke ovog izveštaja, što je ocenjeno kao ,,moguće vrlo dobra ideja“) za REKOM;\n7) grupa žena ispred državne, pokrajinske, regionalne i opštinske skupštine i sudova svih instanci plete šelove u znak sećanja na žrtve;\n8) grupno javno pranje državne / nacionalne zastave ispred javne institucije (opština, škola, sud);\n9) čišćenje ulice ispred glavne i ispred lokalnih Skupština a vlast ne može pozvati policiju - niko ne radi ništa loše, naprotiv: čišćenje ulice je za opšte dobro;\n10) veoma delotvorno bi bilo uključiti prisilno mobilisane u rat. Oni koji su bili uključeni u borbe imaju šta da kažu, jer i oni imaju svoje žrtve rata (poginule ratne drugove)\n11) rep muzika na tekstove o ratnim zločinima – tekstovi koji nedvosmisleno osudjuju sve zločine, ali obavezno i zločine ,,svojih“;\n12) Najširoj javnosti lako razumljivi i brzo prijemčivi pozorišni komadi sa temom o ratnim zločinima i bolu i patnji ,,tudje“ i "svoje“ žrtve i odgovornosti i krivici i "svojih“. (...)\nAli, treba voditi računa o uravnoteženosti osećanja sa kojima se ulazi u neku aktivnost, u neku akciju; u tako nešto treba ići ,,hladne glave“.\nNa kraju sesije prikazan je trominutni muzički spot o osudi ,,svojih“ zločina i zločinaca, u izvodjenju mobilisanih boraca.\nSa svojom po Srbiji razgranatom mrežom nevladinih organizacija i pojedinaca, Žene u crnom mogu dati veliki doprinos u prikupljanju potpisa za podršku osnivanju i radu REKOM!\n"Na sastanku Komiteta za politička pitanja, Pjetro Marcenaro (Italija), specijalni izvestilac Parlamentarne skupštine Saveta Evrope (PACE) i, pored ostalog, poznat javni zagovornik primene Rimskog prava*, u uvodnom izlaganju je rekao da je ,,za proces evropskih integracuja, koji je još u toku, možda najznačajnija motivacija u procesu pomirenja komentar koji su ranije izneli predstavnici srbijanskih vlasti i civilnog društva, da prioritet uključuje promovisanje javnog dijaloga koji u sebi neće sadržati nacionalističku retoriku i koji unapredjuje mogućnost regionalnog dijaloga i saradnje“. Govoreći o naporima da se izgradi trajan mir na prostoru bivše SFRJ, gospodin Marcenaro je pozdravio inicijativu nevladinih organizacija iz postjugoslovenskih država da formiraju komisiju za istinu i pomirenje, koju treba da osnuju vlade država koje su nastale na prostoru bivše Jugoslavije i ocenio je kao ,,glavnu političku inicijativu“, koja je ovih dana dobila podršku predsednika Hrvatske i Srbije.“ (Deo teksta koji je podeljen učesnicima i u kom je upisan datum: 7. septembar 201\n*Rimsko pravo: "..Većina sadašnjih pravnih sistema u Evropi i svetu je izgradjeno na osnovama Rimskog prava, čak i u državama koje nemaju pravne sisteme zasnovane na Rimskom pravu. Ovo govori o njegovoj velikoj vrednosti… Prvi savremeni gradjаnski zakonici nastali su u Francuskoj 1804., u Austriji 1811., u Srbiji 1844. godine...“ (Iz: ,,Rimsko pravo“, Lazar Jocić, peto izdanje, Niš, 1995.) U navedenom štivu je dato objašnjenje o načinima primenjivanja ovog prava u tadašnje i u kasnije vreme u situacijama koje postojećim zakonom nisu (bile) obuhvaćene, jer protokom vremena Rimsko pravo nije menjano ni dopunjavano već su postojeći zakoni primenjivani shodno situacijama nastalim u kasnijem vremenskom periodu a za to odredjene osobe su narodu javno objašnjavale zašto se neki zakon baš tako tumači i primenjuje. Krajnje pojednostavljeno i laički rečeno: ako u jednom zakonu ili zakoniku neka oblast / situacija / pojava itd. uopšte nije ili nije precizno pomenuta / predvidjena / definisana itd, novim tumačenjem postojećeg zakona pronadje se način da to bude sankcionisano. U ovom vremenu, prostoru i situaciji to bi moglo da znači i da već pomenutih sedam postjugoslovenskih država ne treba da gube vreme na donošenje novih zakona o osnivanju buduće(g) REKOM(a) i svega što Koalicija za REKOM bude usvojila, već da postojeći zakoni budu protumačeni kao da zbog REKOM-a odavno postoje i da parlamenti i društva tih država ne iskazuju sumnju u REKOM-ov načina rada u istraživanjima nedavne prošlosti, rezultate tih istraživanja i istinu do koje REKOM bude došao istraživanjem a da ta istina bude prihvaćena kao konačna, neupitna, neporeciva.\nDa bi do toga došlo, postjugoslovenska društva moraju iskazati dobru volju i time dokazati da su postala spremna da prihvate svoj deo odgovornosti za nedavnu prošlost.


Izvor: RTV/Svet arhiva vesti 10.02.2017 - Naslovi.net\nNATO planira slanje vojnika u Rumuniju i Bugarsku\nMOSKVA - NATO razmatra mogućnost raspoređivanja svojih vojnih kontingenata u Bugarskoj i Rumuniji, izjavio je ruski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov. On je u intervjuu za ruski list "Izvestija", ocenio da aktivnosti Alijanse u blizini ruskih… »\nSnežne padavine u SAD onesposobile severoistok\nBOSTON - Severoistočni deo SAD našao se pod više od 30 centimetara snega, duž koridora Njujork - Boston, javlja AP. Oluja je došla nakon što su temperature skočile na oko 10 stepeni, donoseći skoro prolećno vreme. Desilo se mnogo saobraćajnih… »\nKlizište u Indoneziji odnelo 12 žrtava\nBALI - Zbog obilnih padavina u letovalištu Bali u Indoneziji krenulo je klizište koje je zahvatilo nekoliko sela, prilikom čega je poginulo 12 ljudi, među kojima troje dece, javlja AFP. "Obilna količina padavina pokrenula je klizišta u tri sela i 12… »


Uvek mi bude milo kad cujem Killo Killo | Exitmusic\nKILLO KILLO Bande pod nazivom "Berba" sadrzi 14 raznovrsnih pesama koje su mahom prosarane reggae bojama i zvucima i od toga su 12 pesama snimljene u studiju Alpha i snimio ih je i producirao Vlada Perovic. Dve pesme "Da sam znao" i "Ruke od staklene vune" su singlovi, od ranije poznati narodu ali do sada nisu bili zvanicno objavljeni...\nNa albumu su svirali Zoran Tegeltija bubnjeve, Dejan Matic gitaru, Minja Dabovic bas i Lazar Novkov klavijature a pevao je Vojislav Malesev, koji je ujedno napisao i sve tekstove a muziku i aranzmane potpisuje sama Banda. Na albumu su takodje gostovali poznati novosadski muzicari i genijalci Dusan i Milos Raskovic i Branislav Smuk. Album traje nepunih sat vremena i nudi bogatsvo zvuka i energije ali i emocija i poeticnih ispada karakteristicnih za ovaj uigrani sastav.\nNekoliko godina nakon objavljivanja prvog albuma, u bendu Killo Killo banda se sakupilo mnogo energije koja je kulminaciju dostigla kroz 14 novih pesama predstavljenih na albumu Berba. Adekvatan naziv albuma na pravi način opisuje raznovrsne muzičke, tematske, stilske i emocionalne plodove koje je Killo Killo banda stvorila.\nBerba je pokazala da bend nije odustao od svog stila koji ih je karakterisao do sada, a sigurno ne bi bila greška kada bi rekli da je bend otišao i korak dalje, ili preciznije, korak bliže izvornom regeu (roots reggae). Kroz svaku pesmu se provlači veoma jak uticaj čuvenog off beat-a sa Kariba, kojem je bend pridodao dopadljivu melodiju i topao zvuk. Međutim, ono što se posebno mora istaći i što nismo imali priliku do sada više da čujemo, jeste stilska kombinacija izvornog regea i bluza, koji se na momente transformiše u lagani džez, i tako ostavlja jedan od najjačih utisaka. Ujedno, to je glavni dokaz sazrevanja benda na muzičkom planu. Najveću zahvalnost za ovakvu muzičku sposobnost zaslužuju klavijature Lazara Novkova koje su obeležile ovaj album i koje daju poseban prizvuk muzici Killo Killo bande, više ih približe izvornom regeu i omogućile kombinaciju sa bluzom, ali na trenutke i podsetile na čuvene klavijature Misty In Rootsa-a. U istom rangu je smešten i bas Minje Dabovića , i naravno, da bi se svi delići slagalice složili potrebni su odlični i neprikosnoveni ritmovi bubnjeva Zorana Tegeltije i gitare Dejana Matića.\nLast, but not least, Vojislav Malešev, glavni “krivac” za projekat Killo Killo banda koji je sam pokrenuo u formi benda, sada već davne 2007. godine, još jednom je iskoristio pun potencijal svrhe muzičke kreativnosti, pre svega, kada je reč o tekstovima, pokazao da je veliki majstor rime i proveo nas kroz raznoliku tematiku.\n“Neću, ne, ne... da lako prihvatim sve vaše glupe uslove.”\nAlbumom dominira nezadovoljstvo sistemom u kojem živimo, odakle proizilazi kritički nastrojena pesma Političar. Opisani Političar, nije bilo koji političar, to je čovek koga svi dobro znamo, to je isti onaj čovek čija faca se pojavljuje svaki dan u medijima, čovek koji misli da upravlja tuđim životima, a ne ume ni sopstvenim, a zbog toga moraju drugi da ispaštaju i posledice takvog odnosa se osete u Krizi , Situaciji i Rispektu.\n“They push me in the fire! It's the devil they admire.”\nI pored toga, naglašena je upornost u portazi za sopstvenim zadovoljstvom, stvaranju ličnog sveta i borbe u okviru tog istog sistema koja se manifestuje na razne načine opisane u pesmama Kalifornija, Fight i Litre dve, dok su kroz pesme Kapija, Ruke od staklene vune i No time dotaknute teme ljudske licemernosti i dvoličnosti. Težnjama, aspiracijama, strahovima i verovanjima pesnika približile su Duh predaka, Shakal i Nije kraj.\nSingl i spot koji je banda objavila 2011. godine- Da sam znao, ipak se izdvaja i sigurno je bila glavni razlog da bend nastavi sa stvaranjem. Gotovo 130.000 pregleda na zvaničnom Youtube spotu dovoljan je dokaz popularnosti koju je bend osvojio zahvaljujući ovoj pesmi. Pesma odiše ljudskom nesvesnošću o dobrim ljudima i pravednim stvarima koje su nam najčešće ispred nosa, ali usled nemarnosti, nepažnje i opsednutosti prema onome što nam se nameće, kasno postanemo svesni istinskih vrednosti.\n“Sledeći put, predstavi se i kaži mi: “Ja sam ta, ja sam ta!”.”\nKillo Killo banda se ovim albumom ozbiljno dotakla mnogih tema s kojima smo svi direktno u vezi i prenela poruke vredne razmišljanja, i time pokazala koliko su napredovali ne samo na muzičkom planu, već i u sposobnosti da pomognu ljudima da se približe sebi i pronadju sklonište od raznoraznih mentalnih bombi na čijem smo udaru, svakodnevno.\nUjedno, Berba predstavlja pravo roots reggae ostvarenje isprepleteno osećajnim bluzom, koje zaslužuje pažnju, čak i od strane onih ljudi koji nisu previše u tom muzičkom žanru jer svako može pronaći nešto za sebe. Zato preporučujem odvajanje sat vremena nakon jednog napornog dana i pažljivo preslušavanje albuma. Navalite! Berba je počela!\n"Virtuozni VIS Killo Killo banda jedan je od sjajnih dragulja u kruni novomilenijumske vojvođanske progresivne muzičke scene. Takođe, jedan od autentičnih ravničarskih Super bendova, sastavljen od prekaljenih članova drugih znamenitih novosadskih grupacija (Drum’n’Zez, Milaćopezo, Proleće, ZBL…).\nPrepoznatljivog zvuka, nije važno da li ćete ga zvati reggae, ragga, roots, funk, rock, pop, dancehall, world, orijent…, ono što vam neće promaći jeste energičnost uživo i jasan gard prema stvarnosti. Na moje veliko zadovoljstvo, tu je i kap pankburaške filozofije koja se, pre svega, ogleda u samom nazivu benda (rastafarijanski špricer) i naknadno dodatoj reči-banda, tako tipičnoj za tradicionalne tamburaške orkestre kafanskog tipa.\nZa njihovog renesansnog frontmena Voi-Khana teško je reći da li je bolji pevač, tekstopisac, kompozitor, DJ ili MC? U svakom slučaju, najbolji izdanak novonaseljske alter-art škole. Sa Killo Killo bandom nema nedoumica, oni znaju šta neće. Zato ih pustite da rade šta hoće."\n"Jao sine pa ovo je divno" Vojina mama\n"Uzmi me za zenu!" neka devojka iz drugog reda sa svirke u porti\n"Dugo nisam cuo ovako zreo materijal" jedan od najvecih banatskih hejtera\n


BROJNE PROMOTIVNE AKTIVNOSTI TO NOVI SAD DO KRAJA GODINE\nBack TURIZAM TURISTIČKE ORGANIZACIJE BROJNE PROMOTIVNE AKTIVNOSTI TO NOVI SAD DO KRAJA GODINE\nčetvrtak, 09 avgust 2018 22:16\nTuristička organizacija Grada Novog Sada do kraja godine će pripremiti i odštampati oko 70 publikacija (uključujići različite jezike). Pamflet „Turističke atrakcije“ urađen je na 16 jezika, dok se ostale publikacije u skladu sa temom i ciljnim tržištima rade na manjem broju jezika. Ove godine rade se i nove publikacije, posebno za mlade, kako bi ys spremno dočekala 2019. godina od koje se zaista puno očekujemo s obzirom na prestižnu titulu Novog Sada kao Omladinske prestonice Evrope.\nTakođe, u izradi je i promotivni spot koji će uz nove publikacije predstaviti turističku ponudu za mlade i koji će biti deo jedne velike kampanje planirane za narednu godinu, a koju će TONS sinhronizovati sa OPENSom.\nI ove godine realizujemo promotivne garantovane turističke ture namenjene pre svega Novosađanima, ali i posetiocima, a koje su se pokazale kao veoma uspešne.\nDo kraja godine, u planu je i dopuna turističke signalizacije za dva nova hotela, što je nastavak projekta obeležavanja hotela u Novom Sadu. Prošle godine, obeleženo je 22 hotela na 82 lokacije sa 120 informativnih tabli.\nU decembru ove godine, Turistička organizacija Grada Novog Sada biće domaćim velikim kompanijama koje se bave turizmom na Dunavu, a želja je da se ovim turistima prikaže ponuda turističke privrede, kako bi se produžio boravak turista sa belih lađa u Novom Sadu, i kako bi se ti turisti ponovo vratili u grad na nekoliko dana da uživaju u ponudi koja im se ovde nudi (vino, hrana, smeštaj, kulturno-istorijske lepote i celine i još mnogo toga).\nU ovom trenutku pripremaju se za brojne promocije koje TONS očekuju na vodećim svetskim, kao i domaćim sajmovima do kraja godine, kao i za regionalnu jesenju i zimsku kampanju, sa ciljem da i druga polovina godine bude uspešna i rekordna.\nDruge nedelje avgusta TONS će ugostiti produkcijsku kuću iz New Yorka, koja snima putopisnu emisiju o Beogradu i Novom Sadu sa akcentom na kulturu i ugostiteljsku ponudu, a početkom septembra očekuju predstavnike medijskih kuća iz Velike Britanije i Slovačke.\nRadujemo se svim turističkim uspesima našeg grada.\nNajnovije informacije možete pratiti na www.novisad.trave i na društvenim mrežama: