Mnogo je bilo zaljubljenika pesme i pozorišne umetnosti u Novom Bečeju i Vranjevu. Mladi su pored pesme negovali i pozorišnu umetnot i obrnuto, s obzirom da je za pozorišnu umetnost postojala izuzetno bogata tradicija. Od nekoliko amaterskih pozorišnih družina, koje su tokom proteklog vremena postojale, posebno mesto zauzima Diletantska pozorišna družina „Napredak" u Vranjevu. Ta družina je radila od 1901. godine pa sve do okupacije Jugoslavije u Drugom svetskom ratu.\nNajveće zasluge za uspešan i dugotrajan rad „Napretka" pripadaju Arsenu Pecarskom. On je svojim nesebičnim radom, pa i materijalnim žrtvama doprineo da „Napredak" postane omiljena i cenjena organizacija mlađih u Vranjevu. Arsen je bio organizator, dugogodišnji reditelj i svestran glumac. Bio je toliko obdaren za scenu da je mogao, prema potrebi, prihvatiti svaku od glavnih uloga u komadima koje daje „Napredak".\n„Napredak" je zahvaljujući Arsenu postao ljubimče Vranjevčana i Novobečejaca. Svi mladi su jedva čekali da budu uvršteni u red onih na koje čika Arsen računa. Družina je bila brojna i imala je, za amaterske prilike, vrlo širok repertoar, da se mirne duše mogao upoređivati sa repertoarom skromnijeg profesionalnog pozorišta. Vodio je računa Arsen da program „Napretka" bude osavremenjen i da se na repertoaru nalaze dela naših savremenih pisaca, ali nije dozvolio da se udalji od želja i ukusa svojih sugrađana. Zato nisu sa scene nikad skidani komadi iz narodnog života sa pevanjem. Za Vranjevčane su pesme i muzika bili neodvojivi od svake svečanosti i svakog lepog trenutka.\nSve te predstave su se odigravale u prostranoj kafani „Balkan", čiji je vlasnik bio Arsen a koja se nalazila u rodnoj kući Josifa Marinkovića, na glavnoj ulici Vranjeva. Arsen Pecarski je 1927. godine otvorio bioskop „Balkan" u kome su davane predstave subotom i nedeljom uveče, ali za vreme svetske krize taj bioskop je likvidiran.\nMarija Živković rođena Petrović, učiteljica i nastavnica (muzičke culture i srpskog jezika) u penziji direktni je potomak porodice Luxeder. O svojim imućnim precima ona pripoveda sledeće׃\n„Luxeder Đerđ (1837 – 1918), bio je žitarski trgovac i blagajnik Novobečejske vodne zajednice do kraja svog života. Njegova žena je bila Ana (1846-1918), rođena Čisar iz Segedina. Jedno od dvanaestoro dece, Jelisaveta, bila je moja baka sa majčine strane. Jedan od sinova, Zoltan Luxeder, trgovac mešovite robe, bio je vlasnik zgrade na uglu ulica M. Tita i Narodnog fronta. Kuća je prodata početkom tridesetih godina XX veka kada je Zoltan otišao u obećanu zemlju, Ameriku. Posle kraćeg vremena se vraća kući i do kraja života je radio kao kantor u Vranjevečkoj katoličkoj crkvi. Drugi sin, Ervin Luxeder posle smrti svog oca Đerđa, radio je kao blagajnik u Novobečejskoj vodnoj zadruzi.\nU toj kući mojih predaka – Luxederovih bila je smeštena novobečejska poštanska uprava za vreme okupacije od 1941. do 1944. godine. Sedamdesetih godina XX veka u njoj se nalazila prodavnica nameštaja, nama poznata kao „salon nameštaja”.\nO svojoj majci i porodici Genči, Marija Živković kazuje׃\n„Moja majka Ana, rođena Genči vrlo rano ostaje bez supruga kada sam ja imala godinu-dve. Udaje se, po drugi put, sada za Tošu T. Grubića sina poznatog kikindskog advokata Toše Grubića. Rođena sestra mog očuha Marija Grubić (31.08.1886 – 28.01.1914.) bila je đak Berlinske akademije umetnosti za slikarstvo, koju i završava. Nažalost, njena slikarska karijera se naglo prekida ljubavnom tregedijom u kojoj ona umire, a njen prijatelj ranjen ostaje u životu. Porodica mojih roditelja (Genči), živela je u Vranjevu, a krajem XIX veka kupuju kuću pored same dolme, preko puta manastira. Kuća gleda na Tisu, a imala je ulaz iz Čika Ljubine i Zmaj Jovine ulice. Velika kuća sa ogromnim placem bila je potrebna da bi se užarski zanat dede Genči mogao valjano nastavljati. Sada je ta kuća podeljena na dva vlasnika, a u delu dvorišta, iz ulice Zmaj Jovine, sedamdesetih godina XX veka sagradili smo našu porodičnu kuću, moj suprug Obrad Živković i ja.”\nLadislav Gulović nije rođen u Novom Bečeju ali sa četrdeset godina provedenih u našem mestu, radeći u svojoj apoteci, ostao je u sećanju nekoliko generacija naših meštana kao vrsni majstor svog apotekarskog zanata.\nFarmaciju je završio u Budimpešti početkom XX veka, oko 1906. godine. Radio je u nekoliko gradova Evropskih država, tako i u Beogradu. Sredinom druge decenije XX veka otvorio je svoju apoteku u Osjeku. Posle ženidbe, na insistiranje supruge Irene Veber, koja je želela da budu u blizini Žombolje, 1924. godine dolaze u Novi Bečej. Iste godine kupuje kuću i to sa nameštajem prve novobečejske apoteke iz 1802. godine (bivšu apoteku Ferenc Bizeka, Armin Bizeka, Roberta Turna, kasnije Deže Bizeka), koja se nalazila na glavnoj ulici pod brojem 21, od poznatog imućnog Vranjevačkog gazde Svetozara Veselinova.\nPošto se apoteka nalazila u kući u kojoj je živeo, to je podrazumevalo da je i posle radnog vremena otvarala svoja vrata, bolje rečeno prozor za hite slučajeve. Novobečejci kojima su neophodni bili lekovi znali su na koji prozor treba da lupaju da bi dobili svoj spasonosni eliksir. U bilo koje vreme noći i prazničnih dana meštani su bili spokojni, jer im je apotekar gospodin Gulović uvek otvarao prozor. Uvek je delovao ozbiljno, pomalo namrgođeno ali se iza tog lica krila pitoma priroda čoveka vedrog duha, koji je svesrdno pomagao svojim sugrađanima.\nPosle Drugog svetskog rata apoteku i deo placa, koji je izlazio na drugu ulicu, nova vlast je oduzela. Zbog toga je bio jako ogorčen, ali kao pametan i racionalan čovek ipak je uspeo da se nagodi sa Narodnim odborom opštine Novi Bečej, kako bi mogao da nastavi sa radom u apoteci. Apoteka i deo komfiskovane kuće od 1954. godine vodi se kao društvena svojina da bi tek 1974. godine bila uknjižena u korist Doma Zdravlja Novi Bečej.\nMr Ladislav Gulović se penzionisao 1962. godine, a svoje mesto je prepustio svojoj učenici farmaceutu Draginji Koledin – Ekici, koja je od 1956. godine pored fakultetskog znanja tu sticala i dragoceno iskustvo od starog apotekara. Za svoj istrajan i besprekoran rad u službi krajem pedesetih godina XX veka dodeljena mu je VAŠ diploma u Budimpešti.\nImao je gospodin Gulović svoje dnevne rituale; pre podne je pušio lulu, dok bi popodne pućkajući pušio tompus. U svom dvorištu imao je manju trim stazu kao i razboj na kojem je redovno radio zgibove. Skoro svakog popodneva je skočivši na bickl odjurio do Tise da bi proveo sat vremena vaslajući svoj skif jednosed. U apoteci se češće pojavljivao u trenerkama nego li u belom mantilu. Trenerke su za njega bile odelo, a pravo odelo je izuzetno retko oblačio i to možda jedino kada je išao kod advokata Jeremije Zlatara da mu čestita slavu.\nGrof Karolj Leiningen od Westerburga izdanak je čuvene aristokratske porodice iz Hesena čije poreklo možemo pratiti od kraja XI veka. Rodbinske veze imala je čak i sa engleskom kraljevkom kućom, preko kraljice Viktorije. Porodicu Leiningen obeležavala je činjenica da su mnogi njeni članovi stvarali vojničku karijeru u Habsburškoj monarhiji.\nJednog dana, u Beču, na carskom balu Karolj Leiningen sreo se sa svojom budućom suprugom novobečejskom groficom Alizom Sissanji sa kojom će sklopiti brak 1844. u Požunu. Miraz sedamnaestogodišnje mlade bio je 2000 jutara zemlje u novobečejskom ataru. Aliza je bila jedna od tri unuke Pavla Hadžimihajla, bogatog grčkog cincarskog trgovca koji je 1798. godine sa 10.000 jutara zemlje kupio novobečejski spahiluk na licitaciji od austrijske krune. Njene sestre bile su Kler i Konstans. Dolaskom u Novi Bečej mladi par započinje da vodi veleposed. Ne malu pomoć u tome imali su od porodice Feher koja im je davala korisne savete, posebno Laslo Feher koji je u arendu držao mnogo zemlje, a poznat je bio i po tome što je prvi u Habsburšku monarhiju, odnosno u Novi Bečej, doneo vršilicu iz Engleske. Aliza je sa Karoljem Leiningenom imala dvoje dece. Ćerka Liza rodila se 1845, a zatim sin Armin 1848. Alizina sestra Kler bila je udata za Lipota Rohoncija i živla je na Bisernom ostrvu, a Konstans je bila udata za sa veleposednika Đulu Urbana. U to vreme, društvo ovim porodicama, ne samo u balovima, lovu i drugom, pravili su veleposednici Karačonji iz Beodre i baron Ciril Bilot iz Tobe.\nIzbijanjem revolucionarnih događaja u Mađarskoj 1848. Karolj Leiningen, kao austrijski oficir, morao se odlučiti da li će braniti interese Mađarske ili će i dalje služiti austrijskoj careini. Odlučio se za prvu varijantu, kao i njegov šogor Lipot Rohonci, te se priključuje mađarskim jedinicama Janoša Damjanića, gde je pri kraju 1848. godine unapređen u majora. Posle više borbi sa Srbima, posebno kod Jarkovca unapređen je u majora, da bi jula 1849. postao general. Posle ruske pomoći austrijskoj carskoj vojsci u gušenju mađarske pobune i bitke kod Vilagoša, mađarska revolucionarna pobuna bila je ugušena. U početku je izgledalo da Rusi neće Austrijancima predati mađarske pobunjene generale među kojima su pored Karolja Leiningena, bili još : Kiš Erne, Poeltenberg Erne, Dessewffy Jožef, Aulich Lajoš, Lahner Đerđ, Terk Ignac, Gašpar Andraš, Nađsandor Jožef, Schweidel Jožef, Knezić Karolj, Damjanič Janoš i Lazar Vilmoš su prebačeni u kazamate u Aradu.\nSmrtna presuda pročitana 5 oktobra 1849. godine ujutro u 7 časova, a presuda izvršena sutradan ujutro u 6 časova. Četvorica generala su pogubljena streljanjem dok je nad devetoro generala presuda izvršena vešanjem. Leiningen je bio po redu peti nad kome je smrtna presuda izvršena. Zanimljivo je istaći da je telo svog šogora Đula Urban tajno preneo i sahranio na svom imanju, a kasnije preneto u kriptu jedne crkve 1876. godine. Tek 1974.godine vraćeni su njegovi posmrtni ostaci u Arad da počiva sa svojim mučenicima.\nNovobečejci su se svom čuvenom zetu odužili tek 17. septembra 1911. godine kada je u parku u centru grada otkriven bronzani spomenik kojeg je izradio čuveni mađarski skulptor Bele Radnai. Na postolju je pisalo: „Grof Karolj Leiningen od Westerburga mađarski general koji je u Aradu za oslobođenje svoje nove domovine 6 oktobra 1849. godine kao mučenik pogubljen".\nPosle Prvog svetskog rata i stvaranja Kraljevine SHS spomenik je uklonjen iz centralnog parka i sklonjen u podrum opštinske zgrade. Prilikom preseljenja Opštinske uprave 1944. godine u Šlezingerovu kuću ( današnja upravna zgrada Potisja ) prenet je i Leiningenov spomenik. Posle toga spomenik je ostavljen zaključan u dvorišnoj šupi. Prilikom rušenja tih nuzprostorija 1954. godine novobečejski arheolog i muzealac Šandor Nađ, znajući umetničku i istorijsku vrednost spomenika obavestio je Zavod za zaštitu spomenika i kulture NR Srbije „da je Leiningenov spomenik od neprocenjive vrednosti" još uvek netaknut. Na žalost, prema nekim svedočenjima, intervencijijom novobečejskog državnog tužioca spomenik je dat mesnom fudbalskom klubu, čija uprava je naložila da se on uništi i proda skupocena bronza zrenjaninskom otpadu, a za dobijene pare kupi sportska oprema.\nTekst napisan prema feljtonu Zoltana Kalapiša koji je izlazio u Magyar Szó-u od 6 do 8 oktobra 1995.ngen - Westerburg Károly (1819-1849)\nTags: Karolj Andre,\tLičnosti,\tJene Sentklarai\nPOVODOM 170. GODIŠNJICE ROĐENJA EUGENA NEDIĆA – DR JENEA SENTKLARAIJA (1843-1925) DOKTORA TEOLOGIJE I NAŠEG ZNAMENITOG ISTORIČARA\nNaš poznati istoričar dr Jene Sentklarai rođen je u Vranjevu 21. januara 1843. godine kao Eugen Nedić, od oca Nauma Nedića, Srbina cincarskog porekla, i majke Žofije Salai, Mađarice iz Čantavira. U kući, čija bi današnja adresa bila Svetozara Markovića 24, govorilo se srpskim i mađarskim jezikom.\nJene Sentklarai (tada još uvek Eugen Nedić) osnovnu školu je završio u Vranjevu, na srpskom jeziku, dok je gimnaziju u Velikom Bečkereku pohađao na nemačkom. Veliku maturu je položio na mađarskom jeziku u segedinskoj pijarističkoj gimnaziji. Bio je aktivan na polju književnosti, čak je i jedan od osnivača književnog udruženja „Cvetovi nade” (Reményviragok), u Segedinu. U tom vremenu povećava se njegovo interesovanje za istoriju i arheologiju. Tokom Mađarske revolucije 1848-1849. roditelji mu ostaju bez imovine, tako da je Eugenovo dalje školovanje dovedeno u pitanje. Zbog toga odlazi u Temišvar i tamo pohađa besplatnu školu za sveštenike. Školovanje nastavlja na Naučnom institutu u Budimpešti, gde završava filozofiju. Doktor teoloških nauka postaje 1866. godine.\nU Novom Bečeju (tadašnjem Turskom Bečeju) u katoličkoj crkvi Svete Klare, na dan crkvene slave, takozvani buč, 1866. godine, postao je sveštenik, a ime je promenio sledeće godine u Jene Sentklarai. Po mišljenju nekih, to je učinio na zahtev svoje majke, a po mišljenju drugih, to je bio pozdrav nagodbi između Austrije i Mađarske. Istraživanja našeg sugrađanina Ištvana Sekereša takođe potvrđuju taj podatak, te se sa sigurnošću može prihvatiti 1867. godina za promenu prezimena.\nDve godine je proveo u tadašnjim južnobanatskim rudarskim naseljima kao kapelan, a 1868. godine postaje direktor Velikokikindske glavne osnovne škole, dok u realki predaje književnost i mađarski jezik. Sentklaraijevi javni nastupi počinju 1869. godine u vreme kada postaje predavač filozofije i latinskog jezika u temišvarskoj Glavnoj gimnaziji. Na zahtev porodice Šišanji 1873. godine dolazi u Novi (Turski) Bečej da bi kao sveštenik preuzeo katoličku parohiju, sve do 1893. godine. Iste godine postaje jedan od osnivača Južnomađarskog istorijskog i arheološkog društva, i sekretar istog. Urednik je „Istorijskog mesečnog glasnika“ od 1871. do 1873. godine. Godine 1872. osnovan je u Velikom Bečkereku list „Torontal”, prvobitno nedeljnik, a kasnije dnevni list. Sentklarai učestvuje u njegovom stvaranju od samog početka, da bi 1879. postao njegov glavni i odgovorni urednik. U listu objavljuje članke o lokalnoj istoriji, o arheologiji i folkloru okruženja. U to vreme obilazio je arhive u Beču, Budimpešti, Sremskim Karlovcima, kao i državne i crkvene arhive, gde je vršio temeljna istraživanja. Rezultati tih istraživanja su se dali videti u raznim objavljenim istorijskim i naučnim člancima pisanim na srpskom, mađarskom, nemačkom i rumunskom jeziku.\nNa poznatom arheološkom lokalitetu Borđoš u blizini Novog (Turskog) Bečeja Sentklarai je 1875. godine pronašao veliko zemljano utvrđenje, o kojem je opširno referisao u svesci objavljenoj u Temišvaru. Tokom drugog iskopavanja 1879. godine naišao je na 74 bronzana fragmenta koja su predstavljala alate i delove bronzane livnice. Odmah nakon tog otkrića Borđoški nalaz je postao pojam u stručnoj literaturi. O svom trošku je organizovao i izvodio prvo zvanično i naučno arheološko istraživanje kod Arače 1877. godine. Iskopavanja koja su počela tokom pre podneva pratila su gospoda i zainteresovani ljudi iz Velikog Bečkereka, Melenaca, Franjeva (današnje Vranjevo) i Turskog (Novog) Bečeja. Posle završetka radova Sentklarai je održao predavanje o istoriji crkve Arača, u kome je istaknuto da je Arača najstariji građevinski-istorijski srednjovekovni spomenik na ovim prostorima Južne Ugarske. Prisutnima je prevod na srpski tumačio Đorđe Nikolić, a na nemački poručnik Milenković. Pronađeni arheološki nalazi sa ovog i sledećeg iskopavanja 1878. godine preneti su u Temišvar.\nIntenzivno i sa uspehom je radio i na drugim južno-ugarskim lokalitetima, u Banatu i Bačkoj. Prilikom pisanja istorije Zrenjaninskog (Bečkerečkog) utvrđenja mnogo se bavio i istorijskom prošlosti našeg Grada na Tisi. Pisane tragove o prošlosti Novog (Turskog) Bečeja i Vranjeva nalazimo u njegovim raznim naučnim i istorijskim radovima, ali samo u fragmentima. Nažalost, ostavio nas je bez kapitalne istorijske monografije našeg mesta.\nPosle odluke Ministarstva trgovine 1889. godine, po kojoj se korito Tise premešta za nekoliko kilometara od Novog Bečeja, građani našeg mesta su brzo reagovali; paralelno sa dopisom poslali su i tročlanu delegaciju u Peštu, na čelu sa dr Jene Sentjklaraijem. Zahvaljujući sposobnostima članova delegacije, Ministarstvo je uvažilo njihove molbe i argumente te je Novi Bečej i dalje ostao naslonjen na reku Tisu koje se nikada neće odreći. Nekrolog koji je napisao povodom smrti dr Vladimira Glavaša, 1909. godine, za nas veoma značajan, objavljen je u Južnomađarskom glasniku sa dragocenim opisom i podacima o našem velikom narodnom dobrotvoru.\nPreko Čehoslovačke, Švajcarske i Nemačke 1899. godine putuje za Francusku na svetsku izložbu koja se održavala u Parizu. Iskoristivši blizinu Engleske posetio je London, gde se zadržao duže vreme. Posle ovih putovanja objavio je putopis pod naslovom „Slike sa obrazovanog zapada”.\nJene Sentlarai je 1882. godine primljen za dopisnog člana Mađarske akademije nauka. Već godinu dana kasnije, 1883, kao docent, predavao je najnoviju istoriju na Budimpeštanskom univerzitetu. Za dopisnog člana Srpskog učenog društva izabran je 1885, a Matica srpska ga bira za počasnog člana 1910. godine. Priznanje mu stiže i iz rodnog mesta – Vranjevo ga 1916. godine bira za počasnog građanina.\nNjegovi značajni radovi su „Sto godina iz istorije Južne Ugarske“, te istraživanja: „Uspomene iz istorije mađarskih Srba“, „Srpski manastiri na teritoriji Mađarske“, „Seobe Vlaha na teritoriji južne Ugarske u XVIII veku“, „Istorija dunavskih flotila“, „Utvrđenje Bečkerek“, „Spomenici i ostaci ruševina zgrada u Čanadskoj županiji“, „Torontalska drevna naselja duž Tise“ itd.\nZahvaljujući izvanrednom poznavanju srpskog, mađarskog, nemačkog, rumunskog, francuskog, slovačkog, latinskog i staroslovenskog jezika, bez ikakvih problema je proučavao raspoložive istorijske izvore na prostorima južne ugarske. Velike zasluge ima u proučavanju i pisanju istorije Mađara, Srba, Nemaca i Rumuna u XVIII veku. Tokom svog boravka u Temišvaru aktivno učestvuje u osnivanju kulturnih institucija. Kao aktivan član Mađarske akademije nauka daje svoj neprocenjivi doprinos Istorijskom odboru i Istorijskom društvu, Istorijskom i književnom odeljenju udruženja Sent Ištvan, Arheološkom društvu, Društvu heraldike i genealogije. Bio je i član i predsednik literarnog društva Aranj Janoš u Južnoj Ugarskoj.\nDr Jene Sentklarai je imenovan za čanadskog kanonika 1893. godine, a za opata 1895. godine. Umire u Temišvaru kao veliki prepošt čanadskog kanona u 82. godini života, 12. oktobra 1925. godine.\nSahranjen je u suterenu temišvarske katedrale.\nZrenjaninski arhiv, Arhiva Novobečejske katoličke parohije, Šamu Borovski, Jožef Belovai, Zoltan Kalapiš-Életrajzi kalauz 2002, 2003, Zoltan Kalapiš-Történelem a föld alatt, 1995, Banatski istoričar-dr Jene Sentklarai, Borbeni Novobečejci-Endre Ištvanfi, Ištvan Sekereš Gelert-Letopis 2009\nGenocid\t2 Crveni krst\t9 Laza Telečki\t7 Milan Nešić\t58 Manastir\t3 Dragan Rauški\t3 Aleksandar Berić\t3 Saobraćaj\t2 Poezija\t49 Pošta\t16 Umetnost\t34 Jovan Veselinov\t4 Izložba\t4 Arača\t6 lov i ribolov\t30 Vranjevo\t28 Biblioteka\t7 Kuglanje\t32 Gospojina\t12 Vasilije Ostroški\t23


U SBK Neophodno Vakcinisati Skoro 42.000 Osoba - Travnik\nU SBK neophodno vakcinisati skoro 42.000 osoba\nU SBK cilj je vakcinisati 10% stanovništva…\nIako još uvijek nije poznat tačan datum dolaska prve pošiljke vakcina u BiH, u Federaciji su pripremili detaljan plan vakcinacije.\nKada je u pitanju Srednjobosanki kanton i vakcinacija po rizičnim kategorijama, cilj je vakcinisati 10% stanovništa. Naime, kada je u pitanju ukupan broj zdravstvenog i osoblja koje je neophodno vakcinisati u SBK , radi se o 2.080 osoba.\nPotrebno je vakcinisati i 620 osoba starijih od 65 godina u socijalnim ustanovama te 39 hiljada hroničnih bolesnika.\nTako da jukupan broj osoba koje je potrebno vakcinisati u SBK iznosi skoro 42 hiljade.\nPodsjetimo još jedno, prioritetne skupine za vakcinisanje su zdravstveni radnici, ljudi u visokorizičnim zanimanjima i smještaju te ljudi s visokorizičnim stanjima.\nBudući da će ove prioritetne populacije vjerovatno premašiti početne količine vakcine, bit će neophodna daljnja prioritizacija.


Perković se izjasnio da nije kriv - Klix.ba\n21.5.2009. u 17:06\nNa ročištu za izjašnjenje o krivnji pred Odjelom I za ratne zločine Suda BiH optuženi Stojan Perković, kojeg optužnica tereti za krivično djelo zločin protiv čovječnosti, danas se izjasnio da nije kriv.\nPrema navodima iz optužnice optuženi Perković je kao pripadnik Vojske Republike Srpske, u svojstvu komandira čete iz mjesta Lađevine, općina Rogatica, izvršio, podsticao i pomagao u činjenju nečovječnih djela (ubistva, prisilni nestanci, teška oduzimanja slobode, silovanja) usmjerenih prema civilima nesrpske nacionalnosti s područja općine Rogatica, saopćeno je iz Suda Bosne i Hercegovine.\nBiden govorio u kosovskom parlamentu\n21.05.2009. u 17:07\n21.05.2009. u 17:05


NEKRETNINE u Srbiji i svetu - Page 4\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 11/28/2009, 14:14\nHvala na informacijama. Znaci talijan spustio na 1400 a trazio je prosle godine 1900. Taj tvoj u C. dusana preteruje pa za te pare ima nov da se kupi na toj lokaciji kod Vins-a.\nPazi aleksandar na bul. c lazara ima bar 30 ne prodatih stanova, vins u c. dusana ima bar 40 tako da nije bas da nema slobodnih stanova na ok lokacijama....Zoned na N. Bulevaru 40 posto nije prodao...po meni su to ok lokacije za centar ne znam....\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 11/29/2009, 12:53\nDjuka taj stan sto pricam o njemu u cara dusana je star godinu dve! a namesten je sa svim novim stvarima-lux, nekazem da nije skup ali naspram nekih drugih stanova tamo ta zgrada je medju naj boljim! postoje neke gde je u temelj stavljano i po 50% manje armature! pucaju zidovi itd! Italijan znam da je trazio 1900 ali imam info da je kompenzovao pvc stolariju na toj lokaciji za stanove a racunao je oko 1300-1400! Alexanadar nezuri sa prodajom njega je kvadrat kostao tu oko 1000e e sada izracunaj koliko je prodao posto stanova i koja je prosecna cena! pa vidi njegovu trenutnu zaradu! mislim da je prosek samo za prizemlje i prvi sprat oko 3000E uzeo jer je vezivao prizemlje sa prvim!\nEvo vidi sada ovo trebao sam da nadjem odma useljiv stan od 35m2 na ok lokaciji ali da se useli odma! i da cena niije vise od 1200 i ladno nismo nasli!\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 11/29/2009, 14:59\nA kako gradi Dinamika? Imaju zgradu tu u c. dusana....\nCekaj i za onu Aleksandrovu zgradu na bul. oslobodjenja si mi rekao da ga je izasla 1000 evra kvadrat pa nemoguce da ga je isto kostalo na bul cara lazara i na bul. oslobodjenja???\nInace hvala na informacijama jos jednom....u kojim zgradama je stvaljano 50% manje armature??? ko je bio izvodjac???\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 11/29/2009, 16:11\nne mislio sam na alexandrovu zgradu na bulevaru za ovu neznam u cara lazara ali znam za nju da je sve kompenzovao od bedona do stolarije! imas 4 dinamike neznam na koju mislis? ali uprincipu sve su jako dobre i stabilne sa novcem!\nNaj veca 8)\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 11/30/2009, 20:24\nMislim na dinamiku d.o.o sediste im je u Janka Veselinovica...Vujovici....\nA sto se tice alexandorve zgrade ja bih preporucio svima da je zaobilaze ....mislim na ovu na bul. oslobodjenja...svest kod Srba o kolektivnom stanovanju NE POSTOJI.\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 12/11/2009, 14:07\nKolika je realna cena stana na N.Naselju?\n(64 kvm, 2S, I sprat...)\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 12/12/2009, 19:44\n1000 e po kvadratu...ako je bas na kraj naselja moze i nize...\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 12/12/2009, 23:12\nKo ima gotovinu,za kvalitetan i regularan stan treba izdvjiti min 1100e\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 12/13/2009, 12:18\nslazem se sa pekom najeftiniji stanovi a da su ok su ok 1100 novogradnja i to uglavnom na udaljenim lokacijama tipa Nova Detelinara , Somb. bulevar i slicno....\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 12/16/2009, 14:37\nPre neki dan bejah u ulozi prodavca:\nNovo Naselje, 64 kvm, 59 m2 grejne povrsine, 2S, I sprat od IV, dvostrano orijentisan,terasa,lift, paket...\nPotrebno ulaganje 2000-3000 EUR.\nZgrada pravljena 1990god.\nProdat po 970 e/m2, cash (kompletna isplata za 10 dana).\nStan sam oglasio pre jedno 3 nedelje.\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 12/20/2009, 23:18\nPrevare prilikom kupoprodaje stanova, koje su kod nas poslednjih godina uzele maha, trebalo bi da budu onemogućene od idućeg meseca.\nAko parlament do 31. decembra usvoji izmene i dopune Zakona o prometu stanova i drugih nepokretnosti, početkom januara možemo očekivati da sudski činovnici, pre overe kupoprodajnog ugovora, provere da li je taj stan ranije već prodat, kaže Slobodan Homen, državni sekretar u Ministarstvu pravde.\nUrađen je i dodatak softveru i zahvaljujući tome će iz bilo kog suda u Srbiji biti moguća provera da li je stan ranije prodat. Taj dodatak softveru koštao je, po Homenovim rečima, 2,2 miliona dinara, dok su troškovi obuke zaposlenih u sudovima otišli na teret donacije Svetske banke. Inače, obuka će biti okončana 4. januara.\n"Ovo uvodimo da bismo zaštitili građane zato što ih sudstvo nije štitilo od klasičnog krivičnog dela prevare. Suđenja su trajala po pet godina, kazne su bile neadekvatne, tako da je neefikasnost sudova dovela do toga da danas imamo 25.000 ljudi koji su na ovaj način bili prevareni", kaže Homen.\nIzvor S media\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 12/24/2009, 13:15\nProcitajte ljudi ovo molim vas....postenjacina Gajic se iskukao ....reko bi covek da mu das 1000 din da ima da prezivi do prvog....a njegov sin vozi auto od 100000 evra valjda od tog minimalnog profita sto ostvaruju....\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 12/24/2009, 14:30\nKraj višestrukoj preprodaji stanova\n24. decembar 2009. | 12:49 | Izvor: Tanjug\nBeograd -- Od 4. januara počeće da radi novi kompjuterski sistem za sudove koji će onemogućiti razne vidove zloupotreba i bolju kontrolu pri prodaji nekretnina.\nJedinstveni softverski sistem, koji će funkcionisati preko Interneta, pored ostalog eliminisaće mogućnost da kupci nepokretnosti postanu žrtve višestruke prodaje stanova zaključenjem ugovora o prodaji sa nesavesnim prodavcima, dok će dopunama Zakona o prometu nepokretnosti biti sankcionisan i sam pokušaj prevare savesnih kupaca.\nPrema podacima Ministarstva pravde, preko 25.000 gradjana Srbije srelo se u poslednjih 10 godina sa tom vrstom prevare prilikom kupovine stana ili nepokretnosti.\nDržavni sekterar u Ministarstvu pravde Srbije Slobodan Homen izjavio je da će jednistveni softverski sistem omogućiti efikasniju kontrolu i uvid da li je neka nepokretnost prodata ili ne, kao i da li na njoj postoje neka druga opterećenja.\nPrema njegovim rečima, na ovaj način će biti elinimisana mogućnost višestruke prodaje iste nepokretnosti, jer će kupac moći da proveri da li stan koji želi da kupi već nekome prodat.\nPošto profunkcioniše jednstveni kompjuterski sistem, kada kupac dođe u sud da overi ugovor o kupoprodaji nepokretnosti on će moći i da se informiše da li je ta nepokretnost već prodata nekom drugom, naveo je Homen.\nSud će ubuduće morati da kontroliše sve kupoprodajne ugovore o prometu nekretnina\nSa druge strane, Predlogom dopuna zakona o prometu nepokretnosti, koji treba da bude usvojen do kraja godine, uvodi se obaveza suda da kontroliše sve kupoprodajne ugovore o prometu nepokretnosti.\nGrađani Beograda, čiji su stanovnici proteklih godina bili najčešće žrtve investitora prevaranata shodno novoj mreži sudova, koja počinje da radi od 1. januara iduće godine, ugovori o kupoprodaji nepokretnosti moći da se ovaravaju samo u tri suda, sadašenjm Trećem, Četvrtom i Petom opštinskom sudu. Prema ranijim najavama iz Ministarstva pravde, kupci koji su ostali bez para i bez željenih stanova, budući žrtve višestruke prodaje iste nepokretnosti, biće obeštećeni pošto osumnjičenima bude oduzeta imovina.\nDopunama zakona predvidjeno je da sudski overitelj odbije overu potpisa ugovarača ukoliko uvidom u posebnu evidenciju o ugovorima o nepokretnosti utvrdi da su u sudu već overeni potpisi na ugovoru a prodavac je isto lice, odnosno kada primeti da je u pitanju klasično krivično delo prevare, naglasio je državni sekretar.\nPošto rešenje o odbijanju postane pravosnažno, službeno lice koje vrši overu dužno je da o pokušaju ovog vida zloupotrebe obavesti nadležnog javnog tužioca, predvidjaju izmene zakona.\nPored toga, ukoliko službeno lice overi potpiše ugovora o prometu nepokretnosti suprotno odredbama zakona, njegov propust će se smatrati kao teška povreda dužnosti iz radnog odnosa.\nŠto se tiče načina uređenja evidencije o prometu nepokretnosti, dopune zakona predviđaju da će ona biti uređena posebnim aktom ministra pravde, koji će biti donet 15 dana po stupanju na snagu tog akta (dopuna Zakona o prometu nepokretnosti).\nHomen je dodao da ovakav način regulisanja prometa nepokretnosti ne bi bio potreban da smo imali efikasno sudstvo jer se ovde radi o krivičnom delu prevare.\n"Da su sudovi funkcionisali na adekvatan način ne bi bilo potrebe da se posebno reguliše prevara u vezi sa prometom nepokretnosti, već bi ta lica odgovarala i bila bi im oduzeta imovina. S obzirom da je sudstvo do sada bilo vrlo neefikasno, mi smo se kao vlada odlučili da putem izmene ovog zakona i uvodjenjem jednistvenog kompjuterskog sistema eleminišemo mogućnost ovog vida prevare", zaključio je on.\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 1/12/2010, 19:03\nKvadrat stana od 700 do 1.400 evra\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 1/13/2010, 10:23\nVidim da ima vas koji se razumete u nekretnine imala bih jednu molbu.\nKakav stan i gde moze u BGD da se kupi za KESH za oko 60.000 eura.\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 1/13/2010, 10:28\nLose si postavila stvari.\nAko si kupac sama postavljas kriterijume kakav stan zelis i na kojoj lokaciji.\nDefinisi sta su ti prioriteti pa onda kreni u potragu.\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 1/13/2010, 10:39\nVidim da znate i pratite kako trziste dise u N. Sadu, pa mi treba jedna informacija - po kojoj ceni (po m2) je realno da se plati uknjizena garsonjera u Grbavici?\nAko nadjes za 1200 kupuj! ali mislim sto valja jako tesko! E a ima kod T kafea u ulici jedan stan u tvoristu od garaze uradjen ima visinu dobru a ulazi se iz zgrade! trazi oko 700e podstanari su unutra daju 200e\nhvala momci na pomoci... pazario sam grbavica-gogoljeva za 1300, 24m2, uknjizen, dobra gradnja. pregledao sam oko 40tak slicnih i dao ponudu za 6-7. i ovo je ispala jos i najbolja kombinacija. valjda se nisam zeznuo\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 1/13/2010, 16:41\nDobro si prosao....Mada ja ocekujem dalji pad u NS-u...jednostavno kriza jos uvek traje a i pocinje gradnja tzv. neprofitnih stanova.....\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 1/14/2010, 04:02\nOK, tražim "pomoć prijatelja" :roll:\nDakle, moja tetka želi stan u BG - da bude blizu Save ili Dunava, po mogućnosti s pogledom na iste reka, ili negde u centru - ima oko 60.000 eura, može i nešto što je podložno renoviranju!!\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 1/14/2010, 06:47\nSustinski, nisi mnogo suzila pretragu jer novim zahtevima odgovara vecina beogradskih opstina. :D\nPonuda je prilicno skromna a mali stanovi su uvek dosta skuplji.Ne bi trebala uzimati zdravo za gotovo cene iz oglasa jer je praksa pokazala da se na terenu cena moze spustiti minimum 5-10%.\nMoje licno misljenje je da ce cene ove godine pasti bar jos 20% a da li je vreme za kupovinu ili nije to ces sama odluciti.\nSto se tice generalizacije cena po opstinama, ili jos preciznije po kvartovima, to je u Bg nemoguce, jer je ponuda vema mala, i zavisi od "raspolozenja prodavca" a ne od realnog trzisnog stanja. Zbog toga je nemoguce dati neku okvirnu cenu, a informacije koje se provlace po novinama su ciste budalastine.\nUglavnom, da ne bi pravili drugima reklamu, mogu ti poslati spisak sajtova koji se bave nekretninama pa ceprkaj.\nHteo bih samo da se ogradim,nemam nikakve veze sa nekretninama kao biznisom. :D\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 1/17/2010, 22:19\nНајава јефтиних станова растерала купце\nTekst iz Dnevnika o nekretninama u Novom Sadu, pa ako nekog interesuje..\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 1/21/2010, 10:17\nNeverovatno kakva je to banda u Novom Sadu a verujem da je slicno u BG-u...svi rade u dilu vlasnici agencija i investitori ....kako udjes u neku agenciju odmah ispale ICE CENE NAGORE....to sto je kriza, sto su prosecne plate oko 300 evra, sto su plate i u najboljim firmama zamrznute to nije bitno....Pumpaju vestacki. U NS-u imate situaciju (kod futoske pijace) zgrada gotova pre sest meseci NIJEDAN stan nije prodat a on ne spusta cenu.\nDa ne pricam onu smejuriju sa stambenim kreditima ovim subvencionisanim. Drugarica mi radi u jednoj stranoj banci i rekla mi je da su namenjeni iskljucivo za belvil. To su mi potvrdili jos neki ljudi kazu da su ih odbili bez ijednog razloga za te kredite. O placenim novinarima koji pisu tekstove slicne ovim u prethodnom postu da ne govorim.\nI da preporucio bih svima koji kupuju stan u NS-u da zaobilaze agenciju Corona. Vlasnik te agencije je jedan patoloski lazov i debil. Moje skromno misljenje. Laze ne soli.\nInace razgovarao sam pre izvesnog vremena sa jednim investitorom koji mi je rekao da u NS-u...na najboljoj lokaciji sve sa najkvalitetnijim materijalima ne moze kvadrat da ih izadje vise od 900 evra.\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 1/21/2010, 10:52\nBas tako.Vlasnika i ja znam,crn visok,mladji???.Nisu ni drugi mnogo bolji.Ja sam imao dobro iskustvo sa BERZA NEKRETNINE.Meni te cene se cine bar 50% naduvane.Garsa kosta 35000e,a rentira se za 130-150e.Opste je poznato da suva gradnja nikako ne prelazi 500e\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 1/22/2010, 09:56\nDa bas tako izgleda. Ne mogu da verujem kakav je to kreten. Sta je covek sve spreman da slaze ...strasno....\nA pazi sad jedna moja komsinica je kupila od Zoned-a na pocetku gradnje stan po ceni od 900 evra kvadrat....doduse nije tad jos ni temelje iskopao ali nebitno....Tamo sad u toj njegovoj zgradurini na N. Bulevaru nema stana ispod 1350 evra....EJ imao je racunicu i za 900 a sad je kao 1350 trzisna cena smejurija....\nU Novom Sadu cena kvadrata u prvoj zoni biće 1.100 evra, drugoj 895 evra, u Nišu i Kragujevcu prva zona će koštati 900 evra, druga 695 evra. Ministar Dulić je naveo da će za stanove izgrađene u objektima na teritoriji ostalih gradova i opština u Srbiji cena kvadrata biti 695 evra.\n1.100 je ipak mnogo manje od 1350-1450 koliko sad traze investitori....samo da se ovo ostvari\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 2/7/2010, 23:30\nGradnja jeftinih stanova od maja\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 2/11/2010, 12:10\nDinkić: Omogućiti kupovinu stanova na lizing\nBeograd drugi najskuplji grad na Balkanu za zakup lokala\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 2/12/2010, 12:40\nOvo obavezno pročitajte: Kako da kupite stan na lizing\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 2/15/2010, 11:24\n15. februar 2010. | 10:31 | Izvor: Novosti\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 2/16/2010, 18:43\nBanke spremne da uzimaju nekretnine\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 2/18/2010, 09:47\nMnogi bi da grade jeftine stanove\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 2/18/2010, 10:58\nDa li ove nase stetocine i paraziti citaju ovakve stvari ili ce se Zizakvili, Dulvili i ostale budalastine braniti do poslednjeg dinara koji budu mogli da nam iscupaju?\nSLO: Nema subvencije za građevinare 18. februar 2010. | 09:19 | Izvor: Beta\nLjubljana -- Slovenački mediji pišu da je državni vrh te zemlje poručio građevinarima da spuste cene da bi tržište nekretninama oživelo i počelo da funkcioniše.\nMinistar privrede Matej Lahovnik tvrdi da su u odnosu na celu Evropsku uniju cene stanova u Sloveniji najviše, kada se uporede prosečna primanja i cene nekretnina, budući da u Ljubljani cena kvadratnog metra iznosi i do 3.500 evra.\nVlada Slovenije po svemu sudeći neće dati garancije jednom od najvećih slovenačkih građevinskih preduzeća kojem preti stečaj, Vegrad, što celom sektoru šalje signal da ne računa na finansijsku pomoć države.\nLahovnik je upravi preduzeća Vegrad čije su račune blokirale banke, a koje je zatražilo pomoć države, da su očekivanja građevinskog sektora vezana za državne subvencije "iluzija".\nMediji u Sloveniji poslednjih sedmica intenzivno prate stanje u velenjskom Vegradu kojem, zbog blokade računa i visokih obaveza prema bankama, preti stečaj ili prisilna naplata - zaplena nekretnina i građevinske mehanizacije.\nVegrad iz Velenja, s nekoliko hiljada zaposlenih, na svojim gradilištima ima veliki broj zaposlenih stranaca s minimalnim platama, ali zbog blokiranih računa, po pisanju medija, ne može da isplati ni radnike u upravi jer su mu banke-kreditori, medju kojima Nova ljubljanska banka (NLB) i Hipo Adria banka, blokirale račune i prete zaplenom imovine.\nPreduzeće u kojem je država vlasnik trećine kapitala može da očekuje stečaj ako mu ne pomogne država ili ako mu banke ne refinansiraju dospele kredite kojima je, u vreme rasta cena nekretnina, finansirala svoju ekspanziju u stanogradnji i izgradnji puteva.\nTo preduzeće koje je zadnjih godina imalo promet od preko 200 miliona evra godišnje, za ovu godinu ima, po tvrdnjama uprave, već ugovorenih 100 miliona evra poslova, ali i gubitak iz lanjskog poslovanja od sedam miliona evra.\nSlovenačka građevinska preduzeća po poslednjim podacima, duguju bankama više od tri milijarde evra čemu treba dodati i dve milijarde izdatih garancija.\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 2/22/2010, 17:26\nSlazem se sa tobom Iki...tako je trebalo da postupi i ova nasa nesrecna Vlada...e ne da krimosi kontrolisu trziste i dalje pumpaju bez osnova...To bi sigurno dovelo do obaranja cena ali im je Mladjan Superhik Dinkic bacio pojas za spasavanje....Otima od sirotinje da bi dao bogatima...\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 2/26/2010, 11:00\nKompanija MPC propertis, biznismena Petra Matića, počela je da se oslobađa svojih nepokretnosti u Beogradu. Nedavno je za devet miliona evra prodata poslovna zgrada u Bulevaru Zorana Đinđića, koju je dobio kupovinom firme „Hipo konsultanti”. Potom je „utopio” dva placa, površine oko dva hektara, u blizini novobeogradskog Buvljaka. Najveće iznenađenje je, ipak, najava raskida ugovora o zakupu tri hektara zemljišta na Autokomandi, za koje se pre godinu dana grčevito borio sa „Deltom...\nU Beogradu gotovo da nema potrebe za novim tržnim centrima i kancelarijama, jer i ono što postoji gotovo da je poluprazno. To se odrazilo i na cenu, pa je kvadrat luksuznog poslovnog prostora u Novom Beogradu sa prošlogodišnja 23 evra pao na 10.\nIstraživanja ove međunarodne agencije za promet nekretnina ukazuju da će u glavnom gradu naše zemlje vrednost poslovnog prostora padati, jer bi banke mogle uskoro da aktiviraju hipoteke koje su davale raznim investitorima.\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 3/7/2010, 09:57\nRanije su krali, ali niko kao ...\nNaslov: Re: NEKRETNINE u Srbiji i svetu 3/7/2010, 11:40


Kvarovi se mogu prijaviti na jedinstveni broj pozivnog centra +387 33 755 600 uz napomenu operaterima da je riječ o aparatu koji je oštećen u poplavi.\nZa prijavu aparata potrebna je modelna oznaka i serijski broj aparata koji se nalazi na naljepnici na samom aparatu.\nRadno vrijeme pozivnog centra je od 8 do 17 sati od ponedjeljka do petka, a subotom od 9 do 13 sati.\n- Važno je da se postojeći aparati isključe iz električnih instalacija, potom ih je nužno očistiti čistom vodom i pustiti da se temeljito osuše. Nakon ovog postupka potrebno je pozvati našu info liniju kako bi autorizirani serviseri izašli na teren i procijenili da je opravka aparata uopće moguća - kazao je direktor Gorenje Commerce d.o.o. Uroš Marolt.\nNaglasio je da je i ova akcija dio pomoći stanovništvu koje polako pokušava uspostaviti funkcionalan život u dijelovima u kojima je došlo do povlačenja vode.\n- Gorenje će snositi troškove izlaska na teren, dijagnosticiranja oštećenja, nabavke rezervnog dijela i opravke aparata ukoliko je ona moguća - zaključio je Marolt.\nPo okončanju ove akcije, Gorenje Commerce d.o.o. će u saradnji s Udruženjem "Pomozi" izvršiti procjenu stanja na terenu i najugroženijim porodicama donirati 300 novih Gorenje aparata, saopćeno je.\nViše iz kategorije: « Epidemija morbila (krzamaka) Nove sudije i tužioci »


Sagovornici portala mozakUbi.me iz Uprave policije su nam rekli da dok njih u službi vlada nezapamćena euforija i slavlje zbog bezbjedonosne situacije u gradu koja je na vrhunskom nivou.\n„Ovo je nezapamćeno. Ovome se nijesmo nadali ni u najboljim projekcijama koje smo pravili. Ljudi ovo je sjajno! Svake noći imate eksplozije bombi, automobilima se pješaci podižu u vazduh, „čiste“ se parkirani automobili kao na GTA, tuče na svakom ćošku, a pucnjave imate kao dobar dan.“\nTakođe, nadaju se da će se ovaj trend nastaviti i da će Crna Gora zadržati lidersku poziciju kao bezbjedonosna destinacija u koju se rado dolazi, a ne odlazi.\n„Crna Gora je pokazala da je na nivou najrazvijenijih. Potrudićemo se da u narednom periodu dođemo do toga da imamo i serijskog ubicu kako bi i na taj način ispratili svjetake trendove. Prema našim saznanjima do Nove godine je moguće očekivati paljenje još nekih 6 automobila cijene iznada 20000e kao i 5 eksplozija i oko 12 tuča u opštinama širom Crne Gore. Nastavljamo putem lidera i trudićemo se da budemo što bolji i uspješniji.“ naveli su naši izvori iz vrha Uprave policije.\n„Neizmjernu zahvalnost za ovakav položaj Crne Gore dugujemo Ministru unutrašnjih poslova koji za ovakav položaj ulaže nadljudske napore i dalje svoj izuzetan doprinos.“\nRaško Konjević\tMUP\tPodgorica\tGlavni grad\nIzvor slike © Filip Roganović i vijesti.me


Mira Marković će tužiti Srbiju Sudu u Strazburu! | Зона преливања\nm950 / јануар 6, 2014\nBEOGRAD- Udovica Slobodana Miloševića, Mira Marković, spremna je da ide do Suda za ljudska prava u Strazburu kako bi u porodično vlasništvo vratila vilu u Užičkoj 34, izjavio je Hadži Dragan Antić, blizak prijatelj Markovićeve i njenog pokojnog supruga.\nOn je naveo da će naslednici Miloševića prvo u Srbiji iscrpiti sve zakonske mogućnosti, a ako to ne uspe, žaliće se Sudu u Strazburu. „Advokati Mire Marković prvo će zatražiti reviziju postupka, a imaju pravo i na ustavnu žalbu. Ukoliko to ne prodje, budite sigurni da će članovi porodice Milošević ići do Strazbura. Oduzimanje njihove kuće je klasična odmazda države“, rekao je Hadži Dragan Antić za božićnji dvobroj „Blica“.\nra Marković će tužiti Srbiju Sudu u Strazburu! | Društvo | Novosti.rs.\nNikolić se ne seli u Užičku\n„Njujork tajms“: Asad i Asma u komšiluku Mire Marković?\nOdloženo suđenje Živki Knežević\nMira Marković: Marko nije bolestan!\nјануар 6, 2014 у Концентрични кругови, подсећања, политика, препоручени чланак, World news Zavetina. Ознаке:ЛеЗ 0004615\n← Vlasnici traže kuću Miloševića\nU Hrvatskoj živi ustaštvo →


2005: U Srbiji od ushićenja do razočarenja\nKakva nam je bila godina na izmaku? Ako bi je poredili sa mnogima koje smo do sada preživeli, verujem da je 2005. sjajna godina. Međutim, ako bi se zapitali kakva je mogla da bude – mislim da bi većina nas odgovorila da je više očekivala. (Pogledajte video u plejeru na levoj strani ili ) Zapravo, počelo je sjajno. Vlada je intenzivirala saradnju sa Haškim tribunalom, dobili smo zeleno svetlo na Studiju o izvodljivosti.\nZoran Ostojić, Građanski savez Srbije: Kako smo se nadali – dobro smo se udali. Od ove vlade nismo očekivali ništa. Bar mi građanski liberali. Nismo očekivali ništa dobro, zato što nije sposobna za ništa dobro, ali smo očekivali da može da zatvori Hag.\nU moru događaja koji su se zbili 2005, funkcioner Građanskog saveza Srbije kao najvažniju ističe jednu, moglo bi se reći mentalnu činjenicu.\nZoran Ostojić, GSS: Ta najvažnija stvar je pomalo virtuelna. To je nekakvo saznanje, svest, sazrevanje građana Srbije, srpskog društva da je prioritet bolja budućnost i rešenje srpskog državnog pitanja. A da su neophodni uslovi za to rešenje Kosova i rešenje odnosa sa Crnom Gorom.\nKada je reč o Kosovu – Zoran Ostojić smatra da je najvažnija stvar koja se dogodila ove godine to što je međunarodna zajednica odlučila da taj problem, kako kaže, zatvori u najbržem mogućem roku. Pregovori su počeli, a suština pregovora se ovde, po njegovoj oceni, namerno zamagljuje.\nZoran Ostojić, GSS: Pod kojim uslovima će Amfilohije Radović, Vojislav Koštunica i Dobrica Ćosić udariti pečat na potpis Slobodana Miloševća i Vojislava Šešelja da je Kosovo nezavisno od Srbije – o tome se sada pregovara. Nisu ovo pregvori o statusu Kosova, nego pod kojim uslovima će Kosovo dobiti brzo, a ja verujem kasnije, nezavisnost.\nStav Venecijanske komisije po kome je crnogorski zakon o referendumu u suštini u skladu sa evropskim normama – jasno ukazuje na to u kome će se pravcu ova stvar razvijati iduće godine, ocenjuje Ostojić. Kako kaže, iako je početak 2005. prilično obećavao, već sredinom godine saradnja sa Haškim tribunalom je zamrla, a transferi nekoliko optuženih u Hag nisu ovde, u zemlji, imali efekat kakav bi trebalo da imaju.\nZoran Ostojić, GSS: Njihov odlazak u Hag nije dao doprinos suočavanj srpskih građa-na, građana Srbije sa neposrednom prošlošću. Ne, nego je i odlazak u Hag na neki način glorifikovao tu našu neslavnu prošlost – heroji, branio- ci otadžbine, pokloni itd.\nNa ekonomskom planu bilo je dobrih poteza. Uveden je porez na dodatnu vrednost, počeli su pregovori sa Evropskom unijom. Ali, nekako sve te vesti bacila je u zasenak činjenica da će ove godine u Srbiji inflaci-ja biti skoro 20 odsto.\nMijat Lakićević, glavni urednik “Ekonomista”: To je, moglo bi se reći, nedopustivo za Srbiju i za jednu zemlju u tranziciji na ovakvom stepenu razvoja. Nije bilo razloga i nije smelo tako nešto da se desi. Ta inflacija je najvećim delom rezultat prevelike državne potrošnje. Najveći uspeh države ogleda se u tome što je uspela da naplati pri-lično veliki iznos poreza. Zato je država ove godine odlično poslovala – kada se uporedi sa svim drugim subjektima, država je ostvarila najbolje rezultate.\nDinar je cele godine polako klizio, industrijska proizvodnja nije porasla, a MMF nije završio pregovore sa Srbijom.\nMijat Lakićević, glavni urednik “Ekonomista”: Vlada Srbije nije ispunila sva ona očekivanja i obećanja koje je dala MMF-u, nije vodila ekonomsku politiku onako kako je bilo dogovo-reno. Tu je bilo mnogog manjkavosti, tako da MMF nije hteo da okonča aranžman sa Srbijom. To je prolongirano za februar iduće godine.\nVlada je nastavila intenzivnu zakonodavnu aktivnost, svako malo na delo je izlazila nova afera – da li o nabavci vagona za železnicu ili trgovini poslanicima u parlamentu – svejedno. Demokrate su malo u skupštini, malo van, radikali malo podržavaju, malo kritikuju vladu. A sama vlada, uprkos svemu ima stabilnu većinu.\nI šta na osnovu svega prognozirati za sledeću godinu. Hoćemo li bolje i mirnije živeti:\nMijat Lakićević, glavni urednik “Ekonomista”: Ako neki od ovih političkih problema budu rešeni, onda bi se moglo očekivati da sa povećanim prilivom stranog kapitala iduće godine malo krene i neka ekonomska aktivnost i da ono što je do sada učinjeno u toj oblasti krene da daje rezultate.\nŠta reći na kraju sem da nas ni sport nije hteo ove godine. Košarkaški debakl donekle je ublažen činjenicom da smo se kvalifikovali za svetsko prvenstvo u fudbalu u Nemačkoj 2006. godine. Kako ćemo tamo proći – o tome ćemo za godinu dana, kada budemo radili pregled događaja u 2006.\nPregled dogadjaja u Srbiji


Povecan broj za intervencijama stenicama u prvim danima meseca oktobra 2012-e - Dezinsekcija.net\nCrne flekice na zadnjoj donjoj strani mehanizma kreveta ispod glave gde osoba spava su prvi znak da su stenice u Vasem krevetu duze od 30 dana.Izmet manifestuje i predstavlja odraslu jedinku stenice i takodje predstavlja izmet zenke stenica pred izlegnuce novih jajasca.Preduzece “Pest-Global Group” DOO Beograd i sajt “Dezinsekcija.net”.Klik na sliku gore levim misem za prikaz sa svim detaljima.\nZa sva ostala pitanja mozete se javiti na telefone Preduzeca “Pest-Global Group” DOO Beograd sa Vase desne strane.\nTags: Deratizacija stenice beograd ceneDezinsekcijaDezinsekcija Beograd ceneDezinsekcija beograd stenice ceneKako izgleda ujed steniceKako se resiti stenicaKrema za svrbez kozeKucne steniceLecenje svraba kozePreparati i nacin lecenja od uboda stenicaSluzba za unistavanje stenicaStenice deratizacija BeogradStenice kako ih se resitiStenice u krevetuStenice ujediStenice vrsteStjenice kako ih se rijesitiStjenice ugrizSvrab koze na nervnoj baziSvrab koze na nogamaSvrab po ledjimaSvrab po stomakuSvrab po telu bez osipaUbod stenicaUjed insekata nakon spavanjaUjed stenice lecenjeUjed stenice simptomiUjedi na nogama rukama licu nakon spavanjaUnistiti stenice


Značaj mašina u modernoj poljoprivredi | Seoski Poslovi - Portal o poljoprivredi\nHome\tRatarstvo\tZnačaj mašina u modernoj poljoprivredi\nPoljoprivredni radovi bili bi sasvim nezamislivi bez upotrebe moderne poljoprivredne mehanizacije, što je zapravo zbirni naziv za različite mašine. Svi znamo kako je poljoprivreda izgledala nekada, a u budućnosti se očekuje da primat preuzmu autonomni uređaji, što bi značilo da bi se koristile zemljoradne mašine koje bi bile sposobne da rade same, bez vozača.\nDanas postoje različiti uređaji koji vozačima ovih mašina olakšavaju rad, a to su recimo laserom vođeni kombajni ili traktori koji su vođeni uz pomoć GPS-a(Global Positioning System-a)kao i drugi primeri.\nPoljoprivredne mašine možemo da podelimo na nekoliko grupa i to su:\nSpecijalne poljoprivredne mašine.\nHajde da se sada malo pozabavimo svakom od ovih grupa. Naime, u pogonsko-vučne mašine spada traktor, a možda niste znali da mu naziv potiče od latinske reči „trahere“ što znači – vući. Traktore delimo na jednoosovinske i dvoosovinske točkaše (drugačije se nazivaju guseničarima). Oni poseduju četvorotaktni ili dvotaktni benzinski i dizel motor, koji ima od jednog do četiri cilindara.\nKada je reč o priključnim mašinama, najpoznatiji su plugovi, tanjirače, drljače… Kod oranja zemljišta koristimo plugove, a razlikujemo plitko i duboko oranje. Plugovi mogu biti višebrazdni i jednobrazdni.\nTanjirača će nam poslužiti kada želimo da usitnimo zemljište – ona će zemlju izmrviti, izdrobiti, pomešati… Ovo je poljoprivredna mašina koja svoju primenu nalazi kod zaoravanja, pripreme za jesenju setvu, sitnjenje stabljika suncokreta i kukuruzovine, kao i međurednu obradu u voćnjacima i vinogradima…\nUkoliko nam je potrebno da površinski obradimo zemljište, odnosno da isto pripremimo za setvu, tada ćemo koristiti drljaču.\nKombajni su kombinovane mašine i mogu da budu namenjene za kukuruz ili pšenicu, a spomenućemoi i specijalne poljoprivredne mašine koje su, kao što im ime kaže, namenjene posebnim poslovima. Takvih poslova ima dosta, pa shodno tome i mašina i to mogu biti: berač jabuka, krunjač za kukuruz, prskalica za voće, elevator (transporter)…\nPošto smo naveli traktore, kao osnovne poljoprivredne mašine, nužno je pomenuti i freze. Rotaciona bočna freza koristi se za dopunsku obradu zemljišta, i ove mašine su masivne i snažne konstrukcije, tako da je moguće koristiti ih na svim tipovima zemlje, i u najtežim radnim uslovima.\nOd ostalih poljoprivrednih mašina, navedimo i rasipače, utovarivače đubriva, setvospremače, omotače bala, sakupljače sena, prskalice atomizere…\nZnačaj mašina u modernoj poljoprivredi se ogleda u tome da celokupno čovečanstvo, u broju u kojem postoji danas, ne bi bilo moguće ishranjivati bez upotrebe savremenih mašina. Mašine se izrađuju upravo prema zahtevima poljoprivrednika i same proizvodnje, uz pomoć najsavremenijih tehnologija i vrhunskih stručnjaka.\nModerne mašine se dodatno opremaju, kako bi imale dug vek trajanja i bile zaštićene od korozije, na primer. To se postiže, između ostalog, plastificiranjem, što znači da se posipa prah boja. Zahvaljujući svemu tome, mašina dugi niz godina koristi poljoprivrednicima.\nUsavršavanje poljoprivrednih mašina je neprekidan proces, u kome se konstantno dobijaju novi proizvodi i razne inovacije, a sve uz primenu nasavremenijih tehnologija. Razvoj poljoprivrede se odvija veoma brzim korakom, koji za glavni i osnovni cilj ima postizanje najodgovarajuće mehanizacije uz pomoć koje će se dostići najviši rezultati u modernoj poljoprivrednoj proizvodnji.\nBela detelina, lepa i ukrasna, ujedno lekovita i...\nMilan April 23, 2019 - 8:06 pm\nVeliki izbor traktorskih prskalica različitih zapremina i širina grana.\nPrvenstvena namena traktorskih prskalica je zaštita ratarskih kultura, uređajima za nisko prskanje, kao i zaštitu u voćarstvu i vinogradarstvu bolesti i insekata, herbicidima, fungicidima i insekticidima, uređajem za bočno i visoko prskanje.


Šef Lotusa bez dozvole, jurio 50 km/h preko ograničenja - Smedia\nŠef Lotusa bez dozvole, jurio 50 km/h preko ograničenja\n25.01.2018 | 00:04\n25.01.2018 | 00:14\nUmesto na jednu godinu, Jean-Marc Gales ostao je bez vozačke dozvole samo na 30 dana jer mu je sudija uvažio žalbu da bi oduzimanje dozvole na duži rok ugrozilo njegovu sposobnost da obavlja posao za koji je angažovan.\nJean-Marc Gales, koji je na čelo britanskog proizvođača sportskih automobila došao 2014, vozio je u blizini sedišta kompanije jedan od Lotusovih modela brzinom od 164 km/h, na delu puta gde je ograničenje 112 km/h.\nKako piše Telegraf, Gales je uhvaćen u prekršaju dok je isprobavao novi model Lotusa. Nije navedeno o kom automobilu je reč, ali pretpostavlja se da je u pitanju nedavno predstavljena Evora GT410 Sport.\nOsim što je vozio znatno brže nego što je dozvoljeno, prvom čoveku Lotusa nije išlo u prilog ni to što je 2014. na istoj deonici takođe prekoračio ograničenje. Tada...


Zrenjaninski odbor NOVE: Srbiji naneta višestruka šteta gradnjom fabrike guma u Zrenjaninu - NOVA stranka\n03.02.2020 Press služba fabrika guma, Naslovna, Nova stranka, opozicija, Zrenjanin 0\nNakon što je kineska kompanija Ling Long, do pre nekoliko dana investitor u fabriku automobilskih guma u Zrenjaninu, postala, prema rečima zrenjaninskog gradonačelnika Čedomira Janjića, "investitor u auto-put Novi Sad-Zrenjanin-Beograd", ostaje nejasan pravni oblik kojim će se ova investicija realizovati.\nOno što je trenutno važnije, ukazuje Nova stranka Zrenjanin, jeste da se sagleda kredibilitet takozvanog investitora, vrednost imovine koju je siromašna Opština Zrenjanin poklonila jednoj privatnoj kompaniji iz Kine, kao i potencijalna dobit opštine, ako je ikada bude. Osnivač srpskog Ling Longa je Linglong Netherlands BV, Holandija, a pošto strane kompanije registrovane u Holandiji imaju vrlo visoke poreske olakšice, tako se i ova destinacija može smatrati vrstom of-šor zone - poreskog raja. Kompanija Linglong Netherlands BV je osnovana sa 1.000 evra osnovnog kapitala, koji je za dve godine uvećan na manje od 1.400 evra. Malo čudno za kompaniju čija ćerka firma u Srbiji treba da izvrši investiciju u svoju fabriku u vrednosti od oko 850 miliona evra. Ćerka firma u Srbiji ima osnovni kapital od oko 75 miliona evra, ali je to neuplaćeni upisani kapital, što znači da je ćerka firma u Srbiji fiktivno zadužila svoju majku firmu u Holandiji za taj novac, a da on nije prebačen na račun u Srbiji. Zanimljivo je da fiktivno zadužite za 75 miliona evra nekoga ko garantuje imovinom manjom od 1.400 evra i onda taj novac prikažete kao svoj osnovni kapital, ističe NOVA Zrenjanin.\nSa druge strane, Opština Zrenjanin je sa svoje strane uložila 100 hektara zemljišta u industrijskoj zoni, koja je, uz ostale industrijske zone, jedan od najboljih projekata ikad urađenih u Zrenjaninu, dok se vrednost zemljišta može proceniti na 18-20 miliona evra. Opština je dozvolila započinjanje radova bez Studije uticaja na životnu sredinu i sprovodi kroz školski sistem propagandu za zapošljavanje radnika. Stoga NOVA Zrenjanin postavlja pitanje ko je procenio kredibilitet kineske firme pre nego što joj je poklonjen ovako značajan neobnovljiv resurs i kojim sredstvima garancije se Opština zaštitila u slučaju da se investicija ne realizuje ili da u toku rada propadne.\nKada neko investira 20 miliona evra novca poreskih obveznika, očekivano je da za tu investiciju dobije i kontragaranciju primaoca investicije, u ovom slučaju Ling Longa. Koji je konkretan interes Grada Zrenjanina za ovom investicijom i kada se može očekivati dobit iz investiranih sredstava? Pošto nam registracija u poreskom raju govori da Ling Long nema nameru da plaća porez na profit u Srbiji, i pošto nigde ne postoji minimalna zagarantovana plata, ne možemo iz ovih izvora ni da očekujemo prihode za lokalnu samoupravu. Ono što možemo da očekujemo jeste ogroman pritisak na lokalnu infrastrukturu, jer će biti potrebno da se dopremi i otpremi oko 300.000 tona sirovina i gotovih proizvoda godišnje. Takođe je očekivano povećano zagađenje zbog znatno intenzivnijeg korišćenja kamionskog transporta. Kad dobijemo konačno Studiju procene uticaja na životnu sredinu znaćemo koliko će sama fabrika uticati na povećanje zagađenja,a što će dalje izvršiti pritisak na zdravstveni sektor, jer će zbog neminovno povećanog zagađenja više ljudi i oboljevati.\nAko je definitivna namera države bila da dovede fabriku guma u Zrenjanin, šteta je što nije postavljen uslov koji je, primera radi, postavila Češka - da se, zbog niskog proseka plata u gumarskoj industriji, uz fabriku guma izgradi razvojni centar koji bi zaposlio bar 150 visoko školovanih stručnjaka, čime bi se barem donekle popravio, za lokalnu samoupravu, loš finansijski bilans čitavog projekta. Da se, ako već postoji državna subvencija, firma registruje uplatom novčanih sredstava u 100% iznosu subvencije, uplatom iz majke firme iz Kine.\nNažalost, Srbija nije Češka, a kao država smo svetlosnim godinama daleko od zakona i standarda Evropske unije. Zato je zadatak svih nas da se jedinstveno i odlučno odupremo daljem naprednom urušavaju naše zemlje i beskompromisnom borbom od Srbije ponovo napravimo državu koju će poštovati.\nPrevious article\tŽivković u Parlamentu: Od zla se ne beži, protiv njega se bori Next article\tStefanovićeva za NOVI blog: Kako zagađenje vazduha utiče na mentalno zdravlje nacije


palamida Archives - Agro Info Tel\nHome » Tag Archives: palamida\nTag Archives: palamida\nKorovi – oprezno sa zaštitom. Veliki problem u proizvodnji voća, povrća i ratarskih kultura predstavljaju korovi. Gotovo da nema njive koja nema divljeg sirka, palamide, ambrozije i zubače. Divlji sirak (Sorghum halpense). Korov koji se razmnožava i semenom i vegetativnim putem (rizomom). Jedna biljka može doneti na stotine semena koje zadržava klijavost godinama. Danas na tržištu postoje kvalitetni herbicidi za ...\tRead More »\nKorovi višegodišnji na strništu – suzbijanje\nKorovi suzbijanje – Među višegodišnjim korovima na našem području svakako su najvažniji divlji sirak, zubača, pirika i palamida koji se uglavnom suzbijaju tokom vegetacije, sa više ili manje uspeha, primenom različitih herbicida u višeredim kulturama (kukurz, soja, suncokret, šećerna repa…). Njih karakteriše dubok korenov sistem što zahrteva ozbiljan pristup u primeni agrotehničkih mera i hemijskih mera suzbijanja. Veoma efikasno i ...\tRead More »


Milovan Vesnić testirao novi automobil uoči takmičenja u Mađarskoj – Sport\nMilovan Vesnić, jedan od najuspešnijih srpskih automobilista, voziće novi automobil „audi RS3 LMS“ na takmičenju TCR Istočna Evropa, koje počnje za dve sedmice u Mađarskoj.\nTestiranje automobila, kako je saopštio njegov tim, obavljeno je na stazi NAVAK u Subotištu.\nVesnić je nedavno kupio „audi RS3 LMS“ ali je, zbog epidemijske situacije, kako je navedeno, izostao pravi test na nekom od većih autodroma u okruženju, kako je to bilo ranije planirano.\nIpak, taj izlazak na stazu, mnogo je značio ekipi iz Užica. Nakon testiranja, Vesnić je objasnio da na automobilu sve funkcioniše.\n“Sve je u najboljem redu i nema nikakvih tehničkih problema. Naravno, pravu sliku imaću kad odem na Hungaroring, pred prvi trkački vikend“, kazao je Vesnić i podsetio na to da je na toj stazi često vozio i da zna njene\nO planovima za ovu godnu, kazao je da njegov tim namerava da učestvuje u još nekim serijama, poput TCR Evropa, a možda i TCR Nemačka.\n„Još je rano za bilo kakvu konkretnu najavu, jer sve zavisi od finansija. Fokusirani smo na prvi trkački vikend za dve sedmice, pa ćemo posle da vidimo gde smo i šta dalje“, poručio je Vesnić.\nAutomoto, VestiMilovan Vesnić


Inicijative za bezglutensko brašno - Alergija i ja\nby alergijaija · April 12, 2022\nDragi bezglutenci, u poslednje vreme na našoj grupi Bezglutenci iz Srbije imali smo puno molbi pacijenata koji ne jedu gluten, a ne mogu da priušte sami brašno bez glutena, a iz nekog razloga – nemaju na recept.\nMnogi pacijenti nemaju pravo na glutenfree brašno na recept, što zbog neadekvatne dijagnostike (isključivanje glutena pre dijagnostičkih procedura, pa onda straha od ponovnog uvođenja zarad zvanične procedure za donošenje dijagnoze celijakije), što zbog različite dijagnostike u odnosu na zakonsko pravo pacijenta (pacijenti sa alergijama i intolerancijom koja nije celijakičnog tipa nemaji pravo na recept po šifri RFZO-a), a i pacijentima sa celijakijom kojih je više u porodici i onih koji konzumiraju brašno u većoj meri, nemaju dovoljne količine.\nZbog toga je Nacionalno udruženje Alergija i ja predložilo pokretanje inicijative za donaciju bezglutenskog brašna i oformilo liste osoba kojima je potrebno brašno i osoba koje su u prilici i mogu da podele isto!\nNaglašavamo da je u grupi striktno zabranjena prodaja brašna koja idu na recept.\nPrva faza inicijative je završena.\nŠta smo do sada uspeli da uradimo?\nPrvo smo objavili da postoji ova inicijativa na svim društvenim mrežama i da zainteresovani i donatori i primaoci mogu da nam se jave. Odziv je bio veliki, nažalost mnogo veći primalaca nego donatora, a ponovnim pozivom još njih se prijavilo.\nMoramo istaći da se uvoznik Nutrifree brašna odmah javio da pomogne i donira određenu količinu brašna bez glutena iz svog asortimana.\nVeoma smo pogođeni činjenicom da ljudi nemaju sredstava za osnovnu životnu namirnicu. Osobe sa zdravstvenim ograničenjem u ishrani su suočeni sa tim da hrana koja ne sadrži alergene proteine košta i do 100 puta skuplje! To je upravo primer sa brašnom bez glutena. Imamo mnogo ličnih priča primalaca koje su zaista potresne.\nEvo samo delić pisama koje smo dobili:\nPozdrav od jedne intolerantne porodice (mama i dvoje dece) koja nema pravo na brasno jer nemamo dijagnozu….Primalac donacije. Hvala sto se trudite da pomognete na ovaj nacin. Meni je zaista neprijatno kada moram da trazim brasno…jedno vreme sam ga kupovala ali mi je preskupo. Uvek ima dobrih ljudi koji se odazovu i posalju ali, kao sto sam rekla, neprijatno mi je i kada treba da pitam da li neko ima viska…Hvala jos jednom na trudu i brizi ❤\nZdravo,imam celijakiju od 13 meseci…prosle godine mi radjena biopsija i doktorka je rekla da nemam više. Meni je dijagnostikovana celijakija na INSTITUTU ZA MAJKU I DETE i na papiru pise trajna “bolest”. Doktorka mi ne da recept za brašno i od tad nemam pravo.\nNa bezglutenskoj dijeti sam od 2016. Godine, kada sam, nakon jakih bolova u stomaku i visokih leukocita i crpa, zbog kojih sam bila na bolničkom lečenju , otišla kod privatnog lekara na dalja ispitivanja (gastroenterolog u mom gradu tada nije radio, a uput za dalje mi nisu dali). Nakon urađenih analiza, utvrđeno je da su mi endomizijalna antitela povećana, i doktor mi je preporučio prelazak na bezglutensko brašno, bez odrađene gastroskopije sa biopsijom. Iako sam i sama tada bila skeptična, tegobe su mi se povukle sa prelaskom na bezglutensko brašno i nakon 20 godina problema sa zatvorom koji se završavao dijarejom, nadimanjima, anemijom, umorom, osećala sam se mnogo bolje. Recept nisam dobila, jer moji lekari nisu priznali nalaz koji nije potvrđen gastroskopijom. Kad sam nakon par godina konačno skupila snage i živaca da probam da završim ispitivanja u državnoj klinici, susrela sam se sa sumnjom lekara u dijagnozu njihovog kolege privatnika, nalaz gastroskopije nakon kratkog perioda na glutenu nije pokazao celijakiju. Dobila sam terapiju lekovima koja je trebalo da mi olakša tegobe koje nemam kada ne uzimam gluten, pa sam radije nastavila sa dijetom.\nPoštovani, dete ima od decembra 2021. dijagnostikovanu intoleranciju na gluten. Nisu utvrdili celijakiju jer nam je preporučeno da zbog mnogo simptoma i kasne dijagnoze odmah pređe na bezglutensku dijetu. Snalazimo se do sada sa poklonima brašna iz ove grupe.\nNajpre moram da pohvalim ovakvu inicijativu. Svaka čast! Imam dete od 2 godine koje ima alergiju na zrno pšenice. Nemamo pravo na recept. Imam jos dvoje dece i samo suprug je zaposlen tako da bi nam donacija ukoliko se ukaže prilika značila.\nZdravo, upravo sam videla post u grupi. Zelela bih da se prijavim kao primalac brasna jer nazalost celijakija mi je otkrivena pre godinu dana, tada mi nisu rekli niti dali da radim analize na gluten nego su mi samo preporucili glutenfree dijetu pa bih smanjila simptome koji su bili katastrofalni. Svakodnevni bolovi, povracanja, grcenja bilo je neizdrzivo. I tako sam krenula. Sada kupujem brasno sama i iskreno preskupo je. Stvarno bi mi znacilo. Radila sam analize pre mesec dana i nista ne pokazuju jer ne kozumiram gluten godinu dana i moj doktor mi je rekao da nije pametno uvoditi ponovo gluten zbog mogucih reakcina, ali zbog toga on ne moze da mi napise brasno na recept. Unapred hvala na svemu sto radite za nas. Ova podrska mnogo znaci ♥\nPrvo svaka čast za inicijativu, nama koji nemamo pravo na brašno na recept to mnogo znači! Ja od 2013. imam Hasimoto, a od 2018. ustanovljenu i intoleranciju na gluten. Do sada sam brašno kupovala u apoteci ili dobijala od divnih ljudi iz grupe na fb. S obzirom da cena brašna nije zanemarljiva, spremna sam čak i na prihvatljivu nadokanu što se tiče ove inicijative.\nNakon svih mailova pravili smo tabele, spiskove, tražili najbolje i najjednostavnije rešenje. Spojili smo parove najpre po lokaciji. Trudili smo se da svi sugrađani budu spojeni ili da budu na najkraćoj udaljenosti ako su druga mesta u pitanju.\nNapravili dmo mejl za primaoce i za donatora i slali redom i jednima i drugima i spojili smo primaoce i donatore. Nastavljamo dalje. Spisak primaoca je i dalje mnogo veći od spiska donatora, te nam u nadoknađivanju svojim donacijama pomažu uvoznici Nutrifree brašna, čiji jedan od ciljeva jeste da se nađe na Listi lekova i omogući pacijentima veći izbor brašna bez glutena.\nUkoliko ste donator ili primalac donacije\nMolimo vas da na mail: info@alergijaija.com pošaljete da li ste donator ili primalac donacije, sa sledećim podacima: ime i prezime, adresa, mesto i broj telefona.\nTakodje molimo primaoce donacije da naznače razlog zbog kojeg im je potrebno brašno bez glutena, da bismo skladno potrebama podelili brašno na adekvatan način.\nKako je aktivnost oko inicijative za brašno pokrenuta, na našoj grupi Bezglutenci iz Srbije pokrenula se i inicijativa za povećanje količine brašna za pacijente koji dobijaju na recept, jer mnogima je 7 kg mesečno nedovoljna količina. Primera radi, u Severnoj Makedoniji pacijenti sa celijakijom imaju pravo na 30 kg mesečno brašna bez glutena.\nZbog toga smo napravili peticiju:\n1. Za dobijanje brašna bez glutena na recept za osobe sa alergijom na glutenske žitarice, ali i drugim zdravstvenim ograničenjima koje isključuju gluten.\n2. Za osobe koji imaju pravo na recept povećanje količine sa 7 kg na 10 kg brašna bez glutena.\nNe zaboravimo i našu prvu peticiju koju smo pokrenuli, za obezbeđivanje obroka za decu sa nutritivnim alergijama i intolerancijom, koja je doprinela da se razvije bolje razumevanje za decu i roditelje. Takođe Sekretarijat grada Beograda je smanjio iznos na 3.340 dinara za roditelje čija deca ipak ne mogu da dobiju obroke u vrtićima.\nHajde da smo tu jedni za druge!\nVaši aktivisti, na čelu sa Dunjom Stojanović, predsatvnicom mladih NU Alergija i ja i koordinatorkom za inicijativu za bezglutensko brašno.\nTags: alergija na pšenicubezglutensko brašnobrašno bez glutenacelijakijagluten freeHašimotointolerancija na pšenicu\nDeca moraju da jedu ugljene hidrate – ali one prave!\nSaznajte koje vrste bezglutenskog brašna odgovaraju vašem receptu\nSprečite unakrsnu kontaminaciju pravilnim čišćenjem\nNext story Obeležavamo Međunarodnu nedelju nutritivnih alergija 10.05. – 17.05.\nPrevious story Da li imate alergologa u svom gradu?


Početak/Stare vesti/Izbori 2020/RIK saopštio konačne rezultate parlamentarnih izbora\nNiške Vesti6. jula 2020.\nRepublička izborna komisija usvojila je sinoć, na 172. sednici, Izveštaj o ukupnim rezultatima izbora za narodne poslanike Narodne skupštine.\n1. Izborna lista Aleksandar Vučić – Za našu decu osvojila je 1.953.998 glasova, odnosno 60,65 odsto od broja birača koji su glasali, odnosno 188 mandata.\n2. Izborna lista Ivica Dačić – „Socijalistička partija Srbije (SPS), Jedinstvena Srbija (JS) – Dragan Marković Palma“ osvojila je 334.333 glasova, odnosno 10.38 odsto od broja birača koji su glasali, odnosno 32 mandata.\n3. Izborna lista Aleksandar Šapić – Pobeda za Srbiju osvojila je 123.393 glasova, odnosno 3.83 odsto od broja birača koji su glasali, odnosno 11 mandata.\n4. Izborna lista Savez vojvođanskih Mađara – Ištvan Pastor osvojila je 71.893 glasova, odnosno 2.23 odsto od broja birača koji su glasali, odnosno devet mandata.\n5. Izborna lista Akademik Muamer Zukorlić – Samo pravo – Stranka pravde i pomirenja (SPP) – Demokratska partija Makedonaca (DPM) osvojila je 32.170 glasova, odnosno jedan odsto od broja birača koji su glasali, odnosno četiri mandata.\n6. Izborna lista „Albanska demokratska alternativa – Ujedinjena dolina“ osvojila je 26.437 glasova, odnosno 0.82 odsto od broja birača koji su glasali, odnosno 3 mandata.\n7. Izborna lista SDA Sandžaka – dr Sulejman Ugljanin osvojila je 24.676 glasova, odnosno 0.77 odsto od broja birača koji su glasali, odnosno tri mandata.\nIzborne liste koje nisu osvojile dovoljan broj glasova, odnosno mandata možete pogledati ovde.\nPravo glasa na izborima održanim 21. juna i 1. jula imalo je 6.584.376 birača upisanih u birački spisak, a svoje biračko pravo na 8.433 biračka mesta ostvarilo je 3.221.908 birača.\nizbori parlamentarni izbori RIK


Naručivanje:\t Najnovije prvo Najstarije prvo Najpopularnije Abecedno Kategorija\nSamo traženje: K2 članci\t Kategorije\t Kontakti\t Članci\t Tekuće vijesti\t Web linkovi\t Comments\n1. Hellbach: Eksponati Zemaljskog muzeja kulturna dobra cijele Evrope\n(BiH i Region)\nSAHARTV - U namjeri da pokažu solidarnost i pruže podršku građanskoj akciji "Ja sam Muzej" koju je pokrenulo Udruženje Akcija Sarajevo, danas su u Zemaljskom muzeju Bosne i Hercegovine dežurali ambasador ...\nKreirano 10 avgust 2015\n2. Zvanično otvorena vjersko-kulturna manifestacija "Lastavica 2015"\n... u 19 sati u Zenici, kulturni program ''Priča o Bosni'', mevlud i zikir na platou Lastavica i promocija knjige „Opsada islama“ autora mr. Mirnesa Kovača. Centralni program će biti održan u nedjelju 02. ...\nKreirano 23 juli 2015\n3. Potvrđeno: Bakir Izetbegović novi predsjednik SDA\nSAHARTV - Bakir Izetbegović izabran je za novog predsjednika SDA na 6. stranačkom Kongresu, koji se danas održava u Sarajevu. On je dobio podršku 590 delegata. Za njegovog protivkandidata Šemsudina Mehmedovića ...\nKreirano 26 maj 2015\n4. Nezvanično: Za Izetbegovića glasalo oko 600 delegata, njih 160 podržalo Mehmedovića\nSAHARTV - Iako rezultati glasanja o izboru novog predsjednika SDA još nisu zvanično saopšteni, nezvanične informacije govore da je podršku Bakiru Izetbegoviću za ovu funkciju dalo oko 600 delegata ...\n5. Ajanović: Traba nam sloga; Izetbegović: Biramo prvog među jednakima, a ne šefa\nSAHARTV - Kandidat za predsjednika Stranke demokratske akcije (SDA) Irfan Ajanović je, predstavljajući svoj program na 6. kongresu te stranke, kazao da njegovo obraćanje neće biti standardno obraćanje ...\n6. Izetbegović: SDA je ponovo najjača politička snaga u BiH\nSAHARTV - Zamjenik predsjednika SDA Bakir Izetbegović otvorio je danas 6. stranački Kongres u Sarajevu, podsjetivši da se ovaj kongres održava na dan kada je stranka osnovana prije četvrt vijeka. ...\n7. SDA sutra na Kongresu bira novog predsjednika stranke\nSAHARTV - Šesti kongres Stranke demokratske akcije (SDA), na kojem će biti biran novi predsjednik Stranke, zamjenik predsjednika i potpredsjednici, bit će održan sutra u Sarajevu. Glavni odbor SDA usvojio ...\nKreirano 25 maj 2015\n8. Određeni krugovi u RS-u žele ugušiti snage zajedništva, tolerancije i antifašizma\nIRIB-Sa javne rasprave o temi "Da li su Bošnjaci sigurni u dejtonskom miru?", koja je danas održana u Sarajevu u organizaiji Bošnjačke nacionalne fondacije, poručeno je da određeni krugovi u bh. entitetu ...\n9. Izetbegović, Mehmedović i Ajanović kandidati za predsjednika SDA\nSAHARTV - Danas je u Sarajevu održana sjednica Glavnog odbora Stranke demokratske akcije na kojoj su usvojeni sljedeći zaključci: Glavni odbor SDA usvojio je konačne liste kandidata za organe Stranke ...\nKreirano 23 maj 2015\n10. "Prvi mart": Nema opravdanja za privođenja zbog isticanja zastave RBiH\n... okupljanjima u zajednici," kazao je Mirnes Zahirović iz koalicije "Prvi mart". "Strašno je ovo što se dešava, posebno zbog činjenice da privođenja i hapšenja ne dolaze do medija u Sarajevu. U brojnim ...\n11. Međunarodni aerodrom u Tuzli bilježi pozitivne pomake\nSAHARTV - Vlada Tuzlanskog kantona danas je prihvatila Izvještaj o poslovanju JP "Međunarodni aerodrom Tuzla“ za period od 1. januara do 31. decembra 2014. godine, koji je proslijedila kantonalnoj ...\n12. Mirnes Ajanović predsjednik Bosanska Stranke Bosanske stranke\nTema : problemi poljuprivrednika u BIH\n13. Vlada TK: Uvezivanje radnog staža za sve radnike "Aide" je nerealan zahtjev\nSAHARTV - Problemi radnika Fabrike obuće ''Aida'' i načini njihovog rješavanja bili su tema današnjeg sastanka delegacije Vlade Tuzlanskog kantona s predstavnicima sindikata sva tri pogona Fabrike obuće ...\nKreirano 07 mart 2015\n14. Mirnes Ajanović, predsjednik Bosanske stranke\nTema : Dogovor čelnika političkih stranaka o sastavu vijeća ministara BIH\n15. Ajanović: Adekvatnije sprječavati zloupotrebu javne imovine\nSAHARTV - Na inicijativu predsjednika Kluba vijećnika BOSS-a u Gradskom vijeću Tuzla Mirnesa Ajanovića, na posljednjoj sjednici Kolegija Gradskog vijeća usvojena je odluka o povećanju transparentnosti ...\n16. Mirnes Ajanović, predsjednik Bosanske stranke\nTema: Potvrđeno imenovanje čelnika FBiH\n17. Ajanović pozvao Inzka da ukine Zakon o javnom redu i miru RS\nIRIB - Predsjednik BOSS-a Mirnes Ajanović pozvao je visokog predstavnika u BiH Valentina Inzka da odmah ukine "režimski" Zakon o javnom redu i miru Republike Srpske u slučaju da stupi na snagu, a kojim ...\nKreirano 06 februar 2015\n18. Reagovanje BOSS-a u povodu najave povećanja PDV-a\n... – rješavaju bez dodatnog pljačkanja građana, smatra predsjednik BOSS-a Mirnes Ajanović. Umjesto da vlast krizu rješava smanjenjem svoje rastrošnosti, smanjenjem broja ministarstava na svim nivoima ...\n19. Mirnes Ajanović, predsjednik Bosanske stranke\nTema : Primjedbe o radu parlamenata u BIH\n20. Mirnes Ajanović, predsjednik Bosanske stranke\nTema : Povećanje cijene električne energije u FBIH\n21. Mirnes Ajanović, predsjednik Bosanske stranke\nTema : Prijedlog o ukidanju obilježavanja Dana Tuzle\n22. Mirnes Ajanović, predsjednik Bosanske stranke\nTema: Druga sjednica Gradskog vijeća Tuzle\n23. Mirnes Ajanović, predsjednik Bosanske stranke\nTema: Status grada za Tuzlu nakon 136 godina\nKreirano 05 novembar 2014\n24. Mirnes Ajanović, predsjednik Bosanske stranke\nTema:PolitiČki proces u BIH\n25. Mirnes Ajanović, magistar pravnih nauka\nTema : Pravni problemi po pitanju otvaranja radnih majesta\n26. Mirnes Ajanović, predsjednik Bosanske stranke\nTema: Reakcija na sve učestale Smrtne posljedice saobračajnih nesreća\n27. Mirnes Ajanović, predsjednik Bosanske stranke\nTema : Upozorenja javnosti o nezakonitom zapošljavanju i poslovanju u javnim preduzećima\n28. Protesti ispred zgrade UN-a u Sarajevu, podrška narodu Gaze\n... reagovati u cilju zaustavljanja ubijanja palestinskih civila Predsjednik Bosanske stranke Mirnes Ajanović upozorio je da su svi političari i izabrani zvaničnici u BiH dužni reagovati u cilju zaustavljanja ...\nKreirano 15 juli 2014\n29. Mirnes Ajanović, predsjednik Bosanske stranke\nTema: Slavlje za Darija Kordića\nKreirano 25 juni 2014\n30. Ajanović: Procesuirati osobe koje su organizovale slavlje u čast zločinca Kordića\n... što je dočeku Kordića prisustvovala delegacija HDZ BiH, predvođena Draganom Čovićem, koji je i predsjedavajući Doma naroda Parlamenta BiH. Predsjednik BOSS-a Mirnes Ajanović uputio je otvoreni poziv Tužilaštvu ...\nKreirano 24 juni 2014\n31. Mirnes Ajanović, predsjednik Bosanske stranke\nTema : Neispunjavanje roka za usvajanje zakona o spriječavanju pranja novca\nKreirano 08 juni 2014\n32. Mirnes Ajanović, predsjednik Bosanske stranke\nTema: Stanje u BiH sa zvaničnim imovinskim podacima političara\n33. Mirnes Ajanović, predsjednik Bosanske stranke\nTema: Najavljena transparentnost rada opštinskog vijeća Tuzala\n34. Mirnes Ajanović, predsjednik Bosanske stranke\nTema: Analiza o skupu "Plenum svih plenuma"\n35. Mirnes Ajanović, predsjednik Bosanske stranke\nTema: Prognoza o protestima Bh. građana\n36. Mirnes Ajanović, predsjednik Bosanske stranke\nTema: Slab odziv građana na demonstracijama\n37. Mirnes Ajanović, predsjednik Bosanske stranke\nTema: Neredi u Tuzli\n38. Iz drugog ugla: Oslobađajuća presuda Novaku Đukiću\nGosti emisije: Mirnes Ajanović, predsjednik komisije za ljudska prava Općine Tuzla i Arif Ahmetašević, dobitnik nagrade Internacionale lige humanista ...\n39. Protest Udruženja egipatske dijaspore u BiH\n... Bosanske stranke Mirnes Ajanović ocijenio je nedopustivim da se ratni zločinci puštaju na slobodu zbog diletantske pogrešne primjene materijalnog prava od strane Suda. Ajanović je uputio poziv Tužilaštvu ...\nKreirano 26 januar 2014\n40. Mirnes Ajanović, predsjednik bosanske stranke\nTema: Potreba za ustavnim promjenama u FBIH\n41. Od eksplozije mine teško ozlijeđena dva mladića: 29-godišnjak životno ugrožen\nIRIB-Nedžad Selimović (29) i Mirnes Nišić (17) iz Seljublja ozlijeđeni jučer oko 16 sati u eksploziji mine na Majevici na lokalitetu Stolice, nedaleko od naselja Seljublje kod Kalesije. Kako se saznaje ...\n42. Mirnes Ajanović, predsjednik bosanske stranke\nTema: Ponovno suđenje Iliji Jurišiću u Beogradu\n43. Mirnes Ajanović, predsjednik Bosanske stranke\n44. Mirnes Ajanović, predsjednik BOSS\nTema : Smjena SDS u vijeću ministara BIH\nKreirano 25 oktobar 2013\n45. Mirnes Ajanović, predsjednik Bosanske stranke\nTema : Dogovor političkih lidera da postignu dogovor do 10 oktobra\nKreirano 09 oktobar 2013\n46. Iz drugog ugla: Čović i Tihić stvaraju treći entitet\nGosti emisije: Mirnes Ajanović, predsjednik Bosanske stranke i Mujo Kafedžić, član Vijeća Kongresa bošnjačkih intelektualaca ...\n47. Mirnes Ajanović, predsjednik Bosanske stranke\nTema: Velika kazna u sličaju davanja nepotpunih ili pogrešnih informacija prilikom popisa stanovništva\nKreirano 30 septembar 2013\n48. Kebinu rezoluciju podržalo samo devet parlamentaraca\nIRIB – Predstavnički dom Parlamenta Federacije BiH nije uvrstio u dnevni red rezoluciju kojom bi građani FBiH i BiH bili pozvani da ne učestvuju u vojnim formacijama u oružanim sukobima izvan BiH. ...\n49. Iz drugog ugla: Šta donosi puštanje Živka Budimira na slobodu?\nGosti emisije: Mirnes Ajanović, predsjednik Bosanske stranke i prof. Rizvan Halilović, magistar pravnih nauka ...\nKreirano 03 juni 2013\n50. Na Floridi održani XVIII “Susreti Bošnjaka Sjeverne Amerike”\n... rukovodilac i sekreter Ureda za bošnjačku dijasporu Mirsad ef. Kalajdžić i Mirnes ef. Lemeš. Na dnevnom redu pored uobičajenih, raspravljalo se i o ramazanskim aktivnostima, dolasku teravih imama, sejjar ...\nKreirano 31 maj 2013


[es] - Web kamere i virtualizacija\n08.12.2006. Koju web kameru uzeti, Logitech ili Genius?\nWeb kamere i virtualizacija\n[es] :: Linux aplikacije :: Web kamere i virtualizacija\n[ Pregleda: 1096 | Odgovora: 0 ] > FB > Twit\nČlan broj: 251259\nWeb kamere i virtualizacija 13.02.2010. u 21:49 - pre 145 meseci\nNedavno sam uzeo web kameru Genius iSlim 310 i planiram da je koristim u Windows XP guest mašini na Linux host sistemu. Video sam na više sajtova da korisnici imaju puno problema sa web kamerama i softverom za virtualizaciju pa sam u nedoumici koji program da koristim npr. VMWare, Virtualbox, šta je najbolje, kako podesiti itd.... Pošto do sada nisam koristio ovu vrstu softvera zanima me šta će mi sve raditi bez problema u guest režimu kao da je host u pitanju...\n16.03.2015. Virtualizacija i virtualizacija servera (uopsteno)\nRegistrovani: 14 ( ademare, Marti Misterija, proleter., dusans, component, tommytom, nenandi, djoletj, pisac, gti2, bojanum, majdanfreon, vjova, lega99 )


Sjenica: Prirodne ljepote oduševljavaju turiste koji dolaze iz cijelog svijeta - AKOS\nHome > Magazin > Moja putovanja > Sjenica: Prirodne ljepote oduševljavaju turiste koji dolaze iz cijelog svijeta\nby - 30/07/2017 30/07/2017\n– Božanstveno i nestvarno –\n“Ovo je nešto prekrasno, nestvarno. Smatram da svako ko može da dođe treba ovo da poseti i vidi. Od prirode, jezera, beloglavih supova i svega ostalog. Sve je prelepo“, kaže Dragana Nedić iz Kragujevca.\n– Atrakcija za turiste, najveća kolonija „nebeskog kralja“ –\n– Do mjesta sa najljepšim pogledom nedostaje putna infrastruktura –\nTagovano moja putovanja sjenica Turizam


Cijene hrane i pića u BiH iznosile 76 posto od prosječne razine cijena Evropske unije | Tuzlanski.ba\nCijene hrane i pića u BiH iznosile 76 posto od prosječne razine cijena Evropske unije\nDijeljenja: | 20.6.2019. u 20:14\nU 2018. godini razina cijena usporedive košarice hrane i bezalkoholnih pića širom Evropske unije bila je dvostruko veća u najskupljoj državi članici nego u najjeftinijoj državi članici.\nTako je Danska 2018. godine imala najvišu razinu cijena za hranu i bezalkoholna pića u Evropskoj uniji, i to za 130 posto višu od prosječene evropske razine, objavio je u četvrtak Eurostat, statistički ured Evropske unije.\nNa suprotnom kraju ljestvice, najniža razina cijena zabilježena je u Rumuniji iznosila je 66 posto od prosječne razine cijena usporedive košarice.\nNajniže razine cijena u pojedinačnim članicama zemalja Evropske unije zabilježene su u Bugarskoj, i to 49 posto prosjeka Evropske unije, Poljskoj 60 posto i Hrvatskoj 62 posto, a najviše u Velikoj Britaniji, i to 204 posto prosječne cijene duhanskih proizvoda u Uniji, Irskoj 201 posto i Francuskoj 141 posto.\nIstraživanje razine cijena hrane, pića i duhana je osim u zemljama Evropske unije provedeno u još devet evropskih zemalja među kojima je i Bosna i Hercegovina.\nCijene hrane i bezalkoholnih pića u našoj zemlji u 2018. godini su iznosile 76 posto od prosječne razine cijena Evropske unije, dok su cijene duhanskih proizvoda jeftinije 55 posto od prosječne razine cijena duhanskih proizvoda u Uniji. (Fena)\nKljučne riječi: 76 posto, bih, potrošačka korpa


Leptirasti zatvarači | Feroplast\nOpis: FEROPLAST LV leptirasti zatvarač je centričnog tipa, predviđen za ugradnju ulaganjem između prirubnica. Kućište je dvodelno i unutrašnjost je obložena jednodelnom oblogom od elastomera koja ga potpuno obuhvata i ujedno obezbeđuje zaptivanje na spojevima sa prirubnicama. Zaporno telo (disk) je nerastavljivo spojeno za vratilom i leži koncentrično u kućištu. Prečnik diska odgovara punom otvoru cevi i u otvorenom položaju predstavlja minimalni otpor strujanju. Zaptivanje vretena se primarno ostvaruje u oblozi, a sekundarno profilisanim zaptivačem koji je smešten ispod vođice vratila. Dozvoljeni diferencijalni pritisak je jednak nazivnom pritisku.\nUgradne dužine su prema standardu EN 558, red 20, a konstrukcija je u skladu sa EN 593.\nPrednosti konstrukcije: Dvodelno kućište omogućuje zamenu kompletne obloge, smer delovanja pritiska nije uslovljen, kompaktna konstrukcija daje minimalnu težinu i laku montažu, ugradnjom graničnika međupoložaja može se koristiti kao uređaj za regulaciju pritiska ili protoka. Koncentrični položaj zapornog tela (diska) zahteva minimalni obrtni moment za njegovo pokretanje, a to znači i manji utrošak energije kod pogona sa spoljnjom energijom. Konstrukcija je odgovarajuća i za primenu leptirastog zatvarača kao krajnjeg zapornog organa cevovoda (sa dodatom kontra-prirubnicom). Mere kraja vretena za vezu sa pogonskim uređajem i gornje prirubnice odgovaraju standardu EN ISO 5211 što omogućuje vezu i sa pogonskim uređajima drugih proizvođača.\nObloga od NBR:-10°C … +90°C,\nObloga od EPDM:-30°C … +140°C,\nObloga od FPM:-10°C … +200°C,\nOdgovarajući prema materijalu obloge isporučenog zatvarača,\nRučni pogon reduktorom,\nOpciono – za ručne pogone uređaj za signalizaciju položaja diska,\nMoguća ugradnja u bilo kojem položaju, bez obzira na smer protoka,\nIzmeđu dve prirubnice PN10 ili PN16 sa ravnom ili izdignutom zaptivnom površinom, prema standardima EN 1092-1 i 2. Pogledati Uputstvo za ugradnju i održavanje.\nIspitivanje: Svaki leptirasti zatvarač se završno ispituje prema standardu EN 12266-1 i 2 i propisanim postupcima ispitivanja, o čemu se vode zapisi u skladu sa proverenim Sistemom menadžmenta kvalitetom.\nMaterijali: U osnovnoj izvedbi, dvodelno kućište je liveno (legura aluminijuma do DN150 a za veće prečnike sivi / nodularni liv), zaporno telo (disk) je od čelika sa oblogom i vratilo je od nerđajućeg čelika (odgovara Trimu A iz priloga B standarda EN 593). Obloga u kućištu, obloga diska, kao i zaptivači vratila su od NBR, vođica vratila je od PTFE. Zaštita od korozije spoljnjih delova je za kategoriju C3 (srednja) iz Priloga C standarda EN 593.\nNa zahtev: Kućište, kao i unutrašnji delovi (Trim) mogu biti od drugih materijala, prvenstveno prema preporučenim kombinacijama iz Priloga B standarda EN 593. Zaštita od korozije spoljnjih i unutrašnjih delova za razne atmosfere može biti prema preporukama iz Priloga C standarda EN 593, ili po zahtevu, u zavisnosti od karakteristika radnog fluida.\nPreporuke za montažu leptirastog zatvarača\nMontažu leptirastog zatvarača izvršiti prema datim preporukama u Uputstvu za montažu i održavanje. Osnovne preporuke su sledeće:\nprilikom ugrađivanja između dve prirubnice, leptirasti zatvarač mora slobodno da prolazi između prirubnica. Prirubnice moraju biti paralelne, dozvoljeno je maksimalno odstupanje od vertikalnog položaja 1.5°.\nzatvarač namestiti centrično između vijaka za vezu dve prirubnice. Gornju prirubnicu postaviti u položaj koji je najpovoljniji za pogon.\nvijke spoja pritegnuti ravnomerno do naleganja prirubnica na zatvarač. Konačno pritezanje vijaka izvršiti kontrolisanim momentom koji odgovara najviše „normalnoj čvrstoći“ vijaka za prirubničke spojeve.\nposle završnog pritezanja vijaka proveriti da li se zaporno telo (disk) nesmetano i bez dodatnog otpora kreće od otvorenog do zatvorenog položaja.


UŽICE-ODELJENJE ZA ZAŠTITU ŽIVOTNE SREDINE I ODRŽIVI RAZVOJ Raspisan konkurs za sufinansiranje - UžiceMedia\nNaslovna Ekologija UŽICE-ODELJENJE ZA ZAŠTITU ŽIVOTNE SREDINE I ODRŽIVI RAZVOJ Raspisan konkurs za sufinansiranje\nGrad Užice je i za ovu godinu raspisao konkurs za sufinansiranje mera energetske efikasnosti. Konkurs traje od 5. marta do 5. aprila.\nOd 5. marta pa do 5. aprila, zainteresovani građani mogu konkurisati za sufinansiranje mera energetske efikasnosti u Gradskoj upravi Užice, odnosno Odeljenju za zaštitu životne sredine i odživi razvoj.\nDa bi konkurisali, potrebno je da su vlasnici objekta i da živi u njemu, da poseduje dokaze o legalnosti samog objekta i da redovno izmiruje poreske obaveze.\nZa ovu, petu po redu godinu, iz budžetskog fonda za zaštitu životne sredine, za sufinansiranje mera energetske efikasnosti, opredeljeno je 14 miliona dinara. Za zamenu stolarije opredeljeno je dva miliona dinara, za subvencije za nabavku kotlova na gas šest miliona, a za nabavku kotlova na pelet dva miliona dinara.\nMilion dinara je opredeljeno za nabavku kotlova za zgrade. Maksimalan iznos subvencionisanja izolacije je 120.000 dinara, odnosno, do 50 posto od maksimalnog iznosa visine projekta. Maksimalan iznos subvencionisanja ugradnje stolarije je 80.000 dinara, nabavka kotla na pelet je 85.000, a kotla na gas 70.000 dinara. Rok za završetak svih radova je 15. oktobar.\nZainteresovani mogu konkurisati u narednih 30 dana. Prijavne obrasce mogu preuzeti sa sajta grada ili u Gradskoj upravi u Odeljenju za zaštitu životne sredine u kancelariji br. 9. Detaljnije informacije o svemu zainteresovani građani mogu dobiti 12. marta za kada je u svečanoj sali Gradske skupštine planiran info dan.\nProšle godine za sufinansiranje je konkurisalo oko 350 građana od kojih je 184 koristilo subvenciju. U Gradskoj upravi ove godine očekuju veće interesovanje. U protekle četiri godine u mere energetske efikasnosti uloženo je 37 miliona dinara u 480 objekata.\nNajavljujući konkurs, Dunja Đenić, članica Gradskog veća zadužena za zaštitu životne sredine, između ostalog je rekla:\n– Cilj raspisivanja ovog konkursa isti je kao i svih prethodnih godina. Zapravo, ovo je jedna od mera i aktovniosti kojima pokušavamo da rešimo ili bar smanjimo zagađenje vazduha u gradu.\nO merama energetske efikasnosti već smo pisali na portalu Užicemedia, u tekstu pod naslovom: Energetska efikasnost šansa za uštede i smanjenje aerozagađenja, a koji se može videti na našem linku.\nPrethodni tekstU SEVOJNIČKOM VRTIĆU IMA MESTA ZA JOŠ 30 MALIŠANA\nSledeći tekstJKP BIOKTOŠ – APEL SUGRAĐANIMA U zelene kontejnere odlagati suvi otpad


Osluškujući želje srednjoškolaca, među kojima je iz godine u godinu sve više onih koji sanjaju da obuku bijeli mantil, univerziteti u Banjaluci i Istočnom Sarajevu u novoj akademskoj godini planiraju da povećaju broj slobodnih mjesta na medicini\nKakva budućnost za nekoliko godina čeka sve one koji će na jesen sjesti u amfiteatre medicinskih fakulteta u Banjaluci i Foči, teško je pitanje, na koje čak ni oni koji kroje upisnu politiku ne znaju odgovor. Ljekar, stomatolog ili farmaceut oduvijek su bila cijenjena zanimanja, ali se sistem vrijednosti posljednjih godina promijenio, pa ni ljekari na birou za zapošljavanje nisu rijetkost. I među njima ima onih koji su uzalud studirali godinama i čije diplome odavno skupljaju prašinu, jer ne mogu da se zaposle.\nMnogo je i onih koji su bolju budućnost vidjeli negdje izvan granica Srpske, pa su odavno već s koferom u ruci otišli "preko grane". Tamo ih, kako kažu, cijene, imaju dobar posao i platu mnogo veću nego što imaju ljekari u RS.\nDa li su upisne kvote na medicini ove godine veće jer oni koji o tome odlučuju žele da nadomjeste kadar koji je zauvijek napustio ove krajeve i trbuhom za kruhom otišao u Njemačku, Sloveniju i druge zemlje EU? Odgovor na ovo pitanje saznaćemo tek kad svi ti mladi ljudi koji puni entuzijazma dolaze na fakultete uzmu diplomu u ruke. Jer, nije dovoljno samo povećati šanse za studiranje, treba već sada misliti gdje će svi budući doktori da se zaposle, kad znamo da i sada ima ljekara na evidenciji Zavoda za zapošljavanje.\nMožda će nam se i ovo povećanje broja mjesta na medicini obiti o glavu, pa će više brucoša na medicini biti jednako većem broju medicinara iz Srpske na zapadu. Vidjećemo.\nU svakom slučaju, pohvalno je to što su se nadležni uhvatili u koštac sa izmjenama upisne politike, pa su zbog zasićenosti tržišta smanjili broj mjesta na Filološkom i Saobraćajnom fakultetu, ali i nekim drugim gdje se godinama školovao kadar koji nikome ne treba. Prvi korak je napravljen, treba samo istrajati u jačanju veza s privredom i edukovati mlade ljude da zanimanje biraju u skladu sa potrebama tržišta rada, kako bi sutra znali šta ih čeka nakon što diplomiraju. A to je svakako posao, ukoliko pametno budu birali zanimanje, ili godine na birou ako nastave putem kojim su koračali do sada.


Sport – Turistička organizacija Petrovac\nTeniski tereni u opštini Petrovac na Mlavi se nalaze u prelepom prirodnom ambijentu u gradskom parku uz obalu reke Mlave. U blizini se nalazi i restoran i smeštaj Košuta, gde se možete okrepiti nakon igranja tenisa. U kompleksu se nalaze 2 terena za tenis, podloga je crvena šljaka koja je izuzetno dobra za početnike i rekreativce....\nSvake godine na terenima srednje škole “ Mladost “ u Petrovcu na Mlavi organizuje se tradicionalni turnir u malom fudbalu. Turnir se igra od zadnje nedelje juna do polovine jula.\nTurnir organizuje Sportski savez opštine Petrovac na Mlavi i pod pokroviteljstvom Opštine Petrovac na Mlavi i suorganizatorima Srednjom školom „Mladost“ , Sporskim centrom Petrovac na Mlavi, Opštinskim fudbalskim savezom Petrovac, Kulturno prosvetnim centrom Petrovac i Direkcijom za Omladinu i sport.\nJedina kružna off road trka u Srbiji. Vozi se na privatnom imanju porodice Stanojević u Kamenovu kod Petrovca na Mlavi. Tradicionalno se organizuje vec 15 godina. Jedan od najzahtevnijih terena u Srbiji. Godinama su učestvovali i to posvedočili brojni takmičari iz Srbije i inostranstva. Auto moto off road klub “NAS TATA PUSTIO” je familijarni klub koji radi na razvijanju off road turizma i off road takmičenja u Srbiji, sa 3 takmičarske i 5 turističkih ekipa.\nSvake godine u zadnjoj nedelji maja se od Bistrice do Petrovca organizuje Memorijalne trke „Dragutin Tomašević“\nSvečano otvaranje Memorijalene trke „Dragutin Tomašević“ odvija se na gradskom trgu u Petrovcu intoniranjem srpske himne i podizanjem olimpijske i državne zastave na jarbole u centru grada.


Cistoskopija | Opšta bolnica\nCistoskopija ili uretrocistoskopija je endoskopska dijagnostička metoda pomoću koje se stiče uvid u izgled sluzokože uretre, mokraćne cevi i mokraćne bešike.\nPre pregleda se savetuje da pijete mnogo tečnosti kako bi bešika bila puna. Potrebna je konsultacija sa lekarom ukoliko uzimate redovnu terapiju ili imate sledeća oboljenja: HIV virus, hepatitis B, C, D i E, oboljenje srca, bubrega, pluća ili dijabetes.\nCistoskopija se kod žena izvodi u ginekološkom položaju. Pre samog pregleda, medicinska sestra / tehničar vrši dezinfekciju intimnog predela. Nakon toga lekar ubrizgava gel u mokraćnu cev kako bi pregled bio što manje neprijatan. Instrument kojim se vrši pregled naziva se cistoskop i na svom vrhu ima kameru. Vrh cistoskopa se uvodi duž sluzokože mokraćne cevi do bešike, koja se ispunjava sterilnom tečnošću, čime se dobija mogućnost da se bešika u celosti sagleda.\nKod muškaraca je ovaj pregled veoma jednostavan i bezbolan. Ukoliko tokom pregleda naiđe na sumnjivo tkivo, lekar će uzeti uzorak radi histopatološke analize tkiva.\nPonekad se cistoskopija izvodi u kratkotrajnoj opštoj anesteziji i u tom slučaju se savetuje da dođete u pratnji, da ne upravljate motornim vozilima i da ostanete u našoj ustanovi dok dejstvo anestezije ne prođe. Kako biste smanjili iritaciju bešike, potrebno je da pijete mnogo tečnosti da bi se bešika pročistila.\nCistoskopija nekada može prouzrokovati infekciju urotrakta, eventualno krvarenje iz mokraćne cevi ili bešike, pad krvnog pritiska ili poremećaj rada srca.\nUkoliko nakon cistoskopije primetite krv u mokraći, temperaturu iznad 38° C, bol i peckanje tokom mokrenja, odmah obavestite lekara.\nCistoskopija 40 000\nUsluga obuhvata izvođenje intervencije. Pregled lekara i laboratorijske analize se naplaćuju po postojećem cenovniku.


Kao što je i ranije najavljeno, dres ambicioznog kluba nosiće crnogorski talenti, povratnici iz inostranstva i članovi reprezentativnih selekcija\n7164 pregleda\t8 komentar(a)\nŽižić, Vukčević i Milošević sa trenerom Kašćelanom, Foto: Savo Prelević\nKošarkaški klub Podgorica predstavio je danas pojačanja za debitantsku sezonu u Drugoj ABA ligi.\nKao što je i ranije najavljeno, dres ambicioznog kluba nosiće crnogorski talenti, povratnici iz inostranstva i članovi reprezentativnih selekcija.\n17-godišnji Stefan Vukčević stigao je iz Reala, godinu stariji Nikola Milošević je došao iz Mege Bemax, sa 16 godina Čedomir Žižić dolazi iz Saragose.\n"U Realu sam bio četiri godine, a posljednje sezone vidio sam da se stavlja akcenat na timskom radu, a manje na individualnom. Za nas mlade igrače ovo je sjajna prilika i velika šansa. Možda je nekome čudno odakle neko iz Reala da se vrati, ali zaista mislim da sam napravio pravi potez – naglasio je Vukčević.\n"Bio sam u Megi Bemax, koja ima jednu od najboljih košarkaških škola na ovim prostorima.Znam koliko je važan taj prelaz iz juniorskog u seniorski staž i baš zbog toga sam se odlučio sa Podgoricu, jer mi djeluje da je ovo najbolja prilika za mene", objasnio je Milošević.\n"Radimo jako, veoma su ozbiljni treninzi. Zadovoljan sam da sam dio ove priče i drago mi je da ćemo imati priliku kroz jako mnogo mečeva da se dokazujemo i stičemo iskustvo. Sigurno da nam motiva neće nedostajati", poručio je Žižić.\nU Podgoricu su došli Pavle Titić, 20-godišnjak koji je igrao u mlađim selekcijama Barselone, kao i 18-godišnji Janko Bulajić iz francuskog Nantera.\nŽižić i Bulajić nisu bili na predstavljanju, jer se nalaze u samoizolaciji, zbog toga što su bili članovi naših nacionalnih selekcija na pripremama u Tivtu.\nPoruke su poslali video-linkom.\n"Ukazala mi se mogućnost da se vratim u rodni grad. Gledajući situaciju na košarkašjkoj sceni i mogućnosti koje su mi se pružale KK Podgorica ima možda i najbolji uslove za rad i razvoj mladih igrača, što je meni najpotrebnije", kazao je Titić.\n"Otišao sam u inostranstvo, sa nepunih 16 godina, jer u Nikšiću i Crnoj Gori nisam imao uslove kao u Parizu. Nakon dvije godine velikog iskustva, osjetio sam da nije lako živjeti u inostranstvu bez prijatelja i porodice, uklopiti sve to uz trening i školu na stranom jeziku. Vratio sam se, jer je ovo odlična priča i mislim ovdje brže postati profesionalni igrač nego u Francuskoj", nadovezao se Bulajić.\nPodgorica će forsirati mlade igrače, a imaće i iskusnije momke - Ognjena Mićovića, Vasilija Vučinića, Marka Kovačevića, Miloša Koprivicu (Lovćen), Vladana Kaluđerovića (Jedinstv), Marka Ljuljića (Ibar), Novaka Musića (OKK Beograd) i Mikailea Tmušića (Sigal).\n"Naša želja je da se napravi sklad mladosti i iskustva. Međutim, 80 odsto naše ekipe činiće igrači od 17 do 22 godine, strarijih će biti 3-4 i oni bi trebalo da pomognu mladićima da lakše podnesu sve što bude zacrtano", kazao je trener Zoran Kašćelan.\nKK PodgoricaStefan VukčevićZoran KašćelanPavle TitićABA 2 liga\nUŽIVO Sutjeska kreće od Petrovca, Zeta protiv Iskre pred put u Andoru\nUŽIVO Liga šampiona: Ko će na duel sa moćnim Bajernom\nJezero se vratilo pobjedom, Rudar nastavio crnu seriju iz prošle sezone\n19:26 h\t34\nhrvat se odlično uklopio u minhensku mašinu\nNakon demoliranja Barse zaslužio transfer: Bajern spremio 20 miliona za Perišića\nMesijeva budućnost: Inter - iz Milana ili Majamija?\n18:14 h\t22\n14.08. 21:54 h\t276\t36289\t7\n14.08. 23:02 h\t20\t22289\n14.08. 22:16 h\t72\t19969\n15.08. 11:39 h\t88\t15161\nsrpska košarkaška legenda nije više gm sakramenta\nDivac podnio ostavku\n15.08. 10:38 h\t13021\n14.08. 21:54 h\t50\t276\t7\n14.08. 23:02 h\t20\t20\n15.08. 11:39 h\t15\t88\n15.08. 00:08 h\t7\n15.08. 18:14 h\t5\t22