Koristi pametni telefon pametno: 5 aplikacija koje će vam olakšati studentski život – STUDOMAT.ba\nDinka i Zerina su američki san zamijenile studijem u BiH\nPoziv za apliciranje za Work and travel program: Želiš putovati...\nKoristi pametni telefon pametno: 5 aplikacija koje će vam olakšati studentski život\nVrijeme je tehnologije i pametnih telefona. Saznajte koje su to aplikacije koje će vam olakšati studentski život.\nAko ste jedna od onih osoba koja često panično traži svoj mobitel, ova aplikacija je kao stvorena za vas. Dovoljno je da zaplješćete i Clap! će aktivirati alarm na vašem telefonu i pomoći vam da ga pronađete.\nU teretani ste i ne znate odakle da počnete. Sve te sprave vam izgledaju suviše komplikovano, a jedino što želite je da budete fizički aktivni i da poradite na svojoj kondiciji i fizičkom izgledu. Umjesto da plaćate personalnog trenera koji će vas nadgledati i motivisati dok trčite, jednostavno instalirajte ovu aplikaciju. 5k Run vam nudi tri treninga sedmično uz razne pogodnosti kao što su mjerenje pređenog puta, kao i povremeno javljanje “virtuelnog trenera” koji vas motiviše.\nMbanking – banka u vašem džepu\nIspiti se bliže, trudite se svaki minut svog vremena posvetiti učenju, a računi se gomilaju. Znate da vas u banci čeka kilometarski red i gužva. Vremenu tehnologije hvala, sada sve to možete izbjeći! Umjesto da potrošite sate na odlazak u banku i čekanje u redu, sada sve to možete uraditi od kuće. Pomoću aplikacije kao što je Unicredit m-ba, plaćanje računa, provjere stanja na računu i prebacivanje novca sa jednog računa na drugi odvojeni su od vas samo jedan klik. Kao da to nije dovoljno, pomoću ove aplikacije možete svake sedmice osvojiti dopunu na svom telefonskom računi!\nPriznajte, upravljanje finansijama nikada nije bilo lakše. Više o aplikaciji Unicredit m-ba i akciji “5 tebi 5 meni” možete pročitati na http://studom.at/5tebi-5meni\nKoliko puta vam se desilo da dva dana pred ispit saznate da nemate knjigu ili drugi pomoćni materijal koji sadrži jako važne informacije koje vas mogu koštati ocjene? Šta u takvim situacijama radite? Naravno, uslikate stranice koje vam trebaju od kolege. Ali nije rijetkost da fotografije stranica budu mutne. Sa Cam Scanner-om to se ne može desiti, a dodatni bonus je što sređene dokumente odmah prebacuje u željeni format kao što je to npr. PDF.\nPametan piše, a znate i sami ko pamti. Ako su ceduljice na kojima zapisujete neke bitne informacije i obaveze prekrile čitavu vašu sobu, ova aplikacija je kao napravljena za vas. Osim što možete da vodite bilo kakvu vrstu zapisa, također možete snimati glas, fotografisati dokumente, sortirati bilješke po tipovima obaveza i za svaku od njih podesiti vrijeme podsjetnika.


Nove prestižne nagrade za Château de Gourdon - Nira Press\nPočetna » Nove prestižne nagrade za Château de Gourdon\nU Francuskoj na Concours des Vins à Orange dva zlata i jedno srebro za vina Château de Gourdon iz porfolija Tikveš Châteaux & Domainеs\nMedalje – Chateau de Gourdon Francuska\nNa jednom od najprestižnijih vinskih takmičenja u Francuskoj, ,,Concours des Vins à Orange”, vina ,,Terrasse au Soleil 2018” belo i ,,Vase de Pierre 2018” crveno dobila su zlatne medalje, dok je srebro pripalo ,,Jolie Balade 2018” crvenom vinu. Sva tri vina su deo premijum potrfolija „Tikveš Châteaux & Domaines“.\nOvi izuzetni rezultati postignuti su u konkurenciji 2.282 vina koja su dobila ocene od 570 degustatora, čiji je zadatak bio da na osnovu ukusa i kvaliteta, a bez znanja imena proizvođača daju ocenu. Takmičenje ,, Concours des Vins à Orange” važi za najpoznatije regionalno takmičenje u vinu iz doline reke Rone na jugu Francuske koje je prvi put održano 1952. godine. Poznavaoci vina često se vode procenama i preporukama sa ovog takmičenja kada kupuju vina bilo gde u svetu.\nNagrađena vina pripadaju vinariji ,,Château de Gourdon” koja je deo Tikveša od 2018. godine, a plasirana su širom sveta uključujući i Srbiju. Njihova karakteristika je strogo kontrolisano grožđe i izuzetni uslovi uzgoja kao što je klima, voda, vetar, sunce i zemljište. Ovaj terroir je u idealnoj ravnoteži za proizvodnju vrhunskih kvalitetnih vina sa zaštićenog geografskog porekla i ograničenim količinama.


Davidovič Fokina savladao Delbonisa i plasirao se u svoje prvo četvrtfinale na Rolan Garosu\nŠpanac Alehandro Davidovič Fokina pobijedio je Argentinca Federika Delbonisa rezultatom 3:1 (6:4, 6:4, 4:6, 6:4) i tako se plasirao u svoje prvo četvrtfinale Rolan Garosa u karijeri.\nMeč je bolje otvorio Federiko Delbonis koji je na startu poveo sa 3:1. Alehandro Davidovič Fokina od tog momenta je uspio da veže četiri gema i da dva puta oduzme servis svom protivniku i da preokrene na 5:3, a onda i sa 6:4 da osvoji prvi set.\nA-head of the game 🎾👤\nDavidovich Fokina holds off a Delbonis comeback bid to take the second set 6-4 and creep one step closer to a first Grand Slam quarter-final. #RolandGarros pic.twitter.com/anMCWEGJRw\nU drugom setu viđena je apsolutna dominacija Davidovič Fokine koji je poveo sa 5:1. Od tog trenutka nervoza je ušla u igru Španca i žurio je da što prije završi ovaj set. To je iskoristio Delbonis koji je iskusno ubacivao lopticu u teren dok je Davidovič Fokina ređao greške. U desetom gemu i nakon četvrte set lopte Španac je uspio da dođe do drugog seta i do lakšeg nastavka meča (6:4).\nTreći set donio je reviju brejkova. Prvi do prednosti došao je Španac koji je poveo sa 2:1, međutim odmah u narednom gemu Delbonis pravi ribrejk i poravnava na 2:2. U sedmom gemu Davidovič Fokina ponovo došao do prednosti, međutim kao i u trećem setu počeo je da žuri i da promašuje. Ovog puta Argentinac je iskoristio to u potpunosti i došao do seta (6:4).\nFederico Delbonis is keeping his quarter-final hopes alive, pushing Davidovich Fokina to a fourth set on Lenglen. #RolandGarros pic.twitter.com/ofjCNfwOCn\nU četvrtom setu oba tenisera su došla do sigurnosti na svoj servis. Ključan momenat desio se kada je Davidovič Fokina u sedmom gemu ovog seta došao do brejka i tu prednost nije ispustio do kraja (6:4). Ovom pobjedom plasirao se u svoje prvo četvrtfinale Rolan Garosa u karijeri.\nU četvrtfinalu ga očekuje duel sa pobjednikom večernjeg meča između Aleksandra Zvereva i Kei Nišikorija.\nPrethodni članakBudućnost i Mornar rutinski u prvim mečevima polufinala Lige Crne Gore\nNaredni članakFantastičan start polufinala Istoka pripao Hoksima, Bogdanović pogodio ključnu trojku u finišu (VIDEO)


Sutra početak akcije „Poskidajmo zastave sramote!“ – Bistro Bosno i Hercegovino!\nSutra početak akcije „Poskidajmo zastave sramote!“\n1. Septembra 2011. 5. Juna 2019. Senad\t0 Comments\nU petak, 02.09., u 14:00 sati, članovi Udruženja „Bistro!“ kao organizatori i nosioci projekta u saradnji sa SOS-Dječija sela BiH, i članovi Udruženja sportskih ribolovaca „Vogošća“, „Sarajevo 1906“ i „Novi grad“, te Udruženja „Tempo“ krenut će sa realizacijom akcije „Poskidajmo zastave sramote!“\nAkcija će se provesti na rijeci Ljubini i podrazumjeva čišćenje PVC kesa sa priobalnog rastinja, otpada iz korita rijeke, a izlaskom na teren i zbog zatečenog, katastrofalnog stanja, odlučeno je da se akcija proširi , te će učesnici očistiti i svo smeće pobacano iz automobila koje se nalazi duž ceste uz tok rijeke.\nAkciju su podržali ministarstvo prostornog uređenja i okoliša Kantona Sarajevo, Merkator BH, Sarajevski kiseljak d.d., a medijski pokrovitelji su web portali www.sutra.ba i www.bistrobih.ba\nOd pozvanih zvaničnika, akciju će svojim prisustvom uveličati načelnik opštine Vogošća, gosp. Edin Smajić, koji je obezbjedio i učešće ekipe Civilne zaštite opštine, te predsjedavajući predsjedništva Bosne i Hercegovine gosp. Željko Komšić.\nGosp. Komšić u svom odgovoru piše:\nStoga, iskreno podržavam Vašu akciju u nastojanju da se na ovaj način ukaže na postojanje problema zagađenja voda u Bosni i Hercegovini.“\nPročitajte i: Dok je Bosanaca biće i međeda...\nAkcija će trajati dva dana – u petak, 02.09. će se u periodu od 14:00 do 20:00 očistiti jedan dio rijeke Ljubine i zelene površine uz magistralnu cestu Sarajevo – Tuzla, i u subotu, 03. 09. Od 08:00 sati, kada će slijediti nastavak čišćenja.U subotu, u 12:00 sati je planiran završetak akcije, doček gostiju i druženje učesnika akcije, kada će biti izvršeno i poribljavanje rijeke Ljubine autohtonom potočnom pastrmkom.\n“Ovo je mala akcija, želja da sa pokrenemo i uradimo nešto korisno, a ne samo da, vozeći se pored naših rijeka, komentarišemo ružan izgled obala rijeka po kojima vise PVC kese.Voljeli bismo da jedan dan u godini bude taj kada ćemo makar mi iz Udruženja ekološke orjentacije izaći na rijeke i jezera i očistiti te zastave naše sramote.“– rekao je Adnan Osmanagić, predsjednik Udruženja građana „Bistro!“.\nPročitajte i: Održana sjednica Takmičarke i Sudijske komisije SRS F BIH\nZavršena akcija “Poskidajmo zastave sramote!” →\nPirane u Boliviji ubile ribara\n8. Decembra 2011. 5. Juna 2019. Miralem 0\nUSR Vitez: Izvršeno poribljavanje iz naplaćene odštete po zapisniku inspekcije\n9. Oktobra 2019. 22. Oktobra 2019. Senad 0\nČlanovi njemačkog “Green Peace”-a u Zenici – Čuvari prirode


Hugo Boss predstavio novu kolekciju za proleće/leto 2019 sezonu - Harper‘s Bazaar\nNazvana „Mixmasters“, proleće/leto 2019 linija je inspirisana onima koji mešaju i spajaju stilove različitih dekada kako bi kreirali jedistvenu estetiu. Kolekcija promoviše „uradi sam“ pristup modi, donoseći ideju o samoekspresiji i prilagođavanju u prvi plan. Sa uticajem kreativne energije i eklektičnog stila sa ulica Berlina, Hugo postavlja pravila u narednoj prolećnoj sezoni.\nU obe kolekcije (muškoj i ženskoj) su predtavljeni komadi koji evociraju na ulični stil Berlina. Kompletirani prilagođenim elementima poput traka za zatezanje, arhivski Hugo dizajni su redizajnirani u vidu preuveličanih Hugo sakoa, haljina-pantalona, slip haljina uparenih sa dresovima od najlona i svetlim kupaćim kostimima od likre. Hugo takođe predstavlja raznobojnu alternativu poslovnoj odeći: isprane teksas jakne u žutoj boji, sa odgovarajućim farmerkama ravnog kroja za muškarce i super kratkim šortsevima za žene. Kontrast je takođe jedan od važnijih elemenata kolekcije, kao što su na primer prirodna vlakna i sintetički materijali.\nKada je reč o desenima i motivima, kolekcija kao što smo već rekli, uzima inspiraciju iz kulture devedesetih. Grafički motivi su bazirani na izgledu berlinskog zida: posteri bendova i klubova se mogu naći na muškim majicama, dok se slike mutnih ruža mogu naći na ženskim haljinama. Paleta kolekcije je karakteristćno ekscentrična, sa bogatom količinom acid-žute, akcentima u bledo plavoj i zagasito-pink, neonsko narandžastoj – koji čine kontrast naspram minimalne bele i neutralnih boja koje se provlače kroz liniju.


Eutanazija- za i protiv\nPogledaj rezultate ankete: Dozvoliti eutanaziju?\n78. Ne možete glasati na ovu anketu\nPrikazujem rezultate 1 do 25 od 405\nTema: Eutanazija- za i protiv\n17.12.2008., 14:15 #1\nEutanazija - pravo na smrt?\nU mnogim delovima sveta, smrt je jedan od najvećih tabua - ljudi ne vole ni da misle o njoj, a kamoli da je gledaju.\nKreg Juart, koji je izvršio samoubistvo uz pomoć švajcarskih lekara\nIpak, na britanskoj televiziji je ove nedelje emitovan dokumentarac sa snimkom 59-godišnjeg čoveka koji je odlučio da sam sebi oduzme život, i to uz pomoć lekara.\nBolovao je od teške bolesti, i uz podršku porodice, otputovao iz Velike Britanije, gde eutanazija nije legalna, na švajcarsku kliniku gde su mu tamošnji doktori pomogli da se ubije.\nPosle prikazivanja dokumentarca o tome na jednom od TV kanala, usledila je debata na temu da li je reč o konstruktivnom doprinosu raspravi o eutanaziji, ili se radi o još jednom slučaju neprikladnog voajerizma u borbi za što većim brojem gledalaca.\n"U živoj grobnici"\nKrejg Juart je patio od neizlečive progresivne neurološke bolesti -amiotrofične lateralne skleroze - ili skraćeno ALS.\nJuart je bio Amerikanac, univerzitetski profesor koji je živeo u Britaniji, i 2006. godine je odlučio da ne želi da provede ostatak života - prognoze su bile između dve i pet godina - zarobljen u, kako je govorio, " živoj grobnici" - sopstvenom telu, pošto bi vremenom izgubio moć kretanja i komunikacije sa spoljašnjim svetom.\nNjegova porodica je podržala njegovu odluku i bila sa njim kada je snimljen kako pije sedative, ujedom vilice prekida dovod kiseonika, i pre nego što zatvori oči, kaže "hvala". Sve je obavljeno u Švajcarskoj, u specijalizovanoj klinici Dignitas u Cirihu.\nPre nego što je izvršio čin samoubistva, Juart je pred kamerama objasnio svoju odluku da umre:\n"Ako ovo uradim, umreću - kao što bih i morao u nekom trenutku. Ali ako odlučim suprotno, to bi značilo da sam se u suštini opredelio za mučenje - i sebe i svoje porodice - pre nego što umrem".\n"Nema tu morbidnog voajerizma"\nAutor dokumentarca koji je snimljen pre dve godine, i u međuvremenu emitovan na kanadskoj i švajcarskoj televiziji, kao i na nekoliko filmskih festivala bez veće kontroverze, Kanađin Džon Zaritski tvrdi da snimanje i emitovanje trenutka smrti Krejga Juarta nije morbidni voajerizam, kako neki tvrde, već da je posredi informativan i poučan uvid u veoma komplikovano moralno pitanje.\n"Mislim da ne bi bilo pošteno da napravim film o samoubistvu uz pomoć lekara, a da ne prikažem i sam trenutak smrti. U suprotnom, mogao bih da budem optužen da je sama smrt bila neprijatna ili okrutna, ili da čak nije bila dobrovoljna. Time što sam je snimio i emitovao u celini, prepustio sam ljudima da sami procene", rekao je Zartiski za BBC.\nPomaganje nekom da izvrši samoubistvo je protivzakonitzo svuda u svetu, osim u Švajcarskoj, Belgiji, Holandiji, i američkoj državi Oregon.\nProtivnici takozvanog "asistiranog samoubistva", pak, kažu da bi neki pacijenti mogli da se odluče za smrt jer postaju isuviše veliki teret svojim porodicama.\nŠta je legalno?\nPoslanik u Vestminsteru, Fil Vilis, se protivio emitovanju dokumentarca na britanskoj tv stanici Skaj:\n"Ovde postoje dva pitanja. Prvo je - da li je asistirano samoubistvo uopšte legalno? U ovoj zemlji nije, i prosto mislim da ne treba emitovati stvari koje nisu legalne. Drugo pitanje je da li uopšte neko ima pravo da prikaže jedan veoma intiman trenutak, kao što je smrt, na televiziji", kaže on.\nI zaista, u debati koja prati emitovanje dokumentarca "Pravo na smrt" teško je razlučiti šta je njenim učesncima važnije - moralne i zakonske dileme povezane s eutanazijom, ili sloboda medija da zadiru u ovakve tabu teme.\nBritanski premijer Gordon Braun se u parlamentu uzdržao od procene, rekavši samo da je emitovanje dokumentarca "kontroverzno", dodajući i da će nadležne državne agencije pažljivo ispitati da li je bio u skladu sa postojećim propisima.\n80% Britanaca za promenu zakona\nŠto se tiče ove druge, moralne dimenzije, uprkos veoma glasnom protivljenju pretežno verskih organizacija, ankete pokazuju da 80% Britanaca misli da zakon treba da bude promenjen, čime bi lekarima bilo dozvoljeno da pomognu pacijentima kao što je bio Krejg Juart da izvrše samoubistvo - ako tako odluče.\nTužilaštvo, pak, ima diskreciju u ovakvim slučajevima, i pre par dana je objavilo da neće podići optužnicu protiv roditelja jednog mladića koji je na ragbi treningu slomio vrat i ostao potpuno paralizovan, i kojem su pomogli da otputuje na kliniku u Švajcarskoj kako bi potom prekinuo svoj život.\nOva tema proteklih dana podiže veliku prašinu i u kneževini Luksemburg.\nNaime, tamošnji parlamentarci žele da promene Ustav kako bi onemogućili Knezu Anriju da spreči legalizaciju eutanazije.\nDopisnici kažu da je u Luksemburgu, povodom rasprave o pravu na asistirano samoubistvo, na pomolu "klasičan sukob monarha i parlamenta".\n17.12.2008., 14:23 #2\nRe: Eutanazija- za i protiv\nDefinitivno za, ukoliko je to volja umiruceg bolesnika, a njegovo dalje ostajanje u zivotu predstavlja cistu agoniju. Nikako se ne bi smelo dozvoliti da o tome odlucuju clanovi porodice, jer u normalnim porodicama, naravno da bi oni bili protiv i nadali se cudu, a u nenormalnim to bi bilo idealno za razlicite zloupotrebe. Znaci iskljuciva volja bolesnika, koji je u mogucnosti da zdravo prosudjuje.\n17.12.2008., 14:33 #3\nZa.Treba pustiti coveku na volju da sam odluci zeli li se muciti ili ne\n17.12.2008., 14:35 #4\nPa zar mi po svim dosadašnjim istraživanjima javnog mnjenja nisamo svi za EUtanaziju?\n17.12.2008., 14:36 #5\n... ... Naravno, za.\nPoslednji put ažurirao/la Ne_Vazim_Se : 17.12.2008. u 15:38\n17.12.2008., 14:36 #6\nКао прво, желим да кажем да земље које то одобравају, не само да срљају у даљи "либерализам еутаназије" чак беба које су "дефектне", теже да одобравају еутаназију свега, буквално као Хитлеровска филозофија, када је Хитлер хтео да очисти нацију, да само постоје "ЗДРАВИ И ПРАВИ". Чак је вршио елиминацију и ментално заосталих.\nГледала сам емисију о једном киту беби како су извршили еутаназију над њом, јер није могла да сиса, па су људи морали да је вештачком цуцлом хране, и та нека комисија је донела одлуку да изврше еутаназију иако је народ хтео да је храни цуцлом ма колико дуго, и не можете да замислите колико је та одлука да изврше еутаназију кита бебе био МОРБИДАН ЧИН!!!\nПАТЊА је део живота, ЖРТВОВАЊЕ је део живота, човек мора да прихвати ако у породици има неког инвалида да га издржава, а не да га убије јер он тако жели!!!!!\nОнда би и Хелен Келер била убијена, и сви остали славни људи еутаназијјом!!!\nПрезирем еутаназију!!! Презирем оне који то чине и праве такве морбидне законе а то су углавном оне земље које су дозволиле хомосексуализам и сада дају наркоманима слободно дрогу у болницама, а ускоро ће да отварају и легализују радње дроге по планети.\nСРАМ ИХ БИЛО!!!!\nСАМОУБИСТВОМ ЧОВЕЧИЈА ДУША НЕ ОДЛАЗИ У РАЈ!!!!\nТо треба да знате. Праведни Јов је изгубио све и када није више имао ни здравље рекао је "БОЖИЈА ВОЉА!!!".\nЉуди не знају, понекад је болест прочишћење од грехова. Човек треба да зна да самоубиством предајете душу ђаволу!!!!\n17.12.2008., 14:39 #7\nOriginal postavio neverujuidole\nМа која воља болесника ? О чему ти лупеташ. Ко још у болести рационално размишља.\n17.12.2008., 14:39 #8\nKako si gadno pobrkala lonchice. Niko ne zeli nikoga da ubije. Stvar je u ljudima koji trpe muke, i zele to da skrate, a ne mogu sami. Ne bi ti tako prichala da ti je neko od bliznjih trpeo gadne bolove pre, ionako sigurne, smrti.\n17.12.2008., 14:40 #9\nIspeci pa reci. Zabrinjavajuce.\n17.12.2008., 14:42 #10\nМа немој. Које муке ? Па то је део живота, имала сам такав случај и знам врло добро о чему говорим. Нема рационалности у доношењу одлука код тешких болесника. Човек треба да умре када му је Бог то одредио, нико нема право да узима улогу Бога у своје руке.\n17.12.2008., 14:43 #11\nи не могу да верујем да је овде осам људи гласало за, а ја једина против!!!\n17.12.2008., 14:43 #12\npa neko ko umire npr. od raka u najgorim bolovima nema sizofreniju, sasvim je sposoban za rasudjivanje i moze da odluci da mu se muke skrate ako mu nema spasa.\n17.12.2008., 14:44 #13\npa mozda bi verovala da si nekad gledala nekog kako umire i sta prezivljava.\n17.12.2008., 14:46 #14\ninace u italiji je upravo odbijeno pravo na eutanaziju.\nproblematicno pitanje. ponekad bi se trebala dozvoliti, ali uz drasticnu kontrolu i proveru same "zelje" bolesnika\n17.12.2008., 14:46 #15\nа ко каже да нисам гледала ?\nТо је део живота. Исус Христ је жив разапет, а нама је тешко да прихватимо болест као БОЖИЈУ ПОСЕТУ!!!\n17.12.2008., 14:49 #16\nBravo. Bitno je da se to bash proverava, tj kontrolishe na nivou, jer je bash lako zloupotrebili. A nekima bi zbog nasledstva svashta palo na pamet. Evo ti poen...\n17.12.2008., 14:51 #17\nКоја жеља болесника ? O čemu ми овде причамо, па да је тако пола болесника по болницама би се убило. Да ли сте ви нормални, знате ли шта причате, јесте ли пили бунике ?\n17.12.2008., 14:52 #18\nЧовек је власник сопственог живота и има право да га себи одузме.\n17.12.2008., 14:53 #19\n17.12.2008., 14:53 #20\nNema potrebe za uvredama. Samo razgovaramo. Pitanje jeste problematicno, tabu tema. Ja sam glasao za, jer mislim da coveku ne treba ogranicavati slobodnu volju. Ako neko hoce dobrovoljno u smrt kako bi izbegao muke i patnju, onda ok. Na kraju krajeva nisu svi ljudi religiozni, pa u skladu sa tim oni ne posmatraju problem eutanazije kroz tu prizmu. Ipak, ima i to svoju morbidnu stranu. Evo dela teksta koji to pokazuje: Tužilaštvo, pak, ima diskreciju u ovakvim slučajevima, i pre par dana je objavilo da neće podići optužnicu protiv roditelja jednog mladića koji je na ragbi treningu slomio vrat i ostao potpuno paralizovan, i kojem su pomogli da otputuje na kliniku u Švajcarskoj kako bi potom prekinuo svoj život\n17.12.2008., 14:53 #21\nPa onda si jedna sebicna i bezobzirna osoba! A ti sebi dodeli sudbinu ISusa, a ne drugima, jer na to pravo nemas!\n17.12.2008., 14:55 #22\nBunike se jedu\n17.12.2008., 14:55 #23\nKoja istina idiote jedan. Pa meni su slicni tebi davali SAVETE da dajem BENSEDINE, ali NISAM UBICA NECU!!! Radije bih sluzila osobu 100 godina ako je nepokretna i bolesna nego sto bih to ucinila!!! KRETENI JEDNI GDE CE VAM DUSA....IDIOTI IDITE U CRKVU I MOLITE SE ZA ONE KOJI SU BOLESNI A NEMOJTE RAZMISLJATI O NJIHOVOJ ZELJI DA SE UBIJU!!!!!!!!!!!!\n17.12.2008., 14:55 #24\nOpet ponavljam, nemojte se vredjati medjusobno. Nije u redu. Ako mi zakljucaju temu zbog vas neobuzdanih, ima da napravim pokolj.\n17.12.2008., 14:56 #25\nne znam da li pricas o nepokretnoj baki koja lezi ili o osobi koja umire u najgorim bolovima i prezivljava pakao, na primer da li si brinula o osobi u poslednjoj fazi raka kostiju?\nEutanazija - da ili ne?\nAutor WEISHAUPT u forumu Filozofija\nPoslednja poruka: 15.05.2012., 19:06\nAutor bezbožnik u forumu Filozofija\nPoslednja poruka: 27.11.2007., 09:27\nPoslednja poruka: 27.04.2005., 16:51


Vodič kroz Rim - šta videti u Rimu - sta obici u Rimu\nPočetna / Novosti / Večni grad - online vodič kroz Rim, šta videti u Rimu ?\nAko ste rešili da posetite Italiju, a niste sigurni odakle da krenete i šta prvo da vidite, nećete pogrešiti ako izaberete Rim. Rim je glavni grad Italije koji broji oko 2,7 miliona stanovnika. Grad koji spaja moderno i staro, prošlost i sadašnjost. Večni grad - online vodič kroz Rim, šta videti u Rimu\nAko ste rešili da posetite Italiju, a niste sigurni odakle da krenete i šta prvo da vidite, nećete pogrešiti ako izaberete Rim. Rim je glavni grad Italije koji broji oko 2,7 miliona stanovnika. Grad koji spaja moderno i staro, prošlost i sadašnjost. Bilo da ste u Rimu tri dana, tri nedelje ili tri meseca spremite se da zakoračite u najveći svetski muzej na otvorenom.\nBilo da pratite uobičajnu turističku putanju ili da se šetate bez ikakvog plana, Rim će vas zavesti i neće vas ostaviti ravnodušnim. Rim je romantično mesto za medeni mesec, omiljena destinacija za odmor, grad mode.\nRim je, uz Firencu, bio svetsko središte renesanse, koja je ostavila dubok trag na sam grad. Najimpresivniji primerak renesansne arhitekture u Rimu je Bramanteova Bazilika Sv. Petra, zatim Mikelanđelova Piazza del Campidoglio s palatom Senatorio, koja je sedište gradske vlade.\nTokom ovog razdoblja velike aristokratske porodice u Rimu su gradile raskošne građevine, kao što su Palazzo del Quirinale, koja je sada sedište predsednika Italijanske republike, Palazzo Venezia, Palazzo Farnese, Palazzo Barberini, Palazzo Chigi, sedište Italijanskog premijera, Palazzo Spada, Palazzo della Cancelleria i Villa Farnesina.\nRim je poznat i po veličanstvenim trgovima, obično ukrašenima obeliscima, koji su uglavnom izgrađeni u 17. veku. Glavni trgovi su Piazza Navona, Piazza di Spagna, Campo de Fiori, Piazza Venezia, Piazza Farnese i Piazza della Minerva.\nNajizrazitiji predstavnik barokne umetnosti je Fontana di Trevi, delo arhitekta Nicole Salvija. Ostala značajne barokne građevine iz sedamnaestog veka su Palazzo Madama, sedište Italijanskog Senata i Palazzo Montecitorio, sedište Donjeg doma Talijanskog parlamenta.\nNajstariji muzeji u Rimu su Kapitolski muzeji iz 1471 godine, koji se nalaze na Kapitolu i koji uz Vatikanske muzeje sadrže najveće i najvažnije umotničke kolekcije u gradu.\nRimski forum (lat. Forum Romanum) je bio središte političkog, pravnog, privrednog, kulturnog i religioznog života drevnog Rima. Smešten je u dolini između brežuljaka Palatina, Eskvilina i Kapitolija. Neki od najznačajnijih antičkih spomenika nalaze se upravo ovde. Više informacija o Rimskom forumu potražite ovde\nBazilika Svetog Petra nalazi se na istoimenom trgu i predstavlja najvažniju i najistaknutiju građevinu u Vatikanu. Ona je ujedno jedno od najsvetijih mesta hrišćanstva, jer se u njoj nalazi grobnica Sv.Petra. Više informacija o Bazilici Svetog Petra pronađite ovde\nNa desnoj strani Tibra u Rimu nalazi se Tvrđava Sant Angelo, zlokobna i nepristupačna građevina, koja je nekada služila za odbranu pape i Vatikana, a danas jedna od najvećih rimskih atrakcija. Izgradio ju je rimski car Hadrijan, kao svoj i mauzolej svoje porodice, te je poznata i pod tim imenom. Više informacija o tvrđavi Sant Angelo pronađite ovde\nDomus Aurea ili Zlatna palata je impresivna velelepna vila jednog od najozloglašenijih rimskih careva - Nerona. Ova gređevina je predstavljala pravo arhitektonsko čudo antičkog doba, a danas je svakako jedan od najimpresivnijih lokaliteta u Rimu. Više detalja o Zlatnoj palati pronađite ovde\nPanteon - omiljena atrakcija među Italijanima. Sagrađen je 125. godine pre nove ere. Skoro dve hiljade godina ova građevina je stajala na svom mestu i odolela mnogobrojnim uticajima, dok su se van nje vodili ratovi. Reč “Pantheon” znači božanstvo i ova građevina je podignuta kao hram za dvanaest najvažnijih rimskih bogova. Više informacija o Panteonu pronađite ovde\nKoloseum - Rimski Koloseum je najveći spomenik na stara vremena, nigde u svetu ne postoji veća masovna grobncica od njega. Priče o borbama gladijatora, robova i zatvorenika sa divljim životinjama potiču baš iz ovog amfiteatra koji datira iz 72 godine. Koloseum ima kapacitet za 50.000 gledalaca i može se napuniti za samo 10 minuta! Danas su u njemu gladijatori koji su samo turističa atrakcija. Dok ste blizi koloseuma obavezno obiđite Domus Aurea i čuveni Pantheon. Više informacija o Koloseumu pronađite ovde\nSikstinska kapela – jedna od najpoznatijih i najlepših dvorana u svetu. Sagrađena je u periodu 1475 – 1483. godine. Dva najznačajnija dela u Sikstinskoj kapeli i neprevaziđena remek-dela u umetnosti su Mikelanđelove freske Stvaranje Adama i Strašni sud. Više informacija o Sikstinskoj kapeli pronađite ovde\nšpanske stepenice povezuju možda najljepši rimski trg Piazza di Spagna i divnu francusku Crkvu Trinita dei Monti. španske stepenice su izgrađene na zahtev Pape Inoćentija XII da bi spojile špansku ambasadu sa Crkvom. Od svoje izgradnje stepenice su obnavljane nekoliko puta, poslednji put 1995. godine. Više detalja o španskim stepenicama pronađite ovde\nRimske katakombe - katakombe su ranohrišćanske podzemne gromnice i obredna mesta. Nalaze se u blizini crkve svetog Sebastijana. Izgrađene su tokom II veka nove ere. Više detalja o Rimskim katakombama pronađite ovde\nCircus Maximus je najveća građevina drevnog Rima, smeštena u dolini između brežuljaka Palatine i Avantine. U njemu su održavane čuvene trke dvokolica i gladijatorske borbe. Više informacija o Cirkusu Maksimus pronađite ovde\nKarakalanska kupališta izgrađena su sa vreme vladavine imperatora Caracalla kao najveći komleks kupališta na svetu i bila su u funkciji više od 3 veka. Nalaze se jugoistočno od antičkog centra Rima. Danas predstavljaju veoma popularnu turističku atrakciju grada. Više informacija o Karakalanskim kupalištima pronađite ovde\nKonstantinova vrata izgrađena su za vreme vladavine cara Konstantina nakon bitke na Milvijskom mostu i predstavljaju najukrašeniju i najveću lučku strukturu antičkog doba. Kapija se nalazi nedaleko od Rimskog koloseuma. Više informacija o Konstantinovim vratima pronađite ovde\nCestijeva piramida je drevna piramida u Rimu, smeštena kraj današnje Porte San Paolo i Protestantskog groblja. Smatra se za jednu od najbolje očuvanih drevnih građevina u rimu. Više detalja o Cestijevoj piramidi pronađite ovde\nBocca della Verità ili usta istine je čuvena turistička atrakcija u Rimu i predstavljaju relejf na kojem je isklesano lice bradatog čovjeka. Legenda kaže: Kad neko stavi ruku kroz otvor na ustima i izgovori neku misao, može izvaditi ruku, samo ako je rekao istinu. Više detalja o ustima istine pronađite ovde\n10 stvari koje morate videti/uraditi u Rimu\nšetnja vrtovima Villa Borghese\nKada koloseum počne da Vas pritiska, obavezno obiđite vrtove Villa Borghese, koji su i glavni gradski park, popularan je kako za šetnju i džogiranje, tako i za one koji samo traže opuštanje. Ako želite da pobegnete od gužve popnite se na brdo iza Trastevere i Gianicolo, gde ćete otkriti ogroman park sa dosta zelenog drveća u predgrađu Monteverde. Deca tu često hrane kornjače ili jašu ponije dok Vi možete dremnuti u senci nekog drveta dok slušate Papu. Više informacija o Vili Borghese pronađite ovde\nSredom ujutro možete slušati papu uživo! Ukoliko je vreme lepo on će se obratiti publici na trgu Svetog Petra, dok u suprotnom će govor održati u holu Sava Nervi. Obavezno dok ste u Vatikanu prošetajte trgom baziilike Sv. Petra i divite se fascinatnim Mikelandjelovim freskama u muzejima koji se tu nalaze. Više informacija o Vatikanu pronađite ovde\nUbacite novčić u Trevi fontanu\nTrevi, verovatno najveća kasica-prasica Rimskog crvenog krsta, možete ubaciti novčić u nju i zamisliti želju, morski konjići i tritoni koji se nalaze uklesani u nju obećavaju da će tu želju i ispuniti... Odmah tu se nalazi i La Città dell Acqua koja predstavlja ostatke velike Rimske imperije. Više informacija o fontani Trevi pronađite ovde\nPojedite najbolji sladoled\nIl Gelato di San Crispino - na ulicama je previše sladoleda, ali ovaj se odvaja od svega što ste do sada probali! Tajna uspeha je strašna kontrola celog procesa pravljenja sladoleda!\nPogledajte Rim sa visine\nPrvo ćete gledati sve istorijske stvari odozdo dok ne istegnete vrat, kaad se to desi idite do The Vittoriano - veliki spomenik ujedinjenoj Italiji ima lift koji će Vas za trenutak odvesti na veličanstvene terase sa kojih možete posmatrati grad. Ukoliko želite to da uradite na tradicionalan način, popnite se 320 stepenika do vrha kule na basilici Sv. Petra. Više informacija o komleksu Vittoriano pronađite ovde\nRazmrdajte svoja čula ukusa\nIstočno od Porta Maggiore pronaćićete veliki broj dobrih barova i restorana, mesto gde je čuveni Pier Paolo Pasolini snimao svoje prve filmove. Obiđite bar Pigneto41 kojio se nalazi na centralnom trgu, restoran Primo, vinski bar Il Taso kao i bar Necci\nProbajte parče autentične italijanske pice\nHrskava kora, dosta sira i sok od paradajiza je definicija italijanske pice (ne očekujte pola kilograma slanine, pečenice i suvog vrata) za dobru picu obavezno posetite Testaccio, ad okucite italijansku picuu tradicionalnom restoranu uz čašu dobrog vina, probajte restoran La Gatta Mangiona u Monteverde.\nPopijte čašu belog vina Frascati\nAko ste ljubitelj vina, posetite Al Vino Al Vino, bar sa preko 500 vrsta dobrog vina, takođe uz vino nude i tradicionalnu Sicilijansku hranu kako bi ste upotpunili doživljaj\nOpustite se uz slatkiš\nČokolada je jedan od zaštitnih znakova Rima i tu možete pronaći veliki broj specijalizovanih malih proizvođača čokolade Trastevere ih je prepun. Uskčite u Da leccarsi i baffi. Za dobru kafu posetite čuveni Sant Eustachio, kafa je fenomenalna!\nPogledajte i fotografije naših članova koji su bili u Rimu


RTV Puls | INSEKTORI I ANKETNI ODBOR KREĆU U KONTROLU NA KiM\nBEOGRAD, 19.jun - Predstavnici Anketnog obora Skupštine Srbije za Kosovo i Metohiju i inspektori iz ministarstava 24. juna počinju kontrolu trošenja budžetskih sredstava na terenu, a pod lupom ekspertskih timova prvo će se naći prosvetne institucije u Kosovsko -mitrovačkom okrugu.Predsednik Anketnog odobra Momir Stojanović saopštio je na današnjoj sednici tog skupštinskog tela, formiranog za utvrđivanje malverzacija i kontrolu trošenja bužetskih sredstava u pokrajini u periodu od 2000. do 2012. godine, da će tri tima sastavljena od eksperata, odnosno inspektora iz nadležnih ministarstava i predstavnika Odbora od 24. do 28. juna obaviti prvu kontrolu na terenu.\nOn je saopštio da se Odbor, nakon što su se Državna revizorska institucija i Poreska uprava proglasile nenadležnim za pružanje ekspertske podrške u kontorli, obratio predsedniku Skupštine Nebojši Stefanoviću, a "preko" njega i premijeru Ivici Dacicću i da je odlučeno da se stručna pomoć obezbedi iz resornih ministarstava.Ekspertski deo tima će se tako sastojati od tri predstavnika bužetske inspekcije, jednog poljoprivrednog inspektora, jednog inspektora iz Ministarstva prosvete i jednog iz Ministarstva zdravlja.\n"Od 24. do 28. juna boravićemo u poseti Kosovsko-mitrovačkom upravnom okrugu. Prva poseta koncentrisana je na kontrolu iz domena prosvete, druga će biti u oblasti zdravtsva, kulture... a treća je klučna i baviće se trošenjem budžetskih sredstava na velikim infrastrukturnim objektima. Pokrićemo i socijalu i kao i oblast održivog opstnak i povratska izbeglica", objasnio je Stojanović ne precizirajući kada su planirane naredne kontorle.\nOn je precizirao da se u sastavljanju Predloga plana rada rukovodio visinom budžetskih sredstava i predstavkama građana sa Kosova i Metohije dostavljanih Skupštini u poslednjih 12 godina.Stojanović je najavio i da će se Anketni odbor baviti trošenjem budžetskih sredstava u RTB "Trepča", kao i utrošenoj nafti i naftnim derivatima na Kosovu i Metohiji u periodu od 2000. do 2012. godine, ističući bojazan od ozbiljnih zloupotreba u toj oblasti.


Ponosni na svojih šest godina\nŠest godina je od osnivanja Lovćen banke, radom i ulaganjima postigli smo mnogo\nZnačajni rezultati, mnogo novih radnih mjesta, na hiljade zadovoljnih i odanih klijenata – samo su dio jedne iskrene priče na koju smo ponosni\n23238 pregleda\t89 reakcija\t0 komentar(a)\nDvadeset petog avgusta 2014. godine počela je sa radom Lovćen banka, nastala kao rezultat višedecenijske saradnje poslovnih ljudi iz Crne Gore sa prestižnom međunarodnom finansijskom institucijom - njemačkim DEG-om.\nZahvaljujući prepoznatoj bankarskoj praksi i domaćoj ekspertizi, stvorili smo Banku drugačije poslovne filozofije, Banku koja svojim klijentima pruža snažnu podršku. U isto vrijeme, bili smo i ostali istinski odani ideji snažne i ekonomski prosperitetne Crne Gore.\nPoslovnu mrežu Lovćen banke danas čini 15 poslovnih jedinica sa sjedištem u Podgorici. S ciljem da podstaknemo razvoj Sjevera i da u narednom periodu damo snažan impuls njegovom razvoju kroz ulaganja u projekte iz agrobiznisa, turizma, energetike i podršku građanima sjevernih opština, pored filijala u Rožajama i Petnjici, otvorili smo i filijalu u Mojkovcu, već treću na sjeveru Crne Gore.\nNe zaboravljajući potrebe naših klijenata u Podgorici, otvorili i filijalu na Starom aerodromu, a dvije filijale (Herceg Novi i Budva) preselili na nove, ljepše i veće lokacije.\nU saradnji sa Payten-om proširili smo mrežu bankomata, kojih je trenutno preko 40 sirom Crne Gore.\nTim Lovcen banke raste iz godine u godinu i Banka nastavlja sa otvaranjem novih radnih mjesta.\nPostali smo bogatiji za 30 novih kolega, tokom 2020.god. Edukujemo nove bankarske kadrove, a istovremeno učimo od najboljih, čime uspostavljamo bankarske standarde za kvalitet rada naših zaposlenih. Stvaramo prostor za mlade ljude, da napreduju i stvaraju, a probleme prevazilazimo uz fer i racionalne odluke. Sve to ne bi bilo moguće da svako od nas u ovaj projekat nije utkao i dio sebe, a držimo se kao porodica.\nStekli smo puno prijatelja, na hiljade zadovoljnih klijenata i kreirali paletu proizvoda koja je prilagođena njihovim potrebama.\nBanka postoji zbog klijenata, zajedno sa njima osluškuje tržište, jer želi da podrži razvoj zemlje i da u bliskoj budućnosti privredi i građanima bude „broj jedan“ bankarska opcija. Profesionalni tim Lovćen banke gradi budućnost sa klijentima, pružajući im finansijska rješenja koja će pomoći i njima i Banci da jos više rastu i da se razvijaju. Klijenti prepoznaju posvećenost tima Lovćen banke i svakodnevno nam poklanjaju svoje povjerenje.\nU prethodnih godinu dana smo plasirali dva nova proizvoda - My Lovćen mBanking i Kredit za penzionere uz besplatnu polisu osiguranja, a naš najtraženiji proizvod - Stambeni kredit sa 12 mjeseci grejs perioda i dalje je jedinstven na tržištu.\nUčešćem u Vladinim projektima „1000+” i „Energetski efikasan dom” dali smo i svoj doprinos povećanju kvaliteta života naših građana.\nKreirali smo novi slogan Banke, kao i nov, dinamičan veb-sajt.\nOd danas klijentima pružamo jedno sasvim novo korisničko iskustvo, jednostavno korišćenje i moderan dizajn – novi veb-sajt Lovćen banke, za koji su nam inspiracija bile ljepote naše Crne Gore.\nNovi slogan Lovćen banke je „Porodica kojoj pripadate” i predstavlja ono što zaista jesmo – porodica koja postoji da bi svojim klijentima pružila podršku, sigurnost i kvalitetniji način života.\nSajt www.lovcenbanka.me imaće uvijek svježe informacije, ponudiće i ideje koje će klijentima pomoći da odaberu proizvod ili uslugu koja najviše odgovara njihovim potrebama.\nU ovoj godini donirali smo 60.000 eura\nPomogli smo zemlji u borbi protiv COVID-19, podržali smo različite projekte u kulturi, sportu, obrazovanju, kao i donirali određena sredstva ugroženim porodicama i pojedincima.\nPlaniramo puno noviteta u narednom periodu\nLovćen banka uvijek ide u korak sa trendovima i tržištu ćemo u narednom periodu predstaviti nove digitalne proizvode i servise koje Banka razvija u saradnji sa renomiranim inostranim i domaćim partnerima, kako bi našim klijentima obezbjedili brže, kvalitetnije i sigurnije korišćenje LB proizvoda.\nDanas, sa našim klijentima, slavimo 6 uspješnih, ali i napornih godina, u krugu porodice koja svakog dana sve više raste i napreduje. Iako je ova godina u znaku pandemije COVID-19, zajedno smo uspjeli da postignemo dobre rezultate na svim poljima poslovanja. Aktiva Banke je skoro 210 miliona eura, a ostvareni neto profit za prvih 7 mjeseci tekuće godine iznosi preko 1 milion eura.\nLovćen banka posebnu zahvalnost duguje svojim akcionarima, koji su podržavali i podržavaju rast i razvoj Banke. Posebnu zahvalnost Banka duguje i svim brojnim reputabilnim inostranim partnerima, kreditorima i konsultantima, koji su od početka rada Banke, a posebno u vremenu obilježenom negativnim uticajima COVID-19 na globalnu ekonomiju, svojom podrškom i know-how-om doprinijeli stabilnom poslovanju i daljem razvoju Banke. Tim Lovćen banke je njena najveća vrijednost i snaga za sve izazove ovih i svih budućih vremena.\nVaša Lovćen banka - Porodica kojoj pripadate\n21.10. 09:49 h\t183\t127869\n21.10. 09:36 h\t261\t96855\n21.10. 15:15 h\t109\t87285\n21.10. 12:42 h\t55\t83726\n21.10. 12:30 h\t43\t69520


HLEB SAVA POSKUPLJUJE ZA PET DO DESET DINARA! Pekari saopštili promenu, znaju se i cene ostalih peciva! – Portal za sve nacije i sve generacije\nHome / Uncategorized / HLEB SAVA POSKUPLJUJE ZA PET DO DESET DINARA! Pekari saopštili promenu, znaju se i cene ostalih peciva!\nadmin 25 Maja, 2021\tUncategorized Leave a comment 42 Views\nHleb poznat po nekadašnjem nazivu “Sava” u Nišu poskupeo je, tako da će pola kilograma koštati od pet do deset dinara više.\nZvanična odluka o tome biće doneta krajem maja.\nU ovim delovima naše zemlje vekna je znatno jeftinija i tom korekcijom cene se samo usklađuju, odnosno podiže se njihova donja granica, dok gornja ostaje ista na nivou Srbije. To je neophodno kako bi se sačuvala industrija, jer je poskupela proizvodnja, pišu Novosti.\nOvo u razgovoru, za “Novosti”, kaže Zoran Pralica, predsednik Unije pekara Srbije.\n– U Nišu i centralnoj Srbiji osnovna vrsta belog hleba košta od 30 do 35 dinara, a nakon korekcije biće od 35 do 40 dinara – precizira Pralica.\n– U Beogradu i Vojvodini neće se ništa menjati, jer je tu već cena od 35 do 45 dinara, i to su okviri u kojima će se kretati na nivou cele zemlje.\nOn ističe da Srbija i dalje ima najjeftiniji hleb u regionu. Vekna u našoj zemlji košta isto kao i pre dve godine, kada je Vlada ukinula uredbu o njegovoj obaveznoj proizvodnji i ograničenoj ceni. Tada je bilo propisano da pola kilograma hleba, od brašna tipa 500, maksimalno može da se prodaje za 46 dinara.\nObjašnjavajući razloge zbog kojih je u Nišu i centralnoj Srbiji jeftinija vekna, Pralica navodi da u tim delovima naše zemlje ima mnogo industrijskih proizvođača koji se na taj način međusobno takmiče za dominaciju na tržištu.\n– Oni snabdevaju markete i spuste cenu osnovne vrste hleba, kako bi im prihvatili ostalu robu na kojoj ostvaruju veliku zaradu, kao što su peciva, specijalne vrste upakovanog hleba i slični proizvodi koji su skuplji – kaže Pralica.\n– Ali sada ne mogu da izdrže više tako niske cene.\nNjegov kolega, predsednik Unije pekara grada Niša, Bratislav Vukadinović, 27. maja sastaće se sa industrijskim proizvođačima kada će zvanično biti definisane cene. Vukadinović ističe da sve skuplja proizvodnja stvara probleme i dovodi u pitanje opstanak industrije.\n– Svi činioci koji idu u hleb imaju više cene – navodi Vukadinović. – Poskupeli su električna energija za idustrijsko pekarstvo, naftni derivati, odnosno biodizel koji koriste vozila za prevoz hleba. Osim toga, više cene imaju i so, kvasac i brašno. Moramo sačuvati ovu industriju koja pravi najjeftiniji hleb.\nU Beogradu se cena osnovne vrste hleba nije menjala, ali je u pojedinim beogradskim malim, zanatskim pekarama nešto skuplji nego u marketima. Uglavnom košta od 40 do 45, a negde je i 50 dinara. U trgovinskim lancima je od 35 do 45 dinara, ali nam kažu da je najtraženiji upakovani, beli, rezani, od pola kilograma, koji košta od 55 do 59 dinara. Cene specijalnih vrsta hleba su veoma različite i zavise od njegovog sastava i proizvođača.\nCene kroasana veće zbog margarina\nOdređeni pekarski proizvodi koji u svom sastavu imaju veće učešće margarina i ulja koštaju oko pet dinara više po komadu – ističe Zoran Pralica, predsednik Unije pekara Srbije.\n– Litar ulja je sa 90 otišao na 150 dinara, a margarin je poskupeo 35 odsto. To je uticalo da porastu cene, na primer, proizvoda od lisnatog testa. Osnovna peciva, kao što su kifle i štapići, isto koštaju.\nPrevious NIKOLA SELAKOVIĆ SUTRA U SLOVENIJI: Planiran je sastanak sa predsednikom, ali i sa gradonačelnikom Ljubljane\nNext VEDRANA RUDAN ŠOKIRALA JOVANU JOKSIMOVIĆ U JUTARNJEM PROGRAMU “Ja ne znam da li je vaš suprug muškarac?!” (VIDEO)\nSrbija je zemlja sa dugom diplomatskom tradicijom i to je oduvek poznati način ostvarivanja benefita ...\nŠOK IZ SINDIKATA POLICIJE: Sve vlade od 2012. do 2018. godine su nelegitimne i svi zakoni i sporazumi ništavni!\n(Video) Bahati crnac napao Wladimir Klitsckho-a u restoranu – Pogledajte sta mu je sampion uradio…\nSINIŠA MALI: Obveznici IMAJU ROK da pređu na novi model e-fiskalizacije\nVučić: Ostavka Haradinaja je politički trik, Srbija mora da reaguje smireno\nVUČIĆ UPOZORAVA: Vojska u pripravnosti – spremni smo da reagujemo!\nImao je gomilu crnih tačkica u uhu: Kada je doktorica zavukla specijalni instrument nastao je PRAVI PAKAO! (VIDEO)\nSAŠA POPOVIĆ GA JE OTJERAO IZ GRANDA| SVI SU MISLILI DA ĆE PROPASTI: A ONDA JE ARMIN BIJEDIĆ NAPRAVIO OVO ČUDO…


Erdogan i Putin razgovarali o dešavanjima u Palestini - Index.ba\nPredsjednik Republike Turske Recep Tayyip Erdogan razgovarao je sa ruskim kolegom Vladimirom Putinom o dešavanjima u Palestini i isporuci vakcina Sputnik V u Tursku.\nIz Direkcije za komunikacije pri uredu turskog predsjednika saopćeno je kako je Erdogan istakao da je Turska pokazala najoštriji stav nasuprot bezobzirnih napada koje Izrael izvodi na Al-Quds, Gazu, Al-Aksu i Palestince i da međunarodna zajednica treba održati lekciju Izraelu.\nErdogan je važnim ocijenio saopćenje ruskog Ministarstva vanjskih poslova koje je ukazalo na neophodnost angažmana Ujedinjenih nacija i rješavanja bliskoistočnog pitanja na bazi dvije države te je dodao da je važna poruka i to da Turska i Rusija pokažu da su saglasne o dešavanjima u Al-Qudsu.\nTurski predsjednik je u razgovoru s Putinom dalje poručio da Vijeće sigurnosti UN-a treba reagirati i poslati jasne poruke Izraelu da zaustavi napade prije nego što kriza dodatno naraste.\nOn je dalje istakao neophodnost bavljenja idejom slanja međunarodnih snaga za zaštitu palestinskih civila te je izrazio uvjerenje da će Turska i Rusija blisko surađivati na tim temama u UN-u.\nTurski predsjednik Putin je uputio bajramsku čestitku turskom narodu.\nPrethodni članakU Bosni i Hercegovini 284 novozaraženih koronavirusom, preminula 31 osoba\nNaredni članakSarajevo prethodnih dana zatrpano smećem, RAD poručio da su vozila bila pokvarena


Kaldrmaš: Mali fudbal u “SBB Jezeru” i pomoć za Kostu | Ritam Grada - vesti Kragujevac\n- Ritam Grada - Dec 14, 2019\nUdruženje građana “Kaldrmaš” oživelo je ove godine jednu kragujevačku tradiciju – Novogodišnji turnir u malom fudbalu. Na turniru učestvuje veliki broj ekipa, a uz druženje i sportsko nadmetanje cilj je da se prikupe sredstva za lečenje malog Koste.\n“Kaldrmaš” je oživeo nekadašnju tradiciju – u “SBB hali Jezero”, u prednovogodišnjoj atmosferi, ponovo se igra mali fudbal. Poslednji takav turnir održan je daleke 1997. godine. Tada je trijumfovala ekipa “STR Vlada”. Sada su među favoritima “Naša kafana”, “Kraljev dvor”, “Menjačnica Moneta” i “Bumbar Nosuljko”.\n“Mi smo krenuli od ove godine da pokrenemo taj turnir, da bude kao nekada. Cilj je, pre svega, druženje, sportsko nadmetanje, ali nije zanemariv ni podatak da će pobedniku pripasti 100 hiljada dinara. Uz to, prikupljamo i novac za lečenje malog Koste”, kaže jedan od “Kaldrmaša” Vladan Lazović.\nUlaz na utakmice se ne naplaćuje, ali je postavljena kutija u koju svi koji to žele mogu da ubace novac neophodan za lečenje dečaka.\n“Kosta ima dve godine, prevremeno je rođena beba i ne može da hoda. Novac se skuplja kako bi se pokrili troškovi puta, jer se dečak leči u Beogradu u koji putuje nekoliko puta nedeljno. Lečenje pokriva država, ali novac za put je problem”, ističu u “Kaldrmašu”.\nSjajna prilika da se pomogne Kosti, ali i uživa u malom fudbalu je već u nedelju 15. decembra od 14 časova. Na programu su utakmice osmine finala.\n“Pozivamo publiku da dođe u halu, uživa u fudbalu, a da svi zajedno, koliko ko može, pomognemo Kosti da prohoda”, poručuju iz “Kaldrmaša”.


Ocene za korisnika Relja Petrovic\nRelja Petrovic Svi oglasi\nHughes & Kettner 110 kabinet 10 inca\nJensen c10q gitarski zvucnik (REZERVISANO)\nrezervisanoNOS 6,8uF 100V polipropilen\nOdličan kupac, preporuka ! !\nJensen C10Q 8 oma\nRelja je u kratkom susretu i komunikaciji jasno pokazao da je kulturan i vaspitan predstavnik mladjih generacija sa dobrim muzickim izborom. Preporuka sa moje strane\nYamaha SY 77 kartice\nM-audio Keyrig 49 midi klavijatura\nGitarska pedala- efekat delay-PRODATO\nI opet dajem prednost strpljivosti. Saradnja fantasticna. Pozitivna za kupca\nodlicna saradnja . moja iskrena preporuka !\nKratkospojnici, zice za breadboard, 65 kom\nSimpatican, odlican kupac. Voli da se savetuje i poslusa starije; -) Vidimo se sigurno opet. Moja preporuka za svaku saradnju 11+; -)\nbowers wilkins dm 303\nMackie Onyx Satellite ( Audio Interfejs Interface )\nOdlican prodavac, lepa komunikacija, za svaku pohvalu, preporuka za saradnju\nRelja je kupac za primer\nM-Audio BX5a studijski monitori (zvucnici)\nMoja preporuka za saradnju sa Reljom. 10+\nSlobodan Trkulja - Kraljevstvo Balkanopolis\nMoja preporuka za saradnju sa Reljom. Drago mi je što mu prvu ocenu ja dajem i to onu najbolju-pozitivnu! 10+++


Izložba slika Brace Bonifacija u Muzeju grada Beograd\nTanjug 6. septembra 2018. 12:06\nBEOGRAD – Izložba „Skrivene poruke – slike Brace Bonifacija iz kolekcije Muzeja grada Beograda“ autorke Marije Stošić biće otvorena sutra u Konaku kneginje Ljubice.\nNa izložbi će biti predstavlje 24 umetničke slike koje je kanadski umetnik srpskog porekla Braca Bonifacije (Blagoje Srdić), poklonio početkom prošle godine Muzeju grada Beograda.\nIzložbom su obuhvaćeni radovi iz svih faza Bonifacijevog stvaralaštva, nastali u periodu od 1979. do 2013. godine, predstavljajući na taj način svojevrstan presek njegovog stavaralačkog opusa, objasnila je Tanjugu autorka Marija Stošić.\nNjegova ranija dela, prema rečima Stošić, predstavljaju umetnikov odnos prema tadašnjem savremenom društvu, ali su aktuelna i danas.\n„Ona su borba protiv trke u naoružanju, protiv ekoloških problema, rasne i polne diskriminacije. Na nekoliko dela prikazuje mete, a to je motiv koji je on i ranije koristio sa idejom da je svako svakome meta i da čovek ugrožava čoveka protiv čega se on borio svojim slikarstvom“, rekla je Stošić.\nBonifacije je, prema rečima autorke izložbe, pretrpeo značaja uticaj severnoameričkog slikarstva, zbog čega njegova platna velikog formata predstavljaju specifičnan spoj evropske apstraktne umetnosti i figuralnosti pop-arta što se vidi u unošenju slova i simbola.\n„On je najpoznatiji po upotrebi slova u slikarstvu. Bonifacije kaže da te poruke ništa ne znače, da je to njegov nesvesni čin, međutim to je vrsta političkog aktivizma, koje čine njegova dela aktuelnim i ovde i u Kanadi. To je slika koja kaže „revolucije tek dolaze“ ili „zašto me pitaš to glupo pitanje“, zatim slike koje ukazuju na potpunu ekološku osvešćenost, koje kritikuju genski modifikovanu hranu, sve ono što je aktuelno“, istakla je Stošić.\nOno što ga izdvaja od drugih umetnika i što pokazuje da je srpskog porekla, jeste što je on koristio srpske ćirilicu, srpske i ruske nazive, hazarske simbole.\n„Simboli koje koriste uglavnom su životinje, zvezde, figuralen kompozicije“, dodala je Stošić.\nBonifacije je jednom ispričao da mu se desilo da mu je virus zahvatio komjuter i u tom činu gubitka svojih podataka video „čin lepote“ i „čin kakofonije“, pa je celu seriju slika posvetio pikselima i nastala su platna na kojima se slova ređaju bez ikakvog reda.\nNa delima iz poslednjih faza njegovog stvaralaštva vidi se uticaj klasične muzike te ubacuje notne sisteme i krivudave linije.\nStošić kaže da je Bonifacije kao mlad više bio buntovnik protiv države da bi se kasnije u svom slikarstvu više okrenuo temama ekologije, čovekovog bivstvovanja, očuvanja planete.\nBonifacije je rođen 1937. godine u Beogradu gde je završio Fakultet primenjenih umetnosti i jedno vreme nakon studija živeo je u Francuskoj, a zatim 1973. godine otišao u Kanadu, čiji državljanin je postao tri godine kasnije i od tada živi u Vankuveru.\n„On je veoma poznat i priznat umetnik u Kanadi i Americi, imao je preko 70 izložbi i dalje izlaže. Njegova dela se prodaju po izuzetno visokim cenama. Zanimljivo je da je radio dizajn za seriju skupocenog vina u Kaliforniji, dobio je i nagrade grada Vankuvera, izlagao je fasadne banere na autoputu“, ispričala je Stošić.\nZanimljivo je i kako je Blagoje Srdić došao do svog umetničkog imena.\n„Braca mu je stari nadimak, a Bonifacije je dobio tokom svoje mladosti u Beogradu, jer je voleo da hoda po dorćolskim krovovima i tu radio performanse i oslikavao krovove, a onda su ga drugari nazvali po Bonifaciju Mesečaru, glavnom liku iz popularnog italijanskog filma iz 1959. godine“, ispričala je Stošić.


Jel to sada znači da ćemo zajedno sa Rusijom da se branimo od SAD-a? Pošto su oni ti koji terorišu Srbiju. I neka neko obavesti Vulina da je Srbija na mapi sveta već vekovima.\nSlađa dobro reče.Veliko je pitanje šta se podrazumijeva pod terorizmom? Mi smo na KiM poslali specijalce da srede teroriste iza kojih su stajale Evropske zemlje i Amerika sa ciljem da nam otmu tu teritoriju. Sada se zna da su te teroriste Nijemci obučavali i naoružali.I eto poslije su se suknuli na nas vojnom agresijom da nas do kraja razvale i razvalili su.Prosuli su po nama razno oružje uključujući i hemijsko i biološko i nuklearno.Sad smo poligon za posmatranje:" Kako umiremo , kolko nas umire, koliko dugo bolujemo, koji su simtomi bolesti, od steriliteta pa do najgorih oblika raka i duševnih bolesti".U teroriste spada i vlast koju nam oni postavljaju od kraja bombardovanja pa sve do danas koja je lojalna njima a ne nama.Koja je napravila zakone da im se poklone sva privreda i preduzeća i učinila nas najcrnjom kolonijom u našoj novijoj istoriji(Turska je bila gora).Raspustila vojsku.Uništila naoružanje.Ukinula vojni rok.Od normalnog Savjeta bezbjednosti i suda Ujedinjenih nacija i njenih povelja napravili su sud inkvizicije u Hagu isknjučivo za nas i potrovali,pokažnjavali i osudili na robiju sve one koji su nas branili od njihovog terorizma i agresije.Dakle, treba da se jasno i glasno da definicija šta podrazumijevaju pod terorizmom.................\n28 Januar, 22:41\n29 Januar, 08:54


Izdavanje LOKAL za grad Beograd, Centar - 450 m2 / 6 500 EUR :: Imovina.net ponuda\nNova pretragaKorekcija pretrageRezultat pretraživanja Izdavanje LOKAL, Beograd, Centar\tLOKAL\n6 500 EUR(14 EUR/m2)8 907 $(20 $/m2)754 000 din.(1 676 din./m2)€$din grad Beograd, opština Stari gradCentar, Takovska Šifra oglasa:4475Kvadratura m2:450Sprat:prTel:DAGrejanje: Štampanje\nAžurirano u 08:56h, dana 26.03.2017 god.\nOglas je pogledan 722 puta.\nSpecijalne osobinenovogradnja, parking mesto\tDodatne informacijeStari grad, Centar - Takovska. Stari grad, Centar - Takovska\nOdličan lokal u novogradnji od 450m2, sa telefonom.\nNalazi se u frekventnoj zoni u centru grada. Izvanredno organizovan, impresivnog rasporeda, prilagodljiv, nudi razne mogućnosti. Kompletna strana do pešačke zone je u izlogu, a lokal je pun svetla zbog velikih staklenih površina.\nProstoru pripada i više parking mesta. R-ID: #4475 Kontakt\nPošaljite pitanje\tIme\te-mail\tUnesite anti-spam kod\tTelefon\tLokacija nekretnine: grad Beograd, Centar, Takovska\tDodatni statistički podaci za nekretnine: Centar\tNova pretragaKorekcija pretrageRezultat pretraživanja Beležnik (0)


ISTORIJSKI USPEH SRPSKE NAUČNICE! Ona je ušla u finale najveće Evropske nagrade za pronalazače! - Informer\nSrpska naučnica Gordana Vunjak-Novaković je za inovativni doprinos u biomedicini izabrana za finalistkinju prestižne Evropske nagrade za pronalazače za ovu godinu, objavio je danas u Minhenu Evropski zavod za patente (EZP)\nRad ove profesorke Univerziteta Kolumbija, članice SANU i prve Srpkinje i žene koja je postala član Nacionalne akademije inženjerstva SAD, rešio je kompleksne probleme u vezi sa zamenom oštećenog tkiva, što je opredelilo EZP da prvi put jedna naučnica iz Srbije bude u finalu u prestižnoj kategoriji „Životno delo“.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić profesorku Vunjak-Novaković je 2020. godine odlikovao Ordenom Karađorđeve zvezde drugog stepena za naročite zasluge u predstavljanju Republike Srbije i njenih građana i postignute izuzetne rezultate u oblasti medicinskih nauka i biomedicinskog inženjerstva\nOvu najcitiraniju srpsku naučnicu ikada kao dete je inspirisao jedan od najvećih svetskih umova Nikola Tesla. Pokrenula je pronalaženje alternativnog pristupa u laboratorijskom uzgajanju ćelija što je dovelo do revolucionarnog postignuća u kultivaciji tkiva za primenu u regenerativnoj medicini\nNAUČNICI OTKRILI PETU SILU?! Novo otkriće može da promeni sve što znamo, kretanje miona PRKOSI ZAKONIMA FIZIKE!\n- Tokom svoje naučne karijere, Gordana Vunjak-Novaković dala je ogroman doprinos inženjerstvu tkiva, jednom od najperspektivnijih načina za produženje ljudskog veka i poboljšanje kvaliteta života - rekao je predsednik Evropskog zavoda za patente Antonio Kampinos (António Campinos), saopštavajući imena finalista za 2021. godinu.\n- Njena naučna inovacija, preduzetnički način razmišljanja i patentirani pronalasci nude mogućnost bezbednije rehabilitacione medicine kod mišićno-koštanih, srčanih i plućnih stanja, otvarajući vrata novom dobu regenerativne medicine.\nProfesorka Vunjak-Novaković sa svojim timom trenutno istražuje i da li bi njihova tehnologija mogla da oporavi pluća oštećena usled COVID-19, i testira novi tretman zasnovan na inhalacionoj terapiji, gde aktivnu komponentu leka predstavlja molekul koji izlučuju matične ćelije.\nDr Vunjak-Novaković članica je najuglednijih naučnih društava i akademija u svetu, uključujući američku Nacionalnu akademiju nauka i SANU, i jedina je žena među članovima Njujorške akademije nauka\nDve decenije bavi se istraživanjima i primenom bioreaktora koji omogućavaju da se humana tkiva gaje u laboratoriji. Njen rad je fokusiran na inžinjerstvo ljudskih tkiva za regenerativnu medicinu, izučavanje matičnih ćelija i modelovanje bolesti. Njena laboratorija je razvila nove metode zasnovane na matičnim ćelijama, biomaterijalima i bioreaktorima za regeneraciju srca, pluća i kostiju, i modele humane fiziologije i patologije. Sa svojim timom naučnika napravila je srčani mišić od matičnih ćelija koji radi kao srčani mišić odraslog čoveka, što predstavlja pravu revoluciju u medicini kakvu poznajemo.\nŠTA SE KRIJE U DUBINAMA NEISTRAŽENOG BAJKALSKOG JEZERA? Ruski naučnici poslali jedan od najvećih svemirskih teleskopa! /VIDEO/\nVijesti / Informer | Ponedeljak, 15. 03. 2021.\nnaučnici Gordana Vunjak Novaković pronalazač nagrada


Prva pobjeda za 307 WRC - Klix.ba\nPrva pobjeda za 307 WRC\n16.5.2004. u 21:23\nGronholm je zahvaljujući 54 sekunde boljem vremenu od drugoplasiranog Loeba, podario Peugeotu i njihovoj 307-ici prvu WRC pobjedu sa ovim bolidom.\nGronholm je zadnji dan Cyprus Rallya počeo sa 22.9 sekundi prednosti ispred Sebastiana Loeba, te je nastavio u odličnom tempu, i sa dovoljno sigurnom prednošću bez većih uzbuđenja završio na vrhu poretka ovog takmičenja.\nEstonac Markko Martin je treći dan započeo na trećem mjestu, gdje je i ostao do samog kraja, ali ne bez problema, jer je na 16. brzincu njegov WRC Focus izgubio skoro svo ulje iz mjenjača. Usprkos tome Markko je uspio održati dobra prolazna vremena i završiti na zadnjem podijumskom mjestu.\nCarlos Sainz, koji je u ukupnom poretku osvojio četvrto mjesto, je najviše problema imao drugog dana, i to zbog lošeg izbora guma što mu nije dozvolilo borbu za treće mjesto, nego samo šansu da održi četvrtu poziciju ispred Harrija Rovanpere u drugoj WRC 307-ici, koji se na kraju morao zadovoljiti petim mjestom. Ni Rovanperin loš plasman nije bez opravdanja, te glavnu krivicu za to snosi mjenjačka kutija na 307-ici, koja je čitavim trajanjem rallya\nzadavala glavobolje svojoj posadi.\nProšlogodišnji pobjednik na Kipru, Petter Solberg je završio tek na šestoj poziciji i dodao tri dragocjena poena na svoj saldo u šampionatu. Petterov timski kolega Mikko Hirvonen je stigao odmah iza njega, dakle na sedmoj poziciji, iako je na 13. specijalnom brzinskom ispitu u potpunosti ostao bez servo ojačivača upravljačkog mehanizma.\nFinac Janne Tuohino, Britanac Alistair Ginley i Portugalac Miguel Campos su upotpunili spisak vozača koji su ostvarili deset najboljih vremena.\nFotogaleriju WRC bolida u prašini i makadmu Kipra možete pogledati ovdje.\nRezultati Cyprus Rallya:\n1. Marcus Gronholm 4:58:44.5\n2. Sebastien Loeb +0:00:54.0\n3. Markko Märtin +0:01:09.1\n4. Carlos Sainz +0:03:18.0\n5. Harri Rovanpera +0:07:09.0\n6. Petter Solberg +0:10:23.1\n7. Mikko Hirvonen +0:10:34.9\n8. Janne Tuohino +0:14:10.7\nDTM - Ekström prekinuo niz Mercedesa\n16.05.2004. u 22:19\nHonda ulaže 123 miliona dolara u pogon s novim sistemom bojenja automobila\n15.05.2004. u 16:48


Raste interes: 38 posto građana BiH želi vakcinaciju protiv koronavirusa | Portal 072info\n2. prosinca 2020. 2. prosinca 2020. u 12:25 / Piše Portal 072info\nSa pogoršanjem situacije u pogledu širenja pandemije COVID-19 u BiH, i sve učestalijim informacijama o napretku vezano za razvoj vakcine, bh. populacija sve više naklonjenija opciji vakcinacije. Ipak, i dalje je značajan udio onih koji se protive – 41%, pokazalo je posljednje istraživanje agencije Valicon. Prema trenutnim podacima provedenog istraživanja, bosanskohercegovačka populacija je i dalje dosta podijeljena kada je u pitanju vakcinacija protiv COVID-19 te nije u potpunosti sigurna da li bi se vakcinisala.\nMeđutim, ukoliko usporedimo trenutne stavove populacije u odnosu na one iz mjeseca jula, vidljivo da je došlo do porasta udjela građana koji bi se vakcinisali (sa 32% u julu na 38% u novembru). Naime, značajan udio neodlučnih građana iz jula je ipak promijenio svoje mišljenje i sada su otvoreniji za mogućnost vakcinacije. Sigurno je da je tome doprinijelo sve veće prisustvo informacija u medijima o razvoju vakcine u svijetu, te visokom procentu njene sigurnosti i učinkovitosti.\n– Vjerovanje da su antitijela nakon prebolovanog COVID-19 dovoljna i dugotrajna\nBez obzira na ličnu namjeru o eventualnom vakcinisanju, Valicon je provjerio opet kakav je stav populacije vezano za odluku o mogućoj obavezi vakcinisanja koje bi moglo biti postavljeno pred građane BiH, te da li postoje promjene u odnosu na period iz jula ove godine.\nTako, kada je u pitanju sama vakcina protiv COVID-19 te hoće li ona biti obavezna za sve građane u Bosni i Hercegovini, ako bi se pitali građani BiH, njih skoro dvije trećine (61%) smatra da vakcinisanje ne bi trebalo biti obavezno, dok nešto više od trećine (39%) podržava obaveznu vakcinaciju protiv COVID-19.\nKao što pokazuju rezultati, bh građani nisu promijenili svoje stavove u protekla 4 mjeseca kada je u pitanju obavezna vakcinacija. I dalje je dominantan stav među populacijom da bi uvođenje obavezne vakcinacije bio udar na ljudsku slobodu te da vakcinacija treba biti stvar ličnog izbora, a ne nametnuta od strane vladajućih institucija.\nNapominje se kako se većina evropskih zemalja trenutno oslanja na dobrovoljnu vakcinaciju.\nSa sve prisutnijim informacijama u medijima o uspješno testiranim vakcinama protiv COVID-19 koje su spremne za upotrebu ostaje da se vidi kako će to uticati na stavove bh. populacije te u konačnici kakva će biti reakcija javnosti, ali i vladajućih institucija kada vakcina bude dostupna u BiH.\nIstraživanje je provedeno u periodu 13.11. – 15.11. 2020. godine na veličini uzorka n= 507.\nBosna i HercegovinaKoronavirusVakcina protiv koronavirusa


Vojin Mijatović pisao visokom predstavniku u BiH: “Uveženi gospodine Schmidt… | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 6.9.2021. u 18:35\nOvo je njegovo pismo koje je podijelio na Facebook-u:\n“Uveženi gospodine Schmidt,\nŽeljko Komšić ne predstavlja hrvate, kao što ni Dodik ni Džaferović ne predstavljaju srbe i Bošnjake. Njih trojica su izabrani iz reda ta tri naroda iz dve izborne jedinice RS I FBiH. Ovo je decidno kako piše u Ustavu BiH.\nUkoliko je vaš stav, stav čitave međunarodne zajednice, bojim se da smo onda daleko od Evrope iz koje vi dolazite, ali i da je istina recite na glas nemojte se više igrati sa našim sudbinama”, navodi se u pismu.\nKljučne riječi: Christian Schmidt, izdvojeno, pismo, politika, Vojin Mijatović


Sporazumi - Turska\nNa Ekonomskom samitu u Istanbulu, Srbija i Turska su 1. juna 2009. godine potpisale Sporazum o slobodnoj trgovini, koji se od 1. septembra 2010. godine primenjuje po modelu asimetrične liberalizacije trgovine u korist srpske strane. To je šansa za srpske izvoznike da izvoze robu bez carine u Tursku, na tržište od 75 miliona stanovnika. Ovim Sporazumom srpski privrednici, zahvaljujući dijagonalnoj kumulaciji, mogu da nabavljaju sirovine i poluproizvode, prerarađuju ih u Srbiji i dalje plasiraju u EU, Tursku i zemlje CEFTA bez carina ili sa preferencijalnim carinama.\nLiberalizacija sa srpske strane će biti fazna, i do 2015. godine odvijaće se u tri etape. Primena Sporazuma će stvoriti uslove za značajnije povećanje ukupnog obima međusobne trgovinske razmene, posebno srpskog izvoza roba i doprineće većem angažovanju turskih investitora u Srbiji.


Koliko bi naša zemlja mogla da plaća gas iz Rusije? | Kamatica\nPočetna > analiza > Koliko bi naša zemlja mogla da plaća gas iz Rusije?\nTekst objavljen: 24.05.2022 15:10\nDa li se svi ti uslovi ostali na stolu u pregovorima sa Rusima za sada je neizvesno\nAko je suditi po gromoglasnoj tišini, prisutnoj oko pregovora Srbijagasa i Gasproma, koji traju već nekoliko dana, čini se da još uvek nisu definisani uslovi novog ugovora koji će se primenjivati nakon 31. maja,kada prestaje važnost cenovnika za Srbiju od 270 dolara za 1.000 kubika ovog energenta.\nPostoje indicije da oni nisu nimalo laki jer su opterećeni i aktuelnom političkom situacijom ali i berzanskom cenom koja se kreće oko 1.000 dolara.\nZbog takvih okolnosti neke načelno definisane uslove od strane predstavnika dve kompanije, među kojima je i formula za obračun buduće isporuke ali i vremensko trajanje ugovora, mogli bi da se utvrde na višem nivou odnosno u razgovorima predstavnika dve države.\nTo neće biti novina jer je i produženje ugovora i cena od 270 dolara za 1.000 kubika, koja ističe 31. maja, dogovorena između dva predsednika, Vučića i Putina, pa ne bi bilo iznenađenje da njih dvojica i ovaj gordijev čvor preseku.\nNa takav scenario upućuje i njihov telefonski razgovor nakon ponovnog izbora Vučića na funkciju, u kome je, bar prema zvaničnom saopštenju, konstatovano "da je neophodno u najkraćem vremenskom periodu pokrenuti razgovore o ceni, količinama i drugim uslovima nabavke ovog, za Srbiju, važnog energenta".\nRazgovori jesu pokrenuti ali još uvek nisu završeni iako je direktor "Srbijagasa"Dušan Bajatović nedavno izjavio da očekuje da će javnost oko 15. maja moći da sazna više detalja oko novog ugovora o snabdevanju gasom. On je doduše bio obazriv i nije precizirao tačan datum ali je jasno stavio do znanja da cena gasa neće moći da ostane na istom nivou kao sada.\n- Nemojte previše da me pitate o detaljima. Veoma je nezgodno kada bih ja sada počeo da govorim o detaljima.I zbog pritisaka koji se vrše na nas kada je u pitanju odnos sa Rusijom. Ja sam siguran da će ugovor biti povoljan. Da li će biti jednako povoljan, jako je teško reći. Teško je zamisliti da ostane ista cena - rekao je Bajatović za Tanjug.\nOn je, međutim, u ranijim izjavama u martu, kada je najavljivao pregovore, rekao da bi se u prvoj fazi cene gasa mogla pozicionirati na 800 ili 850 dolara. Za kasniju fazu, kada se smiri situacija u Ukrajini, prognozirao je da bi cena mogla da se stabilizuje na 600 do 650 dolara za 1.000 kubnih metara. Tada je i rekao da će se ugovor sklapati na 10 godina i da će se ugovorna cena bazirati na kombinaciji naftne formule i tržišne cene.\nDa li se svi ti uslovi ostali na stolu u pregovorima sa Rusima za sada je neizvesno, posebno ovaj deo oko trajanja ugovora, jer je ministarka Zorana Mihajlović je juče iznela drugačiji stav.\n-Sve opcije su na stolu, od produženja ugovora do kraja godine do sklapanja dugoročnog ugovora. Ministarstvo smatra da je bolje da bude produžen, ali ne limitiramo nikakvu vrstu odnosa koji će "Srbijagas"da napravi sa ruskom stranom. Pregovori će trajati, ne mogu da se završe brzo, jer to uvek traje.Oni nisu laki a naša procena je da cena neće moći da ostane 270 dolara za 1.000 kubnih metara, ali će sigurno biti mnogo, mnogo niža od 950 dolara, kolika je sada tržišna cena gasa - rekla je Mihajlović.\nI stručnjaci navode da u ovakvim geopolitičkim uslovima pregovori sa Rusima nisu laki i da je moguće da se u njih uključe i predstavnici dve države.\n- Cena gasa koje ugovaramo sa "Gaspromom"biće viša jer se dosadašnja formula vezivala za cenu nafte, pretpostavlja se da će se formula menjati, da će se ubaciti berzanska cena, što će zavisiti od "Srbijagasa"i "Gasproma"kako se dogovore. Naftna formula je do sada obuhvatila cenu od 270 dolara, nafta je bila 55 dolara za barel, a sada je preko 100 dolara.Cena koju ćemo ugovarati biće skoro dvostruko viša nego do sada. Sve ovo što se dešava sa gasom praktično nije energetika već nekakva politika - rekao je Vojislav Vuletić iz Udruženja za gas Srbije za RTS.\ngas cena gasa ruski gas vladimir putin Aleksandar Vučić dušan bajatović rat u ukrajini ekonomska kriza


Napisao prota, 2020-01-10 14:59:07 u Novosti\nTradicionalno, početak svake godine u svetu tehnologija obeležava najveći ekspo potrošačke elektronike i visoko-tehnoloških dostignuća – CES u Las Vegasu. Kada je reč o najnovijim proizvodima u svetu najnaprednihih procesora, koji pokreću naše omiljene računarske uređaje – ultra tanke laptopove i ekstra-moćne desktopove, ovogodišnji CES prolazi u znaku kompanije AMD. Naime, AMD je na otvaranju ovogodišnjeg CES-a, uživo lansirao najmoćnije procesore na planeti za ultra-tanke prenosnike, kao i za ekstremno-jake radne stanice za profesionalce.\n- do 4% veće single-thread performanse i do 90% veće multi-thread performanse CPU-a\n- do 18% veće GPU performanse\nNajnoviji AMD Threadripper 3990X je prvi desktop procesor na svetu koji dolazi sa čak 64 moćna procesorska jezgra, bazirana na sada već čuvenoj „Zen2“ procesorskoj arhitekturi. AMD-ova aždja je 50% brža u odnosu na Threadripper 3970X pri Raytracingu u MAXON Cinema4D rendereru i postigao je svetski rekord bez presedana u čuvenom Cinebench R20 benchmarku sa ostvarenih 25.399 poena!\nNovi AMD Threadripper 3990X će biti dostupan u partnerskim maloprodajama za mesec dana, po preporučenoj ceni od 3990 dolara


Zanimljivosti dana : KAKO KISEONIK deluje na ljude?\nOstatak čine tragovi argona, ugljen-dioksida, neona, helijuma, kriptona, vodonika, ksenona i još nekih gasova. Vazduh pri tlu sadrži i vodenu paru, čija je količina promenljiva (od 1% do 4%).\nLjudi vole kiseonik jer je to gas koji njihova tela održava u životu. Prevremeno rođene bebe, čija pluća mogu biti nedovoljno razvijena kad se rode, ponekad se stavljaju u inkubatore sa atmosferom obogaćenog kiseonika.\nUmesto 21%, vazduh u inkubatoru sadrži 30% ili 40% kiseonika. Bebe sa teškim disajnim smetnjama mogu se okružiti i stoprocentnim kiseonikom, da bi se sprečilo oštećenje mozga.\nAli previše kiseonika može biti gotovo isto tako opasno kao i premalo. Previše kiseonika u vazduhu inkubatora i u krvi može da ošteti krvne sudove u očima bebe i izazove gubitak vida. Iz ovoga je očigledna dvostrana priroda kiseonika\nDa bismo živeli, moramo da dišemo, ali kiseonik za žive organizme može biti i otrovan.!\nKad se kiseonik iz vazduha sjedini sa drugim elementima, kao što su vodonik i ugljenik, ta reakcija zove se oksidacija. Oksidacija izaziva raspadanje organskih molekula, koji su osnova života. Na normalnim temperaturama, kiseonik se sporo jedini sa drugim elementima.\nTako na primer kad listovi knjige s vremenom postani smeđi, to se dešava zbog oksidacije – sporog sagorevanja.\nPri tome se oslobađa toplota, ali u količinama koje su premale da bismo ih osetili. Ako temperatura poraste, oksidacija se može odvijati veoma brzo. Kad se, na primer, kresne šibica, trenje između glave šibice i trake na kutiji zagreje šibicu. Brzo oksidišući, ona se rasplamsa. U ovom slučaju, osećamo toplotnu energiju i vidimo svetlosnu energiju koju oslobađa oksidacija.\nOksidacija u telu čoveka nije tako burna. Crvena krvna zrnca uzimaju kiseonik iz pluća i raznose ga po telu. U strogo kontrolisanom procesu, mnogo sporijem i manje silovitom od sagorevanja u plamenu, kiseonik razlaže molekule hrane koju jedemo.\nTim razlaganjem oslobađaju se energija i voda, preostaje ugljen-dioksid. Crvena krvna zrnca zatim vraćaju ugljen-dioksid u pluća, a mi ga izdišemo u vazduh.\nVeoma je važno da dobijamo dovoljno kiseonika. U vazduhu je upravo nivo kiseonika koji nam odgovara – 21%. Ali čak i u toj „idealnoj” količini, kiseonik pokazuje svoje razorno dejstvo. Suva trava može da se upali od jedne jedine iskre.\nRavnotežu kiseonika i ostalih gasova održava životni ciklus u prirodi: ljudi i životinje izdišu ugljen-dioksid; biljke ga upotrebljavaju i oslobađaju kiseonik. Međutim, nije sigurno da će nivo kiseonika ostati zauvek isti. Količina ugljen-dioksida koji se izbacuje u atmosferu raste, uglavnom zato što se on oslobađa pri sagorevanju fosilnih goriva, kao što je, na primer, benzin.\nU međuvremenu se najveće rastinje na Zemlji, drveće, seče sve većom brzinom. Svakog minuta nestaju čitavi hektari šuma. Ta dva procesa polako smanjuju količinu kiseonika u vazduhu, a naučnici svim silama pokušavaju da utvrde kolika je šteta do sada pričinjena.\nU teksaškom medicinskom centru, žena koja je pristala biti…\nPas mešanac Snupi star 3 godine postao je junak ovih dana u…


Počela proizvodnja novog Mercedesa CLS - U fabrici u Sindelfingenu\nMercedes je u fabrici u Sindelfingenu i zvanično počeo sa serijskom proizvodnjom nove generacije modela CLS, čija promocija je inače održana u novembru prošle godine na Sajmu automobila u Los Anđelesu.\nPored ovog modela, koji bi trebalo da bude glavni konkurent modelu Audi A7 Sportback, u ponudi su još i CLS 400 d 4MATIC sa 340 konjskih snaga, CLS 450 4MATIC sa 367 konjskih snaga i najnoviji Mercedes-AMG CLS 53 4MATIC+, koji je svoju zvaničnu premijeru imao prošle nedelje na Sajmu automobila u Detroitu.\nMercedes-AMG CLS 53 4MATIC+ dolazi sa kombinacijom šestocilindarskog twin-turbo agregata zapremine tri litara koji proizvodi 435 konjskih snaga i 520 Nm obrtnog momenta, kao i EQ Boost starter-alternatora koji proizvodi dodatnu 21 konjsku snagu i 250 Nm obrtnog momenta. Tu su još i električni sistem jačine 48 volti, devetostepeni AMG Speedshift TCT 9G automatski menjač i 4MATIC pogon na sva četiri točka.\nU istoj fabrici se takođe proizvode i modeli E klase, S klase, Mercedes-Maybach i Mercedes-AMG GT.\nProdaja novog CLS-a u Nemačkoj počeće od marta, pri čemu će najjeftinija verzija biti CLS 350 d 4MATIC sa 286 konjskih snaga koja košta 68.127 evra.


Predsednik Srbije otvorio pogon fabrike “Kalcedonija” u Kuli – Opština Kula\nPredsednik Srbije otvorio pogon fabrike “Kalcedonija” u Kuli\nU decembru Konkurs za nagrađivanje učenika\nPredstava “Naslijeđe” u Domu kulture Crvenka\n“Srbija postaje zemlja pobednika i to pokazuje i na međunarodnom planu”, rekao je Vučić obraćajući se građanima ispred fabrike Kalcedonija, u kojoj će biti zaposleno 300 ljudi. On je takođe izjavio da se gradi i popravlja ono što je urušeno prethodnih decenija i dodao da je to ono što donosi budućnost.\nOvo je peta fabrika “Kalcedonija” koja je otvorena u Srbiji, a uskoro se planira otvaranje i šeste u Kikindi. U fabrici u Kuli zaposleno je prvih 100 radnika, a kako se proizvodnja bude širila biće zaposleno i preostalih 300.\n“Današnji dan, Aranđelovdan, ostaće upamćen kao novi početak za našu opštinu jer posle 30 godina otvaramo nova radna mesta”, rekao je predsednik Privremenog organa opštine Kula Velibor Milojičić, zahvalivši se Vladi Srbije i Pokrajinskoj vladi na podršci pri realizaciji ove investicije. On je takođe naglasio da će se čelnici opštine i u budućnosti potruditi da kulska opština bude mesto iz kojeg mladi ne samo da neće odlaziti, već će se tu i vratiti.\n“Ovo je velika i važna vest za Kulu, AP Vojvodinu i celu Srbiju. Reč je o petoj investiciji kompanije “Kalcedonija” u našoj zemlji i svih pet su u pokrajini”, rekao je Mirović. On je istakao da je novi pogon u Kuli značajan za razvoj same kompanije, ali i za lokalnu samoupravu i AP Vojvodinu, kojima će, kako je naveo, doneti veću dobit iz koje se stvaraju uslovi za brži ekonomski razvoj.


Post-istina i mediji: Činjenice manje važne | MC_ONLINE\nPost-istina kao jedan od ključnih koncepata za razumijevanje problema dezinformisanja, fake newsa i propagande.\nIako je ubrzo nakon objavljivanja da je „Bosna i Hercegovina pod kontrolom militantnog islama”, izraelska izjava hrvatske predsjednice Kolinde Grabar Kitarović demantovana u julu ove godine, stigle su (očekivano) brojne reakcije političara i drugih javnih ličnosti iz BiH, ali i Hrvatske. Javnost je emotivno reagovala na medijske sadržaje posvećene ovoj izjavi jer joj se na izvjestan način dovode u pitanje životne vrijednosti, moralne norme i politički mitovi. Dezinformacije i fenomen post-istine upravo se fokusiraju na takve teme.\nPost-istina je fenomen gdje činjenice prestaju da imaju značaj za kreiranje stavova i mnjenja, i gdje su ranije formirana uvjerenja, društveni mitovi i narativi važniji za percepciju društveno političke stvarnosti. U tom smislu post-istina predstavlja svojevrsni preduslov za bujanje fake newsa.\nNavodnu izjavu hrvatske predsjednice prenijeli su mnogi bh. mediji. Dnevni Avaz, Glas Srpske i Večernji list na zvaničnim facebook nalozima, na sadržaje vezane za ovu temu (u periodu od 30. jula do 5. avgusta 2019.godine, kada je i trajala politička euforija oko ovog događaja), dobili su mnogo reakcija. Osim medijskih objava, analizirali smo i reakcije političara, odnosno dominirajuće političke diskurse koji su se razvili nakon sporne izjave, kao i reakcije/komentare publike na društvenim mrežama ova tri medija. S tim u vezi interesovalo nas u kojoj mjeri je dekodiranje političkih poruka u skladu sa interesima političkih opinion maker-a.\nRezultati: Dnevne novine i političke reakcije\nRezultati analize su pokazali da je Dnevni Avaz imao najveći broj tekstova o ovom događaju, dvanaest, dok je Večernji list imao šest, a Glas Srpske svega tri. Zanimljivo je da su sva tri dnevna lista u značajno manjoj mjeri posvetili pažnju ovoj izjavi na svojim zvaničnim nalozima na Facebook-u. Avaz je objavio svega tri teksta na Facebook stranici, Večernji list jedan, a Glas Srpske čak nijedan. Jedan od razloga može biti taj što se društvene mreže i dalje doživljavaju kao poligon za zabavu i ubiranje klikova, pa ozbiljne političke teme ne nailaze na pažnju.\nIpak, mogli bismo reći da je donekle očekivano da Glas Srpske ima najmanji broj tekstova jer političkoj javnosti u Republici Srpskoj (gdje se dominantno distribuiše ta dnevna novina) takva izjava uopšte nije u sferi interesovanja jer se tiče „onih drugih“. S obzirom na to da je u pitanju izjava hrvatske predsjednice, onda je jasno zbog čega je Večernji list, čiju ciljnu grupu dominantno čine Hrvati, takođe posvetio značajnu pažnju toj temi. Tako je i Dnevni avaz, koji se obraća bošnjačkoj (muslimanskoj) publici, posvetio pažnju toj izjavi u kojoj se direktno optužuje „militantni islam“ za nestabilnost u državi.\nAvaz je osim prvog teksta u kojem se pojavljuje „sporna izjava“ (Grabar-Kitarović: BiH je nestabilna zemlja pod kontrolom militantnog islama) objavio i niz reakcija na tu izjavu. Objavljene su reakcije bošnjačkog člana Predsjedništva BiH Šefika Džaferovića (Džaferović: Optužbe Kolinde Grabar-Kitarović utemeljene na vokabularu UZP-a), lidera SBB-a Fahrudina Radončića (Radončić: Pokušaj da se od BiH napravi politička meta), saopštenja iz SDA i SDP-a kao i izjava režisera Dine Mustafića, u kojima se apsolutno osuđuje skandalozna izjava. Džaferović u svojoj reakciji uzvraća da bi se predsjednica trebala više posvetiti narastajućem talasu „radikalizma u Hrvatskoj“, dok režiser Mustafić cijeni da izjava predstavlja „kontinuitet podrivanja mira i stabilnosti u BIH“. Iz SDP-a smatraju da je sporna izjava „štetnija od nuklearnog opada“, itd. Na talas negativnih komentara nadovezuje se i reakcija bivšeg predsjednika Hrvatske Stjepana Mesića u kojoj se osuđuje nesmotren pristup Grabar Kitarović koja je nerijetko sklona političkim gafovima.\nOvakve izjave čine zapravo okosnicu za kreiranje specifičnog političkog narativa (u ovom slučaju negativnog narativa prema predsjednici Hrvatske) koji se dalje razvija i potvrđuje u medijima, ali i na društvenim mrežama kroz komentare/objave korisnika. Takođe, Dnevni Avaz je objavio i dva demantija hrvatske predsjednice u kojima se navodi kako ona nikada nije dala bilo kakvu sličnu izjavu (Kolinda Grabar-Kitarović demantira izvještaj "Jerusalem Posta": Apsolutno ne! Nisam rekla da je BiH država pod kontrolom militantnog islama; Predsjednica za hrvatske medije: Uopće ne znam kako je došlo do te izjave), kao i reakciju premijera Hrvatske Andreja Plenkovića u kojoj daje svojevrsnu podršku predsjednici, ali i osuđuje napade na nju koji su uslijedili. Iako je u većoj mjeri taj list prenosio izjave bošnjačkih političara i ličnosti iz javnog života koji su „osuli paljbu“ po predsjednici Hrvatske, ipak je Avaz ustupio određeni prostor „drugoj strani“, odnosno izjavama hrvatskih političara.\nVečernji list je objavio šest tekstova koji su se ticali izjave, i uglavnom su to bile reakcije hrvatskih političara. Tako je Večernji objavio izjave premijera Hrvatske Andreja Plenkovića, ministra inostranih poslova Hrvatske Gordana Grlića, stav Hrvatskog narodnog sabora BiH, kao i izjavu same predsjednice. I dok su iz Hrvatske premijer Plenković kao i ministar Grlić slali pomirljive poruke (Plenković: Žao mi je zbog pretjeranih reakcija iz BiH; Grlić: BiH je prelijepa zemlja, treba joj mir, stabilnost, jednakopravnost svih naroda), Hrvatski narodni sabor iz BiH je osuo paljbu po „političkom Sarajevu“ iz čije „kuhinje“ su po njihovom mišljenju došle negativne poruke usmjerene prema hrvatskoj predsjednici, ali i Hrvatima u BiH uopšte.\nIz svega analiziranog, stiče se utisak da je sporna izjava zapravo poslužila samo kao poligon za ponavljanje dobro poznatih političkih poruka (...Bošnjaci, ovakvim pristupom koji je intenzivan nakon općih izbora, nastavljaju majorizaciju te se nastoje obračunati sa najmalobrojnijim konstitutivnim narodom u BiH, koristeći sve alate političkog i medijskog utjecaja, pri pokušaju oduzimanja svih političkih prava konstitutivnog hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini; ...Evidentna nervoza i medijska histerija koja dolazi iz kuhinje političkog Sarajeva, jasno nam govori, kako su izmjene Izbornog zakona za koje se zalažu iz Hrvatskog narodnog sabora, neizbježan dio europske Bosne i Hercegovine...) ali i u cilju homogenizacije biračkog tijela. Takođe, značajno je istaći da se u Večernjem listu uopšte nisu mogle naći izjave bošnjačkih ni srpskih političara, što može jasno da ukazuje na to kojoj ciljnoj grupi se obraća taj list.\nKonačno, Glas Srpske je posvetio svega tri teksta toj temi, u kojima se uglavnom nude zbirne reakcije političara, a tekstovi su pisani u vrlo neutralnom tonu. Ipak ono što je zanimljivo jeste da je Glas Srpske objavio tekst o izjavi novinarke Jerusalem Posta (lista koji je objavio spornu izjavu) sa potpuno drugačijim naslovom u odnosu na Dnevni Avaz. Naime, naslov u Glasu Srpske je „Новинарка: Предсједница Хрватске није спомињала власти БиХ“ dok je u Dnevnom Avazu ista vijest imala potpuno drugačiji naslov „Novinarka ’Jerusalem Posta’ za ’Avaz’ tvrdi: Grabar-Kitarović je to rekla!“. Zaključujući prema naslovu, može se reći da je novinarka potvrdila da je hrvatska predsjednica izjavila da je BiH „zemlja pod kontrolom militantnog islama“, međutim iz teksta se vidi da je u pitanju potpuno druga stvar. Naime, u tekstu piše da je Grabar Kitarović spomenula Iran i migrante, a da nije povezala vlasti BiH sa militantnim islamom i Iranom. Ovdje se najbolje može vidjeti kako jedan dnevni list (u ovom slučaju Dnevni Avaz) senzacionalističkim naslovom privlači pažnju i doprinosi rasplamsavanju negativnog naboja kod bošnjačke političke javnosti usmjerenog prema Kolindi Grabar Kitarović.\nRasprava koju su započeli političari nastavljena je na društvenim mrežama. Ova analiza (više od 150 komentara) je pokazala da publika u potpunosti navijački i emotivno pristupa komentarisanju navodne izjave. Može se zapravo reći da je izjava samo poslužila kao poligon za širenje govora mržnje, bez prostora za argumentovanu rapravu. Objave/komentari publike su uglavnom zasnovane na međusobnim uvredama koje su često imale vrlo malo ili nimalo veze sa osnovnom temom. S tim u vezi čini se da za publiku uopšte nije važno da li je neka izjava/informacija u potpunosti vjerodostojna sve dok mediji o tome izvještavaju i politički opinion makeri o tome diskutuju.\nOno što je vrlo važno naglasiti jeste da je “skandalozna izjava” nakon što je objavljena vrlo brzo demantovana (Kolinda Grabar Kitarović: Apsolutno je netočno da sam BiH prozvala nestabilnom i povezivala s terorizmom), kao i da je novinarka koja je pisala tekst takođe potvrdila da predsjednica Hrvatske nije spomenula militantni islam u kontekstu BiH, ali ta činjenica izgleda nije uopšte bitna za razvoj i održavanje rasprava na društvenim mrežama. Tako se u jednom od komentara navodi da je pozitivno što je Jerusalem post obrisao tekst jer su „Jevreji naši prijatelji i tako će ostati“ a „Kolinda svoju sramotu vječno neće moći sprati“. Dakle, i pored toga što je više nego jasno da je grešku učinio Jerusalem post, koji je objavio nepostojeću izjavu, u interpretaciji ovog korisnika stvarnost izgleda potpuno drugačije. Naime, stvarnost prema kojoj je Kolinda svakako kriva je bliža njegovim uvjerenjima i vrijednostima što je jedino važno u kontekstu donošenja (političkih) odluka odnosno objavljivanja komentara.\nSlična je reakcija i korisnika koji je napisao „Vjerujem da nije rekla tako, ali svejedno je to istina i sve točno sto posto“. Dakle sporna izjava je samo okidač za započinjanje ili produbljivanje rasprave o određenoj temi/problemu, i više nema nikakve veze sa tim da li je ona uopšte izgovorena ili ne, jer je odjednom fokus na temi. Reakcija će naravno biti emotivnija ukoliko se sadržaj tiče vladajućih uvjerenja i vrijednosti. Tada često nema prostora za argumentovanu diskusiju, već se afektivno zauzimaju strane, i reaguje u cilju odbrane sopstvenih, ali i kolektivnih uvjerenja i vrijednosti. Čini se da u eri post istine često „objektivna“ stvarnost uopšte nije važna, već je bitnija percepcija stvarnosti koja je nastala kao posljedica različitih kulturoloških, ideoloških, političkih uticaja.\nJednostavno, svi događaji/izjave koji donose neizvjesnost, dramu, konflikt, poželjniji su za publiku nego suvoparna „izvjesna“ stvarnost. U tom slučaju logično je da će izjava koja je po svojoj prirodi „skandalozna“ naići na veliki talas pažnje kod publike, iako su paralelno objavljivane informacije o tome da se izjava nije ni desila.\nPost-istina i privid stvarnosti\nKonačno, ono što je zabrinjavajuće jeste što su zvanični politički subjekti iz BiH bez dodatnog provjeravanja ili eventualnog kontaktiranja hrvatske predsjednice, kojekakvim privatnim ili zvaničnim diplomatskim linijama, odmah krenuli sa reakcijama. To je zapravo u skladu sa osnovnim postulatima onoga što se popularno naziva „post-politika“, odnosno politika koja se ne zasniva na promociji političkih ideja već na zapaljivoj retorici, optužbama, prepucavanjima. Na taj način se, populističkim metodama, zapravo stvara privid konkretnih političkih aktivnosti.\nSa druge strane, ovaj primjer je pokazatelj da više ili manje provjerene medijske objave imaju snagu da kreiraju i pokreću čitav niz događaja (prisjetimo se samo farme lažnih portala u Velesu u Makedoniji). Čak i ako se ispostavi da su takvi sadržaji fabrikovani ili izvučeni iz konteksta to ne mijenja ništa, s obzirom na to da su u međuvremenu već probuđeni „duhovi prošlosti“ ili uspostavljeni narativi zasnovani na ranije formiranim „slikama u našim glavama“ (Walter Lipman). Jednostavno, uvjerenja, (političko-istorijsko-društveni) mitovi, stavovi i vrijednosti su kategorije koje imaju iracionalni karakter. Na temelju ovih kategorija, između ostalih, zasnovano je funkcionisanje pojedinaca ali i čitavih društvenih zajednica. Prema tome, ovakve i slične izjave ili događaji koji diraju ili uznemiravaju osnovne društvene postulate će bez obzira na svoju tačnost ili činjeničnost izazvati ogromne reakcije. Preciznije, može se reći da su “alternativne činjenice” važnije od “činjenica”.\nZbog toga je u eri dezinformacija vrlo važno shvatiti koncept post-istine, kojim se nastoji objasniti stanje u kojem je društvo (čini se od pamtivijeka) praktično zarobljeno, a koja izgleda tako da činjenice u borbi sa mitovima i uvjerenjima nemaju nikakvu šansu. Jedina razlika između nekada (predinternetsko doba) i sada (era interneta) jeste velika pristupačnost novih tehnologija koje su omogućile snažno širenje različitih oblika dezinformacija koje uglavnom potvrđuju ili (sa druge strane) vrijeđaju uspostavljene mitove i vrijednosti. Pametni algoritmi su se potrudili da ova matrica bude još efikasnija.\nU vrijeme vještačke inteligencije i pametnih algoritama pojedinac tavori unutar svojih informacijskih balona ili eho silosa, što znači da je na dnevnoj bazi u kontaktu uglavnom sa sadržajima koji su usklađeni sa njegovim online preferencijama. Zbog toga i kada dođe do susreta sa različitim stavovima u online zajednici, pojedinci nisu spremni da argumentovano brane svoje stavove već koriste govor mržnje i uvrede kao svojevrsni odbrambeni mehanizam. Činjenice u takvoj anarhičnoj atmosferi u online prostoru nemaju nikakvu vrijednost, zbog čega je funkcionisanje demokratije, zasnovano na donošenju odluka i deliberativnoj raspravi u najširem smislu u svojevrsnoj opasnosti.


REGIONALNA KONFERENCIJA O RODNOJ RAVNOPRAVNOSTI Mihajlovićeva: Bez muškaraca nema jednakosti!\nSkup u Palati Srbija\n30.01.2018. 11:21h 30.01.2018. 11:33h\nBEOGRAD - Predsednica Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost Zorana Mihajlović izjavila je danas da Srbija ne može biti zadovoljna onim što je uradjeno u oblasti rodne ravnopravnosti i da ima još mnogo toga da se uradi u toj oblasti, ali da su napravljeni određeni iskoraci u toj oblasti.\nOna je novinarima u Palati Srbija uoči regionalne konferencije o rodnoj ravnopravnosti i reformi javne uprave na Zapadnom Balkanu kazala da je Srbija napravila odredjene iskorake i da će se nastaviti rad u oblasti rodne ravnopravnosti.\nMEĐUNARODNI DAN LJUDSKIH PRAVA: Jednakost i ravnopravnost na prvom mestu\n"Moja poruka je da je u oblasti rodne ravnopravnosti Srbija izabrana kao dobar primer zemlje koja je u prethodnih nekoliko godina postavila temelje u odredjenim dokumentima i napravila određene iskorake u toj oblasti", kazala je Zorana Mihajlović.\nOna je kazala da je Srbija jedina zemlja izvan EU koja je ustanovila indeks rodne ravnopravnosti, koji Srbiji znače da vidi koje su oblasti koje treba popraviti u budućnosti. Navodeći da će se nastaviti rad ne samo na zakonodavnom okviru i projektima kojima se osnažuju žene, ona je istakla da se mora shvatiti da bez muškaraca nema rodne ravnopravnosti.\nDitman: Rodna ravnopravnost važna za ekonomski razvoj Srbije\n"To treba da radimo zajedno. I Koordinaciono telo iniciralo je formiranje regionalne kancelarije za rodnu ravnopravnost zemalja Zapadnog Balkana. Takvu inicijativu poslali smo EU, OEBS-u i ambasadi Velike Britanije. Vodimo već odredjene razgovore na tu temu", kazala je Zorana Mihajlović.\nMinistar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić rekao je da su rodna ravnopravnost i nediskriminacija temeljne vrednosti društva u Srbiji.\n"Srbija je u normativnim okvirima u nekim segmentima otišla ispred nekih zemalja članica EU, kao što je rodno budžetiranje", kazao je Ružić i dodao da je u upravi odnos žena i muškaraca 61 prema 39 što je pokazatelj koliko Srbija vodi računa o rodnoj ravnopravnosti. Istakao je da je u Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave odnos žena prema muškarcima 90 prema deset.\nMINISTARKA MIHAJLOVIĆ NA MEĐUNARODNI DAN LJUDSKIH PRAVA: Podsetnik na poštovanje žena i manjina\nPredsednik Odbora za ljudska i manjinska prava i ravnopravnost polova u Skupštini Srbije Meho Omerović kazao je da zemlje Zapadnog Balkana još uvek nisu dostigle najviše standarde po pitanju učešća žena u politikom životu.\n"U ime Odbora za ljudska i manjinska prava i ravnopravnost polova podsećam da je Srbija po pitanju političkog predstavljanja žena poodmakla u odnosu na zemlje regiona Zapadnog Balkana i zemlje EU. U Skupštini Srbije ima 30 odsto žena", kazao je Omerović.\nŠef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici istakao je da je EU veoma angažovana zbog uvodjenja rodne komponente u sve javne politike.\n"Srećni smo da je rodna ravnopravnost postala važno pitanje u Srbiji i zahvaljujem potpredsednici Vlade na tome", rekao je Fabrici.\nZLOSTAVLJANE SU I IMAJU NIŽE PLATE: Ne postoji zemlja na SVETU u kojoj su ŽENE jednake muškarcima!\nŠef Misije OEBS u Srbiji Andrea Oricio istakao je značaj današnje regionalne konferencije, jer je reforma javne uprave važna, kao i zajednički rad na tome.\n"Sa Srbijom imamo dugu saradnju i OEBS je spreman da podeli svoja iskustva u ovoj oblasti", rekao je Oricio.\nKoordinaciono telo za rodnu ravnopravnostRegionalna konferencija o rodnoj ravnopravnostiravnopravnostjednakostskupPalata SrbijaBranko RužićMeho OmerovićSem FabriciAndrea Oricio


Slajdovi | Novine Nikšića | Page 127\nCarevim drumom, preko Carevog mosta\nPosted By: novine niksicaon: septembar 09, 2014 In: Istorija, SlajdoviNo Comments\nIzgradnja mosta trajala je punih pet godina. Upravo 20. Oktobra 1894. godine, kada ga je kralj Nikola zvanično dao na korišćenje, umro je ruski car Aleksandar III, koji je finansijski pomaga...\tRead more


Nove ideje za bolji grad | kulturpunkt\nNove ideje za bolji grad\nDogađanje Pametniji grad dio je projekta Kad bi zgrade / prostori mogli govoriti koji otkriva unutarnje tragove brisanja kolektivne memorije iz lokalne povijesti.\n19.12.2017\t, Zagreb - Greta\nPoint of Attraction, Zagreb, 2017.\nU utorak 19. prosinca u prostoru Galerije Greta od 11 sati održat će se finalna konferencija, javni razgovor, izlaganje i radionica Pametniji grad . Događaj uključuje prezentaciju cjelokupnih projektnih i projektnih aktivnosti koje su do sada provedene u Skoplju, Beogradu i Zagrebu a nakon čega će se održati zagovarački forum o novim idejama za Pametniji grad. Zagovarački forum je otvoren za svu publiku i članove svih zajednica i društvenih slojeva, ali svaki pitch je ograničen na 10 minuta. Prijave zagovaračkih ideja na bacaci.sjenki@gmail.com. U 16.30 održat će se završni razgovor, a prikazat će se i nekoliko kratkih dokumentarnih videozapisa projekta Kad bi prostori mogli govoriti iz Zagreba i Skopja.\nKad bi zgrade/prostori mogli govoriti (IBCT) je partnerski projekt koji otkriva osjetljive, unutarnje tragove brisanja kolektivne memorije iz lokalne povijesti, primjerice betonskih urbanih prostora (zgrada i njihovih okolina) koji su bili orijentiri u jednom gradu tj. području. To uništavanje vodi ka gotovo nepoznatoj promjeni lokalnog konteksta koji utječe na cijele zajednice i različite društvene slojeve kao i cjelokupno urbano tkivo. IBCT pokušava kreativno i interdisciplinarno govoriti o lokalnim urbanim problemima, ponekad povezanim s jednom zgradom ili blokom - poslovnim ili stambenim - u tri različita grada: Skoplju, pokrenutoj od FRU partnera - Fakulteta stvari koje se ne mogu naučiti, Beogradu s partnererom Supervizuelna i Zagrebu s Bacačima Sjenki.\nProjekt vode FRU (Makedonija, Bitola/Skopje), Supervizuelna (Srbija, Beograd), Bacači Sjenki (Hrvatska, Zagreb). Podršku projektu dali su Balkan Art and Culture Fund, Europska kulturna fondacija, Švicarska Konfederacija, Ministarstvo kulture Republike Hrvatske i Ured za obrazovanje kulturu i sport grada Zagreba. Podrška radu Bacača Sjenki dolazi od Zaklade Kultura Nova.\nObjavio/la martina.kontosic [at] kulturpunkt.hr 18.12.2017


Anketni odbori za Narodno pozorište i privatizaciju opštinskih poslovnih prostora | (Vesti - 07. 02. 2012) Subotica.com\nAnketni odbori za Narodno pozorište i privatizaciju opštinskih poslovnih prostora\n07.02.2012. u 00:00h\nDSVM pokrenuo formiranje anketnih odbora, a DS ih podržao, koji će ispitati rušenje Narodnog pozorišta pre pet godina i otuđenje poslovnih prostora do 1996.\nNa dnevnom redu narednog zasedanja Skupštine grada, planiranog za četvrtak, 9. februara, naći će se i zahtevi 24 odbornika za formiranje dva anketna odbora: za utvrđivanje činjenica o rušenju zgrade Narodnog pozorišta i drugi za utvrđivanje činjenica o privatizaciji opštinskih poslovnih prostora.\nOba predloga inicirali su odbornici Demokratske stranke vojvođanskih Mađara, koji su u koaliciju sa vladajućom DS ušli nakon što je SVM pre dve godine napustio lokalnu vlast. Budući da DSVM nema dovoljno odbornika, samo četiri, potpise na ovu inicijativu dodali su i odbornici demokrata.\n– Nije tajna da je to naša inicijativa jer želimo da se do kraja raščiste teme o kojima se priča i nagađa. Podsetiću da su u prethodnom sazivu od 2004. do 2008. godine kada su na vlasti u koaliciji bili SVM i DS i oni donosili anketne odbore kojima su hteli da međusobno kontrolišu preduzeća pod upravom one druge stranke, ali da su se na kraju, izgleda, dogovorili i ti izveštaji nikada nisu stigli do odbornika. Mi želimo da se napokon oko ovih pitanja dođe do čiste situacije, pa makar i ne stigao ovaj saziv Skupštine da razmatra izveštaj tih anketnih odbora – kaže za „Politiku“ dr Čaba Šepšei, lider subotičkog odbora DSVM i sada potpredsednik Skupštine grada. On tvrdi da nije u pitanju predizborna kampanja, već napokon mogu da ostvare svoje stare inicijative.\nU zahtevu za formiranje anketnog odbora u vezi s rušenjem Narodnog pozorišta pre pet godina i izgradnjom novog dela formulišu se i zadaci koje ovo telo treba da obavi u roku od dva meseca. Da imenuje ko je podneo predlog o rušenju zgrade Narodnog pozorišta, koliko je novca stajalo na raspolaganju, odnosno kakve su garancije bile za obezbeđenje izvora finansiranja, kao i koliko je novca do sada potrošeno za ovaj projekat. Traži se i odgovor na pitanje ko je vlasnik celog kompleksa Narodnog pozorišta, ko je izradio i ko je usvojio projektni zadatak za izgradnju zgrade, kako je izabran projektant i da li je projekat izrađen po usvojenom projektnom zadatku. Ko je i kada doneo odluku da investitor više ne bude grad Subotica već Narodno pozorište, kako su odabrani izvođači, da li su se pridržavali uslova koje je propisao Međuopštinski zavod za zaštitu spomenika kulture?\nOtkako je 1. juna 2007. godine srušen deo Narodnog pozorišta, inače najstarije zgrade teatra u zemlji iz 1853. godine, a čija gradnja je sada zaustavljena zbog nedostatka novca, u Subotici se nisu smirile rasprave na temu da li je bilo potrebno rušiti ovu zgradu.\nJoš jedna, ali i deceniju starija tema ne prestaje da zaokuplja deo političara, a to je raspodela poslovnih prostora koji su bili u vlasništvu opštine od 1989. do 1996. godine. Procenjuje se da je tada iz poslovnog fonda grada izbrisano stotinak lokala koji su prešli u privatne ruke. Dolaskom na vlast DOS-a 2000. formiran je anketni odbor koji je trebalo da da odgovore na ova pitanja, sada ponovo te odgovore traži DSVM. Anketni odbor, ukoliko bude formiran na narednoj sednici, ima zadatak da utvrdi ko je postao novi vlasnik ovih poslovnih prostora i koliko i kome je isplatio na ime njihove kupovine.\nČaba Šepšei: Izveštaj Anketnog odbora o pozorištu čeka mesecima\ndemokratska stranka Subotica Narodno pozorište dsvm pozorište