PROPISI.com | Krivični zakonik - opšti deo\n"Službeni list FNRJ", br. 106/47\nNapomena Intermexa: Tekst koji sledi je OSNOVNI TEKST ZAKONA kako je objavljen u "Sl. listu FNRJ", br. 106/47\nNa osnovu člana 74 tačka 6 Ustava, a u vezi člana 4 tačka 9 Zakona o Prezidijumu Narodne skupštine FNRJ, Prezidijum Narodne skupštine FNRJ proglašuje Krivični zakonik - opšti deo koji su doneli Savezno veće i Veće naroda Narodne skupštine FNRJ na svojim sednicama od 29 novembra 1947 godine, a koji glasi:\nK R I V I Č N I Z A K O N I K\nG l a v a I\nKrivično zakonodavstvo Federativne Narodne Republike Jugoslavije ima zadatak da određivanjem krivičnih dela i propisivanjem kazni, vaspitno-popravnih i zdravstveno-zaštitnih mera, koje se primenjuju u zakonom određenom postupku, štiti od društveno-opasnih dela narodnu državu zasnovanu na tekovinama narodnooslobodilačke borbe, njen pravni poredak njenu socijalističku izgradnju i ličnost i prava njenog građanina.\nSvrha kažnjavanja jeste:\nuništavanje društveno-opasne delatnosti, odvraćanje i sprečavanje učinioca da ne čini krivična dela;\nprevaspitavanje i popravljanje učinioca;\nopšti vaspitni uticaj na druge članove društva u cilju odvraćanja od vršenja krivičnih dela.\nG l a v a I I\n(1) Nema krivične odgovornosti za delo koje nije društveno-opasno.\n(2) Društveno-opasno je delo koje ugrožava ili narušava državno i društveno uređenje, nezavisnost i bezbednost Federativne Narodne Republike Jugoslavije, ličnost građana, njihova prava i prava društvenih organizacija, kao i uopšte pravni poredak utvrđen saveznim Ustavom i ustavima narodnih republika.\nKrivično delo može se odrediti i kazna za njega propisati samo zakonom.\n(1) Nema krivične odgovornosti za delo koje, iako sadrži obeležja krivičnog dela određenog u zakonu, pretstavlja neznatnu društvenu opasnost zbog očigledno malog značaja i zbog neznatnosti ili otsutnosti štetnih posledica.\n(2) Nema krivične odgovornosti za delo koje je u času izvršenja pretstavljalo krivično delo, ali je do pravosnažnosti presude izgubilo društveno-opasni značaj usled izmenjenih društveno-političkih okolnosti.\n(3) Za ono društveno-opasno delo koje, iako nije izričito određeno u zakonu, po sličnosti svojih obeležja odgovara krivičnom delu koje je u zakonu izričito određeno, postoji krivična odgovornost. U takvom slučaju osnovi odgovornosti i granice kažnjivosti utvrđuju se po propisima za ono krivično delo prema čijim je obeležjima ustanovljena krivična odgovornost.\n(1) Nije krivično odgovoran ko učini krivično delo u stanju trajnog ili privremenog duševnog oboljenja, privremene duševne poremećenosti ili zaostalog duševnog razvoja, ukoliko usled ovih stanja nije bio svestan značaja dela ili nije mogao upravljati svojim postupcima.\n(2) Prema takvom učiniocu mogu se primeniti zdravstveno-zaštitne mere.\n(3) Učinilac je krivično odgovoran ako se sam stavi u stanje privremene duševne poremećenosti u nameri da u takvom stanju učini krivično delo.\n(1) Za učinjeno krivično delo maloletnik može krivično odgovarati samo ako je navršio četrnaest godina.\n(2) Učinilac koji nije navršio četrnaest godina predaje se roditeljima ili organima starateljstva radi primene vaspitnih mera ili se upućuje u zavod za vaspitanje.\nMaloletnik stariji od četrnaest godina koji zbog duševne nerazvijenosti nije u vreme izvršenja krivičnog dela bio svestan značaja svog dela ili nije mogao upravljati svojim postupcima, nije krivično odgovoran. Prema takvom maloletniku primenjuju se vaspitno-popravne mere.\n(1) Maloletnik koji je u času izvršenja krivičnog dela bio stariji od četrnaest golina i toliko duševno razvijen da je mogao shvatiti značaj svoga dela i upravljati svojim postupcima, krivično je odgovoran. Takav maloletnik može biti osuđen na sve vrste kazni osim smrtne kazne i kazne lišenja slobode s prinudnim radom u doživotnom trajanju. Prilikom izricanja kazne takvom maloletniku sud će uzeti u obzir stepen njegove duševne razvijenosti.\n(2) Prema maloletniku, koji je u času krivičnog dela bio stariji od četrnaest a mlađi od šesnaest godina, sud je ovlašćen da primeni i samo vaspitno-popravne mere, kad s obzirom na lična svojstva učinioca i okolnosti učinjenog dela nađe da u interesu prevaspitavanja, i popravljanja maloletnika nije potrebno izricati kaznu.\nNije krivično odgovorno za određeno krivično delo lice između čijeg činjenja ili nečinjenja i nastupele društveno-opasne posledice nema uzročne veze.\n(1) Učinilac je krivično odgovoran za krivično delo samo kad ga je učinio sa umišljajem ili iz nehata.\n(2) Krivično delo učinjeno je sa umišljajem kad je učinilac bio svestan mogućnosti nastupanja društveno-opasne posledice svoje radnje i pri tome je želeo ili svesno dopuštao da posledica nastupi.\n(3) Krivično delo učinjeno je, iz nehata kad je učinilac bio svestan mogućnosti nastupanja društveno-opasne posledice a olako je držao da ona neće nastupiti ili da će je moći otkloniti; kao i kad učinilac nije bio svestan mogućnosti nastupanja društveno-opasne posledice, iako je on prema okolnostima i svojim ličnim osobinama mogao i bio dužan biti svestan te mogućnosti.\n(4) Za krivično delo učinjeno iz nehata učinilac je krivično odgovoran samo kad zakon to izričito određuje.\n(1) Ako je iz krivičnog dela proizašla posledica koja je teža od umišljene, a za koju zakon propisuje težu kaznu, teža kazna će se izreći samo ako se nastupela posledica ima pripisati nehatu učinioca.\n(2) Ako je zbog naročitih okolnosti za krivično delo propisana teža kazna, ona će se izreći samo ako, je učinilac za te okolnosti znao ili je bio dužan znati.\n(1) Nema krivične odgovornosti za delo, ako učinilac u vreme izvršenja dela nije znao za koje bitno obeležje krivičnog dela ili ako je pogrešno uzeo da postoje okolnosti prema kojima bi, kad bi sve stvarno postojale, to delo bilo dopušteno.\n(2) Ako je učinilac bio u zabludi usled nehata, krivično je odgovoran za krivično delo učinjeno iz nehata u slučaju kad je i za nehat propisana kazna.\n(1) Nema krivične odgovornosti za delo učinjeno u nužnoj odbrani.\n(2) Nužna odbrana je takvo odbijanje istovremenog protivpravnog napada koje je neophodno potrebno radi zaštite narodne vlasti, ličnosti i prava lica koje se brani ili ličnosti i prava nekog drugog.\n(3) Za krivično delo učinjeno prekoračenjem granica nužne odbrane učinilac može biti blaže kažnjen, a kad je ovo prekoračenje učinio usled razdraženosti ili prepasti, može biti oslobođen kazne.\n(1) Nema krivične odgovornosti za delo učinjeno u krajnjoj nuždi.\n(2) Delo je učinjeno u krajnjoj nuždi, ako je učinjeno radi otklanjanja od narodne vlasti, od ličnosti i prava lica koje je u opasnosti ili od ličnosti i prava nekog drugog, istovremene neizazvane opasnosti koja se u datim okolnostima nije mogla otkloniti na drugi način, i ako je pri tom pričinjeno zlo manje od otklonjenog.\n(3) Nema krajnje nužde kad je učinilac bio dužan da se izlaže opasnosti.\nPravna lica su krivično odgovorna samo za ona krivična dela za koja je u zakonu izričito određena njihova odgovornost.\nG l a v a I I I\nIZVRŠENJE KRIVIČNOG DELA\n1) Način, vreme i mesto izvršenja krivičnog dela\n(1) Krivično delo može biti izvršeno činjenjem ili nečinjenjem.\n(2) Krivično delo je izvršeno nečinjenjem ako je učinilac propustio radnju koju je bio dužan ili koju je trebalo da izvrši na osnovu zakonskog propisa, primljene dužnosti, profesionalne obaveze, obećanog ili obavezno očekivanog držanja.\nKrivično delo je učinjeno kad je učinilac radio ili je bio dužan da radi, bez obzira kad je nastupila posledica dela.\n(1) Krivično delo je učinjeno kako u mestu gde je učinilac radio odnosno bio dužan da radi tako i u mestu gde je posledica nastupila.\n(2) Pokušaj krivičnog dela učinjen je kako u mestu gde je učinilac radio, tako i u mestu gde je po njegovom umišljaju posledica imala ili mogla da nastupi.\n2) Pripremne radnje i pokušaj\nZa radnje kojima se priprema teško krivično delo, ako su izražene u određenom vidu nabavljanja ili osposobljavanja oruđa i sredstava, stvaranja povoljnih uslova za izvršenje krivičnog dela, ili traženja lica koje bi imalo izvršiti nameravano krivično delo, učinilac je krivično odgovoran kao za izvršeno krivično delo.\nKo je izvršenje krivičnog dela sa umišljajem započeo, ali ga nije dovršio, krivično je odgovoran za pokušaj, kao za izvršeno krivično delo, ukoliko zakon ne određuje da se pokušaj ne kažnjava.\nKazna za pripremne radnje i pokušaj odmerava se prema stepenu društvene opasnosti učinioca i dela koje je bilo pokušano ili pripremano, prema blizini nastupanja posledica, kao i prema uzrocima zbog kojih nije došlo do izvršenja dela.\n(1) Nije krivično odgovoran učinilac koji je pripremao krivično delo, ali je dobrovoljno odustao od njegovog izvršenja.\n(2) Učinilac koji, ma da je svestan da je u stanju dovršiti pokušano krivično delo, dobrovoljno odustane od njegovog izvršenja, može se osloboditi kazne, a oslobodiće se kazne ako je pri tome sprečio nastupanje posledice.\n(3) Učinilac koji je dobrovoljno odustao od pokušaja ili od priprema krivično je odgovoran za one radnje koje čine samostalno krivično delo.\n(1) Ko drugog sa umišljajem potstrekne da učini krivično delo krivično je odgovoran kao da ga je sam učinio.\n(2) Ko drugom sa umišljajem pomogne u izvršenju krivičnog dela, naročito davanjem saveta, uputstava, stavljanjem sredstava na raspoloženje i uklanjanjem prepreka za izvršenje krivičnog dela, kao i unapred obećanim prikrivanjem krivičnog dela, oruđa kojima je krivično delo izvršeno, tragova krivičnog dela ili predmeta pribavljenih krivičnim delom, krivično je odgovoran kao da je krivično delo sam učinio.\nAko je krivično delo ostalo u pokušaju ili ako su izvršene samo pripremne radnje, potstrekač i pomagač krivično su odgovorni kao za učinjeno krivično delo.\n(1) Potstrekač i pomagač krivično su odgovorni u granicama svog umišljaja s obzirom na stepen u kome su doprineli izvršenju krivičnog dela.\n(2) Potstrekač i pomagač mogu se osloboditi kazne, ako spreče izvršenje dela ili nastupanje posledice.\n(1) Inicijatori i organizatori koji radi vršenja krivičnih dela stvaraju ili iskorišćuju organizacije, bande, zavere i druga udruženja, krivično su odgovorni za sva dela koja su obuhvaćena zločinačkim planom delatnosti tih udruživanja i za sva pojedinačno učinjena dela koja su proizašla iz tog plana.\n(2) Pripadnici organizacija, bandi, zavera i drugih zločinačkih udruživanja krivično su odgovorni kao saučesnici za sva učinjena krivična dela koja su proizašla iz zločinačkog plana delatnosti tih udruživanja sa kojima su se oni saglasili i to svojim delom i ponašanjem izrazili, bez obzira da li su neposredno učestvovali u izvršenju tih krivičnih dela.\nG l a v a I V\nKAZNE, VASPITNO-POPRAVNE I ZDRAVSTVENO-ZAŠTITNE MERE\nPrema učiniocima krivičnih dela mogu se izreći ove kazne:\n1) smrtna kazna;\n2) lišenje slobode sa prinudnim radom;\n3) lišenje slobode;\n4) popravni rad;\n5) gubitak državljanstva;\n6) konfiskacija imovine;\n7) gubitak građanskih prava;\n8) gubitak čina;\n9) zabrana bavljenja određenim zanimanjem;\n11) novčana kazna;\n12) popravljanje štete.\n(1) Sud može izricati samo one kazne koje su za određeno krivično delo propisane u zakonu.\n(2) Kazne: gubitak građanskih prava, gubitak čina, zabrana bavljenja određenim zanimanjem, novčana kazna i popravljanje štete mogu se izricati kao sporedne kazne i kad nisu izričito propisane u zakonu, ali samo pod uslovima određenim ovim zakonom.\n(1) Ako je za jedno krivično delo propisano više kazni, samo jedna kazna može se izreći kao glavna kazna. Smrtna kazna, lišenje slobode s prinudnim radom, lišenje slobode i popravni rad izriču se samo kao glavne kazne. Sve ostale kazne mogu se izricati i kao glavne i kao sporedne.\n(2) Ako kazna koja se može izreći i kao glavna i kao sporedna kazna nije za određeno krivično delo izričito zakonom propisana kao glavna kazna, može se izreći samo kao sporedna kazna.\n(3) Uz svaku glavnu kaznu mogu se izreći jedna ili više sporednih kazni.\n(1) Smrtna kazna se izvršuje streljanjem ili vešanjem.\n(2) Sud će presudom odrediti kako će se smrtna kazna izvršiti.\n(1) Kazna lišenja slobode s prinudnim radom ne može biti kraća od šest meseci ni duža od dvadeset godina.\n(2) Sud može izreći kaznu lišenja slobode s prinudnim radom i u doživotnom trajanju, ali samo za krivična dela za koja zakon propisuje smrtnu kaznu, ako nađe da okolnosti krivičnog dela i lična svojstva učinioca dopuštaju ublaženje propisane kazne.\n(3) Kazna lišenja slobode s prinudnim radom u doživotnom trajanju može se odrediti i aktom amnestije ili pomilovanja lica osuđenog na smrtnu kaznu.\n(4) Kazna lišenja slobode s prinudnim radom izriče se na pune godine i mesece.\nKazna lišenja slobode ne može biti kraća od sedam dana ni duža od pet godina.\n(1) Kazna popravnog rada ne može biti kraća od tri dana ni duža od dve godine.\n(2) U slučaju izricanja kazne prinudnog rada sud će licu nesposobnom za rad ovu kaznu zameniti novčanom kaznom, računajući pedeset dinara za jedan dan popravnog rada. Ako se novčana kazna od osuđenog ne može naplatiti, sud će izrečenu kaznu popravnog rada zameniti kaznom lišenja slobode, računajući jedan dan lišenja slobode za tri dana popravnog rada.\n(3) Kazna popravnog rada ne može se izreći prema oficirima, podoficirima, vojnim službenicima, vojnicima u aktivnom sastavu i narodnim milicionerima. Umesto ove kazne izreći će sud srazmerno kaznu lišenja slobode u smislu prethodnog stava ovog člana.\n(1) Kazna gubitka državljanstva je trajna i može se izreći samo onom državljaninu Federativne Narodne Republike Jugoslavije koji se nalazi izvan teritorije države.\n(2) Kazna gubitka državljanstva obavezno povlači konfiskaciju celokupne imovine osuđenog.\n(1) Kazna konfiskacije sastoji se u oduzimanju bez naknade u korist države celokupne imovine (potpuna konfiskacija) ili tačno određenog dela imovine (delimična konfiskacija) fizičkog ili pravnog lica.\n(2) Ako u zakonu nije izričito određeno kakva će se konfiskacija izreći, sud može izreći s obzirom na prirodu i društvenu opasnost dela i učinioca potpunu ili delimičnu konfiskaciju.\nKazna gubitka građanskih prava sastoji se u gubitku svih ili pojedinih sledećih prava:\na) biračkog prava;\nb) prava na sticanje i vršenje funkcije u društvenim organizacijama i udruženjima;\nv) prava javnog istupanja;\ng) prava nošenja počasnog zvanja, ordena i odlikovanja;\nd) prava na državnu ili drugu javnu službu;\nđ) prava na penziju;\ne) roditeljskog prava.\nPrilikom izricanja kazne gubitka građanskog prava sud je dužan da u presudi naznači koja prava osuđeni gubi i za koje vreme. Trajanje gubitka ovih građanskih prava sadržanih u jednog presudi mora biti jednako.\nKazna gubitka građanskih prava, osim roditeljskog prava, ne može se izreći licu koje je u času izricanja presude maloletno.\nKazna gubitka građanskih prava, osim prava na penziju i roditeljskog prava obavezno povlači gubitak prava na nošenje ordena Federativne Narodne Republike Jugoslavije.\n(1) Kazna gubitka građanskih prava može biti trajna ili vremena.\n(2) Vremena kazna gubitka građanskih prava ne može biti kraća od jedne ni duža od pet godina.\n(3) Kazna trajnog gubitka građanskih prava obuhvata gubitak svih građanskih prava.\n(1) Kazna trajnog gubitka građanskih prava izriče se kao sporedna kazna samo uz smrtnu kaznu, uz kaznu lišenja slobode s prinudnim radom u doživotnom trajanju i uz kaznu gubitka državljanstva.\n(2) Kazna trajnog gubitka građanskih prava počinje teči od dana pravosnažnosti presude.\n(1) Kazna vremenog gubitka građanskih prava kao sporedna kazna može se izreći samo uz kaznu lišenja slobode s prinudnim radom, uz kaznu lišenja slobode dužu od jedne godine uz kaznu popravnog rada dužu od osamnaest meseci.\n(2) Osuđeni ne može vršiti građanska prava od dana pravosnažnosti presude, ali mu se vreme trajanja ove kazne računa od dana kad je glavna kazna izdržana, ili ugašena usled zastarelosti, brisanja osude, amnestije ili pomilovanja.\n(3) Ako je kazna vremenog gubitka građanskih prava izrečena kao glavna kazna, vreme trajanja cele kazne računa se od dana pravosnažnosti presude.\nKaznu vremenskog gubitka građanskih prava kao sporednu kaznu, osim gubitka prava na penziju i roditeljskog prava, može sud izreći ako je učinilac nedostojan da učestvuje u javnom životu.\nGubitak prava na državnu ili drugu javnu službu izriče se ako je učinilac osuđen za takvo krivično delo koje ga čini nedostojnim vršenja državne ili druge javne službe.\nGubitak prava na penziju može sud izreći samo pri osudi za krivična dela protiv naroda i države; protiv opštenarodne i zadružne imovine ili protiv službene dužnosti.\nGubitak roditeljskog prava može sud izreći samo u slučaju ako utvrdi da je osuđeni zloupotrebio to pravo.\n(1) Kazna gubitka čina je trajna.\n(2) Oficirima i podoficirima u aktivnom svojstvu sud će pri svakoj osudi na smrtnu kaznu, na kaznu lišenja slobode s prinudnim radom, lišenja slobode u trajanju preko jedne godine ili na kaznu gubitka državljanstva, izreći kaznu gubitka čina.\n(3) Ovu kaznu sud može izreći i onda, kad je izrečena kazna lišenja slobode ispod jedne godine, ako se učinilac pokazao nedostojnim čina.\n(1) Kazna zabrane bavljenja određenim zanimanjem je trajna ili vremena.\n(2) Kazna vremene zabrane bavljenja određenim zanimanjem ne može biti kraća od šest meseci ni duža od pet godina.\nKazna zabrane bavljenja određenim zanimanjem izreć će se kad sud utvrdi da je učinilac svoje zanimanje zloupotrebio za izvršenje krivičnog dela ili da bi njegovo dalje bavljenje tim zanimanjem bilo društveno-opasno.\n(1) Kazna proterivanja može biti ili proterivanje iz mesta prebivanja ili proterivanje iz zemlje.\n(2) Kazna proterivanja iz mesta prebivanja sastoji se u zabrani boravka osuđenog u mestu prebivanja. Sud može s obzirom na društvenu opasnost osuđenog odrediti mu prinudni boravak u određenom mestu sa zabranom da to mesto napušta ili bez takve zabrane. Ova kazna ne može biti kraća od šest meseci ni duža od pet godina.\n(3) Kazna proterivanja iz zemlje može se izreći samo prema strancu i sastoji se u njegovom udaljavanju sa teritorije Federativne Narodne Republike Jugoslavije. Ovo proterivanje može biti izrečeno za svagda ili za vreme od jedne do deset godina.\n(1) Kaznu proterivanja iz zemlje ili iz mesta prebivanja sud će izreći kad s obzirom na ličnost, način izvršenja ili pobude zbog kojih je krivično delo izvršeno, utvrdi, da bi bavljenje osuđenog u zemlji ili u mestu prebivanja bilo društveno-opasno.\n(2) Kad je kazna proterivanja iz zemlje ili iz mesta prebivanja izrečena kao sporedna kazna uz koju glavnu vremenu kaznu, vreme od koga se računa ova kazna počinje teći od dana kad je glavna kazna izdržana ili ugašena. U svim drugim slučajevima, kad je izrečena kao sporedna ili kao glavna kazna, ona počinje teći od dana pravosnažnosti presude.\n(1) Novčana kazna ne može biti manja od pedeset dinara;\n(2) Prilikom odmeravanja novčane kazne sud će uzeti u obzir imovno stanje učinioca.\n(3) Kao sporedna kazna može se novčana kazna izreći naročito za krivična dela učinjena iz koristoljublja;\n(4) U presudi se određuje rok plaćanja novčane kazne. Ovaj rok ne može biti kraći od četrnaest dana ni duži od tri meseca, i računa se od dana, kad je presuda postala pravosnažnom.\n(1) Sud može osuđenom dopustiti da novčanu kaznu isplati u delimičnim otplatama. U tom slučaju odrediće se način otplaćivanja i vreme za koje će se novčana kazna isplatiti. To vreme ne može biti duže od jedne godine.\n(2) Ako osuđeni u određenom vremenu ne plati novčanu kaznu naplata će se izvršiti prinudno.\n(3) U slučaju da se novčana kazna ne može naplatiti, sud će je zameniti kaznom popravnog rada, računajući pedeset dinara novčane kazne za jedan dan popravnog rada. U ovom slučaju kazna popravnog rada ne može biti duža od jedne godine. Licu nesposobnom za rad sud će u takvim slučajevima novčanu kaznu zameniti kaznom lišenja slobode, računajući za stopedeset dinara novčane kazne jedan dan lišenja slobode. U ovom slučaju kazna lišenja slobode ne može biti duža od šest meseci.\n(4) Ako osuđeni isplati samo jedan deo novčane kazne, ostatak će se zameniti kaznom popravnog rada odnosno lišenja slobode. Ako osuđeni isplati ostatak novčane kazne, prekinuće se sa izvršenjem kazne popravnog rada odnosno lišenja slobode.\nPo smrti osuđenog lica novčana kazna neće se izvršiti.\n(1) Kazna popravljanja štete izriče se u slučajevima kad sud smatra opravdanim da osuđeni lično, a merama koje sud odredi, otkloni posledice učinjenog krivičnog dela ili štetu pričinjenju krivičnim delom.\n(2) Sud će u presudi odrediti novčanu kaznu ili kaznu popravnog rada do šest meseci za slučaj da osuđeni u određenom roku ne izvrši popravljane mere.\n2) Odmeravanje kazne\nPri odmeravanju kazne sud će, imajući u vidu svrhu kazne, uzeti u obzir odredbe ovog zakonika, granice kazne koje zakon propisuje za pojedino krivično delo i stepen društvene opasnosti krivičnog dela i učinioca.\nPri odmeravanju kazne smatraće se kao otežavajuće okolnosti naročito:\n1) ako je krivično delo moglo da ugrozi interese države;\n2) ako je krivično delo učinjeno u sastavu bande, zavere ili rada drugog zločinačkog udruženja;\n3) ako se potstrekavanje ili pomaganje odnosi na krivično delo maloletnog ili duševno zaostalog lica ili lica koje je podređeno potsrekaču ili pomagaču;\n4) ako je krivično delo učinjeno iz koristoljublja ili drugih niskih pobuda;\n5) ako je krivično delo učinjeno na naročito svirep način, nasiljem ili lukavstvom ili prema licu koje je podređeno učiniocu krivičnog dela ili prema licu koje se nalazi u bespomoćnom položaju;\n6) ako je krivično delo učinjeno u povratu.\nKrivično delo učinjeno je u povratu kad lice koje je osuđeno za krivično delo na kaznu lišenja slobode s prinudnim radom, lišenja slobode ili kaznu popravnog rada pa za pet godina od dana izdržane ili ugašene kazne opet učini kakvo krivično delo teže prirode.\nPri odmeravanju kazne smatraće se kao olakšavajuće okolnosti naročito:\n1) ako je krivično delo učinjeno prekoračenjem granica krajnje nužde;\n2) ako je krivično delo učinilo maloletno lice;\n3) ako je krivično delo učinilo lice sa smanjenom uračunljivošću, osim ako je to stanje prouzrovano pijanstvom;\n4) ako je krivično delo učinilo lice zaostalog razvoja;\n5) ako je učinilac ili saučesnik otklonio posledicu svoga dela ili preduzeo mere da je otkloni;\n6) ako je krivično delo učinjeno pod pritiskom neposredne pretnje i prinude, kao i službene ili materijalne podređenosti;\n7) ako je krivično delo učinjeno u jakom uzbuđenju usled neskrivljenog izazivanja;\n8) ako je krivično delo učinjeno usled sticaja teških prilika za učinioca;\n9) ako je krivično delo učinjeno usled slučajnog sticaja okolnosti.\nOkolnosti koje čine obeležja krivičnog dela ne mogu se pri odmeravanju kazne uzeti kao otežavajuće ili olakšavajuće okolnosti.\n(1) Sud može učiniocu krivičnog dela odmeriti kaznu ispod granice određene u zakonu za to delo ili ga kazniti blažom vrstom kazne, ako nađe da prošla i sadašnja korisna društvena delatnost, teške lične prilike učinioca odnosno druge slične okolnosti pod kojima je delo učinjeno ukazuju na manju društvenu opasnost krivičnog dela i učinioca.\n(2) Pri odmeravanju kazne ispod granice određene u zakonu ili izricanju blaže vrste kazne može se izrečena kazna spustiti do najmanje zakonske mere te vrste kazne.\n(3) Sud je dužan, posebno i iscrpno navesti okolnosti zbog kojih je izrekao ublaženu kaznu.\n(1) Sud može učinioca lakšeg krivičnog dela osloboditi kazne kad nađe da je njegovo delo usled promenjenih prilika izgubilo svoj društveno-opasni značaj i da se učinilac, s obzirom na okolnosti pod kojima je delo učinjeno i na njegovo držanje posle izvršenja krivičnog dela, ne može više smatrati društveno-opasnim.\n(2) Sud je dužan posebno i iscrpno navesti okolnosti zbog kojih smatra da se učinilac može osloboditi kazne.\nAko zakon dopušta sudu izbor između dve ili više vrsta kazni, teža vrsta kazne izriče se kad to zahteva veća društvena opasnost krivičnog dela i učinioca.\n(1) Vreme provedeno pre pravosnažnosti presude u pritvoru ili istražnom zatvoru uračunava se u kaznu lišenja slobode s prinudnim radom i kaznu lišenja slobode.\n(2) Pri izricanju kazne popravnog rada uračunavanje se vrši tako da se jedan dan pritvora ili istražnog zatvora računa za tri dana popravnog rada, a pri izricanju novčane kazne uračunavanje se vrši tako da se za jedan dan pritvora ili istražnog zatvora računa stopedeset dinara novčane kazne.\n(1) Ako se u delu učinioca stiču obeležja više krivičnih dela ili ako učinilac izvrši više krivičih dela po kojima nije doneta presuda, sud će utvrditi prethodno kaznu za svako krivično delo i izreći jednu kaznu koja se sastoji u povišenju najteže utvrđene kazne.\n(2) Povišena kazna ne sme preći ukupan iznos pojedinih utvrđenih kazni ni najveću zakonsku meru primenjene vrste kazne.\n(3) Ako sud nađe da sticaj krivičnih dela ne ukazuje na povećanu opasnost učinioca, može izreći za sva krivična dela u sticaju samo kaznu koju je utvrdio za najteže krivično delo.\n(4) Sporedne kazne izreći će se ako su obavezno propisane ma i za jedno krivično delo u sticaju.\n(1) Ako osuđeno lice, pre nego što je izrečena kazna izdržana ili ugašena, bude zbog drugog krivičnog dela osuđeno, sud izriče jednu kaznu za oba dela po propisu čl. 66, uzimajući raniju kaznu kao već utvrđenu za odnosno delo.\n(2) Deo kazne koji je osuđeno lice po ranijoj presudi izdržalo uračunaće se u izrečenu kaznu, ako je uračunavanje s obzirom na vrste kazne po ovom zakoniku dozvoljeno.\n3) Uslovna osuda\n(1) Pri osudi na kaznu lišenja slobode do dve godine, na kaznu popravnog rada ili na novčanu kaznu, sud može presudom odložiti izvršenje izrečene kazne pod uslovom da osuđeni ne učini novo, isto tako teško ili teže krivično dedo u roku koji će sud presudom odrediti i koji ne može biti kraći od jedne ni duži od pet godina.\n(2) Sud će odrediti uslovno odlaganje izvršenja izrečene kazne ako prema okolnostima dela, ponašanju učinioca posle izvršenja dela i prema njegovim ličnim osobinama nađe da se može osnovano očekivati da će se osuđeni ubuduće kloniti vršenja krivičnih dela i bez izvršenja kazne i da već sama osuda u tom stučaju ostvaruje svrhu kažnjavanja.\n(3) Uslovna osuda ne može se izreći prema onome koji je za poslednjih pet godina bio bezuslovno osuđen na kaznu lišenja slobode s prinudnim radom ili na kaznu lišenja slobode odnosno popravnog rada dužu od jedne godine.\n(4) Za odlaganje izvršenja kazne može sud postaviti uslov da osuđeni naknadi presudom utvrđenu štetu u roku koji će se odrediti presudom i koji ne može biti duži od jedne godine.\n(5) U presudi sud može odrediti da se sporedne kazne izvrše bez obzira što je glavna kazna uslovljena.\n(6) Osuda koja sadrži i sporednu kaznu gubitka građanskih prava ili gubitka čina ne može se uslovno izreći.\n(1) Sud će opozvati odlaganje izvršenja kazne ako uslovno osuđeni u roku određenom u presudi učini novo isto tako teško ili teže krivično delo, kao i u slučaju ako se posle izricanja uslovne osude sazna za krivično delo učinjeno pre njenog izricanja, a sud nađe da ne bi bilo osnova za izricanje uslovne osude da se za to ranije učinjeno krivično delo znalo.\n(2) U takvim slučajevima sud će za oba krivična dela izreći jednu kaznu po propisu čl. 66, uzimajući raniju kaznu kao već utvrđenu za odnosno delo.\nKad proteče vreme za koje je izvršenje kazne bilo odloženo, a sud odlaganje ne opozove, smatraće se da osuđeno lice nije bilo osuđeno.\n4) Vaspitno-popravne mere\n(1) Vaspitno-popravne mere primenjuju se prema maloletniku kad on prema zakonu, nije krivično odgovoran ili kad sud nađe da nema mesta izricanju kazne.\n(2) Svrha je vaspitno-popravnih mera da se takav maloletnik prevaspita i pravilno podigne putem pojačanog nadzora, promene sredine u kojoj je živeo, navikavanja na društveno koristan rad ili putem prinudno-popravnih mera.\nSud će s obzirom na uzrast i lična svojstva maloletnika, kao i na okolnosti dela primenjivati vaspitno-popravne mere:\n1) predavanje roditeljima ili staraocu sa obavezom da nad njim vode pojačani nadzor;\n2) upućivanje u vaspitnu ustanovu;\n3) smeštaj u vaspitno-popravni dom;\n4) upućivanje u medicinsko-popravni zavod.\nSud će maloletnika predati roditeljima ili staraocu da nad njim vode pojačani nadzor, sa obavezom da mu obezbede školovanje i vaspitanje.\nSud će uputiti maloletnika u vaspitnu ustanovu ako je to u interesu njegovog vaspitanja ili ako roditelji ili staralac nisu u mogućnosti da obezbede njegovo vaspitanje i školovanje.\n1) Smeštaj maloletnika u vaspitno-popravni dom sud će odrediti samo ako s obzirom na učinjeno delo i na lične osobine maloletnika nađe da je potrebno radi njegovog prevaspitanja primeniti posebne popravne mere.\n(2) U vaspitno-popravnom domu maloletnik će ostati dok svojim radom i vladanjem ne pokaže da se popravio i da se može otpustiti, ali najmanje godinu dana a najduže do navršene osamnaeste godine.\nAko zdravstveno stanje maloletnika zahteva lečenje i medicinsku negu, naročito ako je duševno bolestan, malouman, slep ili gluv, sud će odrediti da se uputi u medicinsko-popravni zavod.\nPrimenjenu vaspitno-popravnu meru može sud za vreme primene te mere izmeniti i u granicama zakona odrediti drugu vaspitno-popravnu meru kojom će se najbolje postići vaspitno-popravna svrha.\nS merama primenjenim prema maloletniku nisu skopčane nikakve druge pravne posledice. Maloletnik protiv koga su te mere primenjene smatra se neosuđivanim.\n5) Zdravstveno-zaštitne mere\nKad utvrdi da je učinilac dela neuračunljiv i da je njegovo dalje bavljenje na slobodi opasno, sud će odrediti da se uputi u zavod za duševno bolesna lica ili drugi zavod za lečenje.\n(1) Zdravstveno-zaštitne mere može sud uz iste uslove odrediti i prema licu sa smanjenom uračunljivošću.\n(2) Ako je lice sa smanjenom uračunljivošću osuđeno na kaznu lišenja slobode s prinudnim radom, odnosno lišenja slobode do tri godine ili na kaznu popravnog rada, odlučiće sud posle njegovog otpuštanja iz zavoda za duševno bolesna lica ili iz drugog zavoda za lečenje, da li će se kazna izvršiti. Sud će pri tome uzimati u obzir društvenu opasnost dela i učinioca, vreme provedeno u zavodu, kao i u kojoj meri je lečenje uticalo na popravljanje učinioca.\n6) Izvršenje kazne\n(1) Izvršenjem kazne ostvaruje se svrha kazne određena ovim zakonom.\n(2) Svrha kazne ne može biti prouzrokovanje fizičkih patnji ili vređanje ljudskog dostojanstva osuđenog.\nSmrtna kazna ne može se izvršiti nad bremenitom ženom dok traje stanje bremenitosti.\nOsuđena lica koja se nalaze na izdržavanju kazne u zatvorima ili kazneno-popravnim domovima a sposobna su za rad imaju pravo i dužnost da rade.\n(1) Osuđena lica izdržavaju kaznu lišenja slobode s prinudnim radom ili kaznu lišenja slobode, odvojeno, prema vrsti i trajanju kazne, društvenoj opasnosti i ličnim osobinama pojedinih osuđenih lica.\n(2) Kaznu lišenja slobode s prinudnim radom ili lišenja slobode muška i ženska lica izdržavaju u odvojenim kazneno-popravnim domovima ili u istom domu odvojeni jedni od drugih.\n(1) Ako je osuđeni izdržao polovinu dosuđene mu kazne lišenja slobode s prinudnim radom, kazne lišenja slobode ili kazne popravnog rada i pokazao svojim radom i vladanjem da se toliko popravio da se od njega ne može očekivati dalje vršenje krivičnih dela, može se uslovno otpustiti sa izdržavanja kazne. Pod istim uslovima osuđeni koji se nalazi na izdržavanju kazne lišenja slobode s prinudnim radom u doživotnom trajanju može se uslovno otpustiti kad je izdržao petnaest godina te kazne.\n(2) Ako se osuđeni za vreme izdržavanja kazne naročito istakao svojim radom i vladanjem, može biti uslovno otpušten i pre nego što je izdržao polovinu dosuđene mu kazne.\n(3) Uslovni otpust traje do isteka vremena kazne na koje je izrečena kazna, a u slučaju kazne lišenja slobode s prinudnim radom u doživotnom trajanju deset godina od otpuštanja sa izdržavanja te kazne.\n(1) Uslovni otpust će se opozvati ako uslovno otpušteni dok je na uslovnom otpustu bude osuđen za novo krivično delo koje prema stepenu svoje društvene opasnosti i opasnosti učinioca upućuje na to da razlozi za uslovni otpust više ne postoje.\n(2) U slučaju opozivanja, vreme provedeno na uslovnom otpustu ne računa se u izvršenje kazne.\nG l a v a V\nKrivično gonjenje ne može se preduzeti, odnosno izrečena kazna neće se izvršiti, kad po isteku vremena određenog ovim zakonom nastupi zastarelost.\n(1) Krivično gonjenje ne može se preduzeti kad istekne:\na) petnaest godina od izvršenja krivičnog dela za koje je propisana smrtna kazna;\nb) deset godina od izvršenja krivičnog dela za koje je propisana kazna lišenja slobode s prinudnim radom duža od deset godina;\nv) pet godna od izvršenja krivičnog dela za koje je propisana kazna lišenja slobode s prinudnim radom do deset godina ili kazna lišenja slobode duža od dve godine;\ng) dve godine od izvršenja krivičnog dela za koje je propisana kazna lišenja slobode do dve godine ili kakva druga kazna.\n(2) Ako je za krivično delo sudu ostavljen izbor između više kazni, rok zastarelosti određuje se po najtežoj propisanoj kazni.\n(3) Nema zastarelosti u pogledu gonjenja onih krivičnih dela za koja to zakon izričito određuje.\n(1) Zastarelost krivičnog gonjenja počinje od dana kada je krivično delo učinjeno.\n(2) Zastarelost ne teče za vreme za koje se po zakonu gonjenje ne može otpočeti ili produžiti.\n(3) Zastarelost se prekida svakom radnjom nadležnih državnih organa koja je zbog učinjenog krivičnog dela upravljena protiv učinioca u cilju njegovog gonjenja.\n(4) Zastarelost se prekida i kad učinilac u vremenu dok teče rok zastarelosti učini isto tako teško ili teže krivično delo.\n(5) Sa svakim prekidom zastarelost počinje ponovo da teče.\n(6) Krivično gonjenje zastareva u svakom slučaju kad protekne dva puta onoliko vremena koliko se po zakonu traži, izuzev za ona krivična dela za koja zakon izričito određuje da njihovo gonjenje ne može zastareti.\nIzrečena kazna ne može se izvršiti ako je proteklo:\na) petnaest godina od osude na smrtnu kaznu;\nb) deset godina od osude na kaznu lišenja slobode s prinudnim radom dužu od deset godina;\nv) pet godina od osude na kaznu lišenja slobode s prinudnim radom do deset godina ili na kaznu lišenja slobode dužu od dve godine;\ng) dve godine od osude na kakvu drugu kaznu.\n(1) Zastarelost izvršenja kazne počinje onog dana kad je presuda postala pravosnažna, a kod uslovne osude onog dana kad je pravosnažno naređeno njeno izvršenje.\n(2) Zastarelost ne teče za vreme za koje se po zakonu izvršenje kazne ne može preduzeti.\n(3) Zastarelost se prekida svakom radnjom nadležnih državnih organa upravljenom na izvršenje kazne.\n(4) Sa svakim prekidom zastarelost počinje ponovo da teče.\n(5) Zastarelost izvršenja kazne prestaje u svakom slučaju ako prođe dva puta onoliko koliko se po zakonu za zastarelost traži.\n2) Brisanje osude (rahabilitacija)\n(1) Smatra se neosuđivanim lice koje je osuđeno na kaznu popravnog rada, ili kaznu lišenja slobode do šest meseci, ili neku lakšu kaznu, ako u roku od tri godine od dana izdržane ili ugašene kazne ne učini novo krivično delo.\n(2) Lice koje je osuđeno na kaznu lišenja slobode od šest meseci do tri godine ili na kaznu lišenja slobode s prinudnim radom do dve godine smatraće se neosuđivanim, ako u roku od pet godina od dana izdržane ili ugašene kazne ne učini novo krivično delo.\n(3) Sud može u slučaju osude na kaznu preko tri godine lišenja slobode ili na neku težu kaznu, po isteku osam godina od dana izdržane ili ugašene kazne, na molbu osuđenog lica brisati njegovu osudu, ako je ono to svojim ponašanjem zaslužilo i ako je po mogućstvu naknadilo štetu prouzrokovanu svojim delom.\n(4) Sud će na predlog javnog tužioca ukinuti rešenje kojim se utvrđuje ili određuje brisanje osude, ako se sazna za krivično delo osuđenog učinjeno pre donošenja rešenja a sud ustanovi da ne bi bilo osnova za brisanje osude da se za to krivično delo znalo.\n(1) Amnestija je oslobođenje od gonjenja, ili potpuno, odnosno delimično oslobođenje od izvršenja kazne, ili zamena izrečene kazne blažom kaznom, ili oslobođenje od pravnih posledica osude.\n(2) Amnestiju koriste sva lica koja su obuhvaćena odredbom u aktu amnestije.\n(3) Ako je amnestijom dato potpuno oslobođenje od glavne i sporedne kazne, smatraće se da amnestirano lice nije osuđeno.\n(1) Pomilovanje je potpuno ili delimično oslobođenje od izvršenja pravosnažno izrečene kazne ili zamena izrečene kazne blažom kaznom u korist jednog ili više lica obuhvaćenih aktom pomilovanja.\n(2) Ako se aktom pomilovanja odredi potpuno oslobođenje od glavne i sporedne kazne, smatraće se da pomilovano lice nije ni osuđeno.\nG l a v a V I\nVAŽENJE KRIVIČNOG ZAKONA\n1) Vremensko važenje krivičnog zakona\n(1) Odgovornost za krivična dela određuje se prema krivičnom zakonu koji je važio u vreme izvršenja dela;\n(2) Novi krivični zakon primenjuje se i na dela koja su izvršena pre njegovog stupanja na snagu, ako ukida krivičnu odgovornost ili ako ublažuje kaznu.\n(3) Novi zakon primenjuje se i u slučaju kad ustanovljava krivičnu odgovornost ili pooštrava kaznu za određeno delo samo ukoliko o tome sadrži posebnu odredbu.\n2) Prostorno važenje krivičnog zakona\n(1) Na svakog ko na teritoriji Federativne Narodne Republike Jugoslavije učini krivično delo primeniće se krivični zakon Federativne Narodne Republike Jugoslavije.\n(2) Pod teritorijom Federativne Narodne Republike Jugoslavije podrazumevaju se i obalne morske vode i vazdušni prostor nad njenom suvozemnom i vodenom teritorijom.\n(3) Krivični zakon Federativne Narodne Republike Jugoslavije primeniće se i na dela učinjena na domaćem trgovačkom brodu na otvorenom moru i na domaćem vojnom brodu ili vazluhoplovu bez obzira gde su se nalazili u vreme učinjenog dela.\nVaženje krivičnog zakona Federativne Narodne Republike Jugoslavije u pogledu lica koja uživaju pravo eksteritorijalnosti određuje se po međunarodnim ugovorima i konvencijama ili diplomatskim putem.\nKrivični zakon Federativne Narodne Republike Jugoslavije primeniće se na državljanina Federativne Narodne Rapublike Jugoslavije i onda kad van teritorije države učini krivično delo.\nKazna koju je učinilac po presudi inostranog suda izdržao uračunaće se u kaznu izrečenu od domaćeg suda.\nKrivični zakon Federativne Narodne Republike Jugoslavije primeniće se i na stranca koji u inostranstvu učini krivično delo, ako se zateče na teritoriji Federativne Narodne Republike Jugoslavije, a ne bude izdat stranoj državi, pod uslovom da se za učinjeno delo kažnjava i po zakonu mesta izvršenja.\n(1) Državljanin Federativne Narodne Republike Jugoslavije ne može se izdati stranoj državi.\n(2) Izdavanje stranaca vrši se po međunarodnim ugovorima, a u nedostatku ovih, po zakonima Federativne Narodne Republike Jugoslavije.\n(3) Izdavanje nije dopušteno ako delo za koje se izdavanje traži nije krivično delo i po domaćem zakonu.\n(4) Federativna Narodna Republika Jugoslavija neće izdavati strane državljane koji su proganjani zbog zalaganja za demokratska načela, nacionalno oslobođenje, prava radnog naroda i slobodu naučnog i kulturnog rada.\n3) Krivični zakonik Federativne Narodne Republike Jugoslavije i posebni savezni i republikanski krivični zakoni\n(1) Načela i propisi Opšteg dela ovog zakonika važe i za posebne krivične zakone Federativne Narodne Republike Jugoslavije i narodnih republika.\n(2) Posebni krivični zakoni narodnih republika ne mogu određivati niti menjati krivična dela i kazne koje su obuhvaćene ovim zakonikom i drugim saveznim zakonima.\nG l a v a V I I\nDo donošenja potpunog posebnog dela ovog zakonika Prezidijum Narodne skupštine FNRJ davaće obavezna tumačenja o bližim obeležjima i kažnjavanju prema posebnim saveznim krivičnim zakonima, onih krivičnih dela za koja je u pojedinim odredbama zakona ili uredaba određena samo krivična odgovornost.\nOvaj zakonik primeniće se i na krivična dela učinjena posle 6 aprila 1941 godine po kojima još nije izrečena pravosnažna presuda.\nStupanjem na snagu ovog zakonika prestaju važiti svi propisi koji su u suprotnosti sa ovim zakonikom.\nOvaj zakonik stupa na snagu 60 dana po objavljivanju u "Službenom listu Federativne Narodne Republike Jugoslavije''.\nU. br. 2383\n4 decembra 1947 godine


Republika / CENA KVADRATA U BEOGRADU 5.000 EVRA, A BIĆE I VIŠE: Tržište nekretnina u Srbiji podivljalo, a evo i zašto\nsubota, 27. 7. 2019.| 16:17\nKako stručnjaci tvrde, na takvo povećanje cena nekretnina utiče to što u svakom trenutku, recimo u Beogradu, postoji potražnja za 100.000 kvadratnih metara stambenog prostora više nego što se trenutno nudi, a sve što se izgradi odmah se i proda. Uroš Grujić iz konsultantske kuće za nekretnine objašnjava da ljudi u Srbiji uglavnom kada imaju novca ulažu ga upravo u nekretnine, jer im je to najpovoljnije i, kako smatraju, najsigurnije. - Na povećanu kupovinu nekretnina utiču i kamatne stope. Nikada nije bilo jeftinije finansiranje od strane banaka, tako da se dosta uzimaju i stambeni krediti. Podiže se i kvalitet gradnje, pa kupci mogu i da biraju između dosta kvalitetnih objekata. Sve to doprinosi stalnom rastu cena nekretnina kod nas, ali i u regionu, tvrdi Grujić.\nKako ocenjuje, takav trend će biti nastavljen i u naredna 24 meseca, jednako za stambeni i za komercijalni sektor. Beograd nije usamljena prestonica na Balkanu u kojoj se cene nekretnina konstantno povećavaju. Slična situacija je i u Zagrebu, Skoplju i Sarajevu, tako da ovi gradovi postaju po tome sve sličniji metropolama poput Beča, gde je kvadrat oko 5.500 do 6.000 evra ili Praga gde je kvadrat nešto skuplji. Cene nekretnina u Hrvatskoj rastu već četrdeset meseci zaredom. Cene stambenih objekata u prvom tromesečju ove godine u odnosu na poslednje prošlogodišnje tromesečje u proseku su za Grad Zagreb više za 4,3 odsto, za Jadran 4,6 odsto, dok su za ostala područja niže za 1,4 odsto.\nMeđu gradovima s najvećim rastom je Split, gde je u poslednje dve godine novogradnja poskupela čak 30 odsto. U ovoj zemlji se godišnje proda 20.000 nekretnina, a splitsko tržište priča je za sebe. Cene stambenih objekata u Hrvatskoj u prvom tromesečju ove godine porasle su za 3,5 odsto u odnosu na prethodni kvartal, dok su na godišnjem nivou u proseku više za 7,4 odsto, pokazuju podaci Državnog zavoda za statistiku. Cene nekretnina u Crnoj Gori toliko su porasle da se cena kvadrata u pojedinim gradovima na moru, koja ide i daleko iznad 5.000 evra, praktično potpuno izjednačila sa cenama u velikim gradovima Evrope.\nSrbija Beograd Ekonomija Stan Nekretnine Skupoća Stanovi\nVučić najavio gradnju stanova po ceni od 550 evra za kvadrat, uz samo JEDAN USLOV!


Bioskop Cineplexx Niš: Porodični dan uz sinhronizovanu animaciju "Koko" - Niške vesti\nAutor: Portal Niške vesti u Mozaik 9. januara 2018.\nPraznično raspoloženje se nastavlja u bioskopu Cineplexx Niš u Stop Shop ritejl parku, na Porodičnom danu, u subotu 13. januara od 12 do 17 časova\nNajnovija animirana avantura i dobitnik prestižne nagrade Zlatni globus – „Koko“, stiže nam iz Dizni/Piksar kuhinje i obećava dobru zabavu. Uprkos decenijskoj zabrani muzike u njegovoj porodici, Migel sanja da postane uspešni muzičar poput njegovog idola, Ernesta de la Kruza. U očajničkim nastojanjima da dokaže svoj talenat, Migel će se naći u zadivljujućoj i šarenoj Zemlji mrtvih usled niza misterioznih događaja. Usput će upoznati šarmantnog prevaranta i zajedno će krenuti na uzbudljivo putovanje ne bi li saznali pravu istinu koja stoji iza Migelove porodične istorije. Karte za ovaj živopisan animirani film uveliko su u prodaji na blagajni bioskopa. Režiju potpisuje Li Ankrič, koji je već dirnuo publiku širom sveta filmom „Priča o igračkama 3“. Glasove ovim neobičnim i dragim likovima pozajmljuju Nikola Brun, Marko Marković, Bojan Žirović, Goca Tržan, Dobrila Ilić, Milan Antonoć, Srđan Čolić, Sanela Milošević, Olivera Katarina, Katarina Gojković i Tijana Dapčević, dok režiju sinhronizacije potpisuje Tea Puharić.\nNe propustite priliku da saznate zašto je Holivudsko udruženje stranih novinara ovaj film proglasilo najboljim animiranim ostvarenjem u protekloj godini. Obezbedite karte na vreme i uživajte u Porodičnom danu i filmu „Koko“ u bioskopu Cineplexx Niš! Vidimo se!\ncineplexx Niš\t2018-01-09


"Oduzeta su dva plovila, dva vanbrodska motora, dvije akumulatorske baterije, električni prevarač, plinska lampa, plinska boca, osti i 35 kilograma ribe", navode iz NPCG\nČetvoro uhvaćeno u krivolovu, Foto: NPCG\nDirektor Nacionalnog parka Skadarsko jezero, Nenad Ivanović, organizovao je sinoć u noći između 24 . i 25. januara vanrednu akciju u cilju suzbijanja nelegalnih aktivnosti na teritoriji parka, prilikom čega su četiri osobe zatečene u nelegalnom izlovu ribe u rejonu Gostiljske rijeke, saopšteno je iz Nacionalnih parkova Crne Gore (NPCG).\nU akciji je, kako navode, pored zaposlenih u NP učestvovao i pripadnik Uprave policije, dok je, ističu iz NPCG, uspješnoj realizaciji akcije veliki doprinos dao i Monitoring centar i termalna kamera uz pomoć kojih su locirane osobe zatečene u nelegalnim aktivnostima.\nOduzet čamac(Foto: NPCG)\n"Od četiri lica oduzeta su dva plovila, dva vanbrodska motora, dvije akumulatorske baterije, električni prevarač, plinska lampa, plinska boca, osti i 35 kilograma ribe. Lica zatečena u nezakonitom izlovu ribe predata su na dalje postupanje nadležnim državnim organima", navode iz NPCG.\nOduzeti predmeti(Foto: NPCG)\nPodsjećaju da je shodno Naredbi Ministarstva poljoprivrede i ruralnog razvoja o ribolovnim zabranima, lovostaju i minimalnim veličinama riba i drugih vodenih organizama ispod kojih je zabranjen ulov, od 21. januara na Skadarskom jezeru zabranjen ulov svih vrsta riba i drugih vodenih organizama, do poboljšanja hidroloških prilika.\nJavno preduzeće za nacionalne parkove Crne Gore uspostavilo je i Call centar kako bi, kako navode, omogućili savjesnim građanima da prijave nelagne aktivnosti u parkovima. Građani putem poziva na broj telefona 067/000-825 mogu tokom 24 časa prijaviti sve uočene nelegalne aktivnosti.\nNP Skadarsko jezero apeluje na sve korisnike prostora da se odgovorno odnose prema vrijednostima tog zaštićenog područja.\nNP Skadarsko jezerokrivolovSkadarsko jezeroNPCG\n15:32 h\t230\n23.09. 12:13 h\t2385\t173407\t3\n22.09. 19:32 h\t5550\t164392\n22.09. 17:00 h\t658\t156055\n22.09. 15:44 h\t1359\t147746\n22.09. 16:58 h\t2496\t114343


Dr Dušica Stefanović, Beograd\nVi ste na stranici: TOP => ZDRAVSTVENE USTANOVE => Akupunktura\nDr Dušica Stefanović\n„Dr Dušica Stefanović".\nOrdinaciju vodi SPECIJALISTA fizikalne medicine i rehabilitacije Dr med Dušica Stefanović, koja je obučena i za lečenje LIMFEDEMA po konceptu manuelne limfne dekongestivne (MLDT - terapije), kao i lečenje AKUPUNKTUROM (od 1990.god). Ordinacija je opremljena savremenim multifunkcionalnim aparatima za elektro, magneto, lasero, ultrazvuk, termo terapiju - radar, IR i salom za vezbanje.\nPregledi i terapije u kući\nLečenje funkcionalnih poremećaja primenom iglica, lasera ili statičkih magneta. Zasniva se na uravnotežavanju postojeće unutrašnje energije koja je u disbalansu /Yin-Yang/.\nLEČENJE LIMFEDEMA-UPOZNAVANJE PACIJENTA SA PROBLEMOM\n-PRAVILNA NEGA I HIIGIJENA\n-PROFESIONALNA LIMFNA DRENAŽA\nZa pacijente sa akutnim ili hroničnim bolovima, koji su pregledani kod fizijatra i ordinirana im je terapija u bilo kojoj državnoj ustanovi, domu zdravlja, reumatološkom institutu i dr. povoljne cene za kvalitetnu uslugu, bez čekanja!!\nZa više informacija posetite naš sajt !\nTadeuša Košćuška 58/6\nFizikalna medicina i rehabilitaciju


Letnji maraton čitanja za decu u Kladovu | Za media\n15.06.2016 - 23:15\nU toku je „Čitalački maraton“ za kategoriju čitaoca od 7 do 14 godina, koji organizuje Biblioteka "Centar za kulturu" u Kladovu.\nUslov za učestvovanje u ovoj akciji je čitanje i druženje. Zainteresovani se mogu obratiti dečjem odeljenju kladovske biblioteke. Akcija traje do 15. septembra, a narevnosnije čitaoce očekuju lepe nagrade na kraju leta.


SAOPŠTENJE ZA JAVNOST povodom ukidanja prava građana da kontrolišu izbore za članove saveta mesnih zajednica - Inicijativa za lokalnu samoupravu\nObjavljeno: 01. 02. 2022.\nNovosadska skupština je pred novogodišnje praznike usvojila Odluku o mesnim zajednicama kojom se ukida pravo nezavisnih kandidata da imaju svoje posmatrače izbora i rada biračkih odbora na izborima za članove saveta mesnih zajednica. Skrećemo pažnju javnosti da je ova odluka usvojena na netransparentan način, bez uvida javnosti i mogućnosti da građani podnesu primedbe na Odluku iako se njom uređuje rad njihovih organizacija. Da podsetimo, mesne zajednice su organizacije građana.\nOva Odluka je napisana prema modelu koji preporučuje Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave i prema njemu su već usvojene iste odluke i statuti mesnih zajednica u mnogim opštinama u Vojvodini, ali i u drugim jedinicama lokalne samouprave u Srbiji. Zahvaljujući takvim odlukama, nezavisni kandidati su na izborima održanim tokom 2021. godine pokradeni, jer nisu mogli da kontrolišu birališta i broje glasove.\nNovi Sad je među poslednjim gradovima koji usvaja ovaj model i gradska vlast to sada čini kako bi građane konačno odvratila od učešća na izborima za savete mesnih zajednica i obeshrabrila ljude da neposredno učestvuju u lokalnoj i mesnoj samoupravi.\nDa li je u pitanju osveta novosadske vlasti zbog gubitka nekoliko saveta na prethodnim izborima ili mera koja sa zakašnjenjem dolazi na dnevni red gradskih odbornika, manje je važno. Ono što je bitno je to da se mesna samouprava oduzima građanima koji žele da učestvuju u radu mesnih zajednica i slobodno, na neposrednim izborima, biraju svoje predstavnike u savetima. Stranačka organizacija i mobilizacija ovih izbora je na korak do ukidanja mesnih zajednica, i zato je potrebno da građani počnu sa sazivanjem zborova građana u preostalim mesnim zajednicama i zahtevaju učešće u pisanju i usvajanju njihovih statuta, jer je to poslednja linija odbrane mesne samouprave.\nPrema već usvojenoj Odluci o mesnim zajednicama, novosadske mesne zajednice u narednih šest meseci čeka pisanje novih statuta, pa je neophodno da javnost zna, ali i da građani aktivno učestvuju u ovom procesu i spreče ukidanje njihovog prava da sami predlažu, biraju i kontrolišu izbore za članove saveta mesnih zajednica jer su to Ustavom garantovana politička prava građana Republike Srbije. Statuti mesnih zajednica ne mogu biti usvojeni bez održavanja zborova građana i bez učešća građana u njihovom stvaranju. Ukoliko se to dopusti, Srpska napredna stranka će uništiti instituciju mesne samouprave i oduzeti osnovno političko pravo ljudi da odlučuju o pitanjima od opšteg i javnog interesa u svojom lokalnim zajednicama.\nGrupa za konceptualnu politiku javno poziva stanovnike Novog Sada, ali i drugih opština u kojima još postoje mesne zajednice, da spreče sprovođenje Odluka o mesnim zajednicama tako što će pokrenuti inicijative da se one izmene i što će u statutima sačuvati mogućnost posmatranja izbora od strane predlagača nezavisnih kandidata. Bez toga, glasove će brojati vlast, a nezavisnost kandidata će izgubiti svaki smisao. Samim tim nestaće i mesna samouprava koja počiva na neposrednom učešću građana u svim aktivnostima jedinica mesne samouprave, počev od izbora za svoje predstavnike.\nU Novom Sadu, 1. februara 2022. godine\nFoto: GKP – Zbor građana u MZ Jugovićevo, 12.04.2017.\nPRENOSIMO SAOPŠTENJE ZSF-a: U Zrenjaninu se uvodi proporcionalni sistem na izborima za savete mesnih zajednica


Ubijao sam srpsku decu na Košarama! - Alo.rs\nUbijao sam srpsku decu na Košarama!\n- Na Kosovu sam radio ono što sam naučio u američkoj vojsci, neprijatelje sam ubijao snajperom iz velike daljine. Služio sam u 138. brigadi OVK, gde su mi dali čin majora. Bio sam zadužen i za obuku snajperista. Nisam bio jedini stručnjak iz inostranstva koji je došao da radi sa OVK, tu su bili i momci iz Australije. Nisu bili plaćenici, već su hteli da pomognu, kao i ja, ali smo stalno bili u komunikaciji sa NATO u Tirani - navodi Spat u ispovesti nemačkim medijima.\n- Početkom 1998. OVK je imala nekoliko stotina boraca, ali već naredne imali smo na hiljade u svojim redovima. Napravili smo vojsku na severu Albanije, gde su bili kampovi za obuku.\n- U početku smo odlično stajali, naše četiri brigade su potisnule Srbe, ali nakon toga su oni krenuli u kontraofanzivu. Onda je NATO udario i situacija se preokrenula.\n- Pakao na zemlji. Kao u Vijetnamu, ali je na kraju naša pobeda promenila tok rata. NATO je odradio sjajan posao.\n- Bio je 5. maj, neprijateljska artiljerija je udarila po nama. Šrapnel me je pogodio u nogu i glavu. Nažalost, iako sam ratovao za tu zemlju, nisam dobio nikakvu penziju od Kosova, dok mi je u Nemačkoj penzija veoma mala. Morali bi veterane više da poštuju - navodi na kraju Spat.\novk Nemačka NATO Srbi Košare politika\nŠto te nismo živog zarobili, ubijao si naše vojnike od 19 i 20 god, ja sam tada bio u Djakovici i video sam poginule i ranjene koji stižu moja artiljeriska baterija top haubica 152mm tukla je dan i noć da pojača podršku našim momcima\nMars,da neces mozda Srbiju da tuzis da ti da penziju,skotino?\nBaš mi te je žao zbog male penzije...trebalo je više šrapnela da te pogodi u glavu pa sada ne bi morao da se mučiš.Ovaj ko je intervjuisao ovog monstruma i objavio njegovu fotografiju, nadam se da mu je stavio i metu na čelo.\ntreba mu pomoci\n@Suza - Pomoce ti Srbija oko povecanja penzije ali treba nam tvoja adresa u Nemackoj.\nživ mi bio još sto godina...al samo očima mrd'o!!!!!\nJavi se Pecoliju, dace ti penziju.\nUbica bi hteo jos i penziju od Kosova ! Pa oni ne daju ni svojima vec prezivljavaju tako sto svercuju oruzje i drogu ! Nadam se da je ovaj na Srpskoj poternici!!!!!!!!!!!!!!\nNeka dođe u Srbiju da mu heroji sa Košara daju šta je zasluzio\nПотерница за њим!!\nTebi bi umesto penzije trebalo dati metak u celo. Nemacko govedo.\nJasno je svakoj budali koliki su nam Nemci prijatelji i svako ko to kaze je prokleta lazovcina!Toliko!xykew\n@Penzioner - Ne vredjajte druga predsednika i njegove "nemačke prijatelje"!\nVoleo bih da te nađem negde u Nemačkoj, da ti dam nešto od Srbina, pošto ti ovi ne daju ništa, a mala ti je penzija.. pamtio bi me dok si živ\nDobro si prosao...govedo. Dace ti k.. Ubijao si za lovu, vojnike koji su branili svoj narod i svoju zemlju. Crkni u najgorim mukama!\nDođi švabo kod mene .Neću ti dati penziju ali ću ti dati nešto drugo,pederčino\nOloš. Da Bog da mu se seme zatrlo.\nSteta sto nisi oatavio kosti u srbiji da sa zadovoljatvom uriniramo po njima\nNadam se da ces za zasluge zbog ubijanja nase dece dobiti poklon penziju, u vidu kancera zbog osiromasenog uranijuma koji su tvoji tako nesebicno prosipali po nasoj svetoj zemlji ,nasoj deci i vama krvolocnim placenicima (dzukelama rata).\nNadam se da ces za zasluge zbog ubijanja nase dece dobiti poklon penziju u vidu kancera zbog osiromasenog uranijuma koji su tvoji tako nesebicno prosipali po nasoj svetoj zemlji ,nasoj deci i vama krvolocnim placenicima (dzukelama rata).\nhahaha,jak si mi ti instruktor kad ti je trebao ceo NATO da te vadi i to protiv decurlije sa puskama iz proslog veka.hvali boga da ti nismo bili mi stariji,sad bi se susio nabijen na kolac.\nnaci govno i pustiti vodu da ode gde je zasluzio\nNije te dobro pogodilo.Steta pa jos uvek mozes da lajes!\nLepo sad te Srbi znaju, budi kod kuce. Kinezi su onog amerikanca koji je navodio avione pri bombardovanju kineske ambasade, umlatili cekicima ispred njegove kuce.\nŠteta što te nije ubio taj šarpnel g...o plaćeničko nadam se da ćeš da goriš u paklu zajedno sa svojim saborcima...\nsto ti ne ispadose oči na Košarama preko kojih si gledao mete mame ti ga švabske....\nMarš djubre jedno.\nOvo je strasno sta sve izlazi na videlo.I dobro je sto iszlazi.Samo pojedini opozionari bi trebalo odavno da riljaju kropir\nOvoga Spata schwabu bi trebalo neki naš njegov kolega po oružju da pošalje u 'zasluženu' penziju. Naravno sa pristojne daljine.\n@XXL - E moj prijatelju, da je nekadasnje vreme samo bi pored njega ostao trag PPU, da se zna ko ga je penzionisao.\nJesi ubijao si, a što smo mi pobili tvojih..... Milina božija. Dođi nam opet sada je tvoj red. Živela Srbija!\nStići će tebe prokletstvo koje si zaslužio. Fukaro majmunska.\nDjubre jedno plaćeničko.Ti bi odavno trebao da truneš u zatvoru.\n@Tatjana Deutschland - Zašto da trune u zatvoru, u zemlju u zemlju !\nAko ti je mala penzija, a tvoji saborci ti ne daju njihovu penziju ti dođi u Srbiju da te nahranimo kur...\nZašto Srbija ne raspiše poternicu za ovim dželatom?!!!\n@Srbin - Koja poternica,Nemci su nasi "veliki prijatelji"?\nPamtiću tvoju njušku...svet je mali\nKomunisti su imali udbu, ovaj bi zakoncao u narednih nekoliko meseci. Bez slicne sluzne nitko nece da nas ceni. A koljaci i dželati će se hvaliti a slobodna štampa će im dati velik publicitet, i onda naravno da mladi ne vide perspektivu u takvom društvu.\nHitlerovi geni. Sta je drugo bilo za ovekivati. NATO je uradio dobar posao, rece Hitlerov vojnik. Uradio je NATO mnoge "poslove" sirom sveta i rezultati tih poslova su veoma vidljivi u haosu koji vlada sirom planete.\nŠto bi rekao gospodin A.V."verujem u nemačku reč"\n@Ruslan - Da,da.Predsednik to iz kurtoazije.A opozicija iz ljubavi.Sto vidimo svakim danom\nPoslati ekipu,zna se kako se to radi!\n@tigar - adresu molim i ode u nepovrat. maximum 32 sata!!!!!\nEvo pposla za nase podzemlje i sluzbe za likvidaciju drzavnih neprijatelja.\nKolutić nam je raširen i sad gruvaju sa svih strana.\nDobio je šrapnel u glavu, ali malo koliko je zaslužio. Došao da ubija srpsku decu, pa hoće još i penziju za to. Bruko nemačka.\nE da ima drzave i stare udbe... Ne bi se ti glave nanosio...\nZa tebe zlocincu ne treba penzija, treba te ubiti ali na rate da umires nekoliko dana u najstrasnijm mukama za svu tu srpsku djecu koju si n'a pravdi boga ubio.Rado bi bio egzekutor za takve UBICE\nMajk vreme ti je da odes u crkvu i molis se.Uskoro dolazimo po tebe...\n@Stanojko - I po dvoju decu ne samo po tebe\nEj ja sam refernt za dodelu invalidnine dodji I pomesi papire da ti odobrim I nasu invalidu.


Blic Online | Protest zbog najavljene privatizacije\nBivši vlasnici zauzeli hotel „Astorija“\nProtest zbog najavljene privatizacije M. V. N.\t| 04. 03. 2009. - 10:23h | Komentara: 1\nSreda, 04. 03. 2009. 18:37h\nPodrzavam porodicu Ninkovic u njihovoj borbi da dokazu da je hotel Astorija njihov. Ima nas mnogo koji se dobro secamo kako je radjeno u doba komunizma 40ih, 50ih i 60ih godina: zakoni se nisu postovali, komunisticki funkcioneri su imali apsolutno privilegovan status i radili su kako su hteli. Zbog toga me ne cudi da valjane zakonske osnove za nacionalizaciju Astorije nisu ni postojale, posto ondasnja vlast nije mislila da ce ikada trebati da pravda svoje postupke.


AUTORSKI TEKST ORHANA DRAGAŠA ZA KURIR: Ugljanin deluje protiv Srbije | Vesti | Kurir\n08:41h NIŠTA NIJE ZNAO O NJOJ A ODMAH JOJ JE NAPISAO PESMU: Njih dvoje se vole najviše na SRPSKOJ ESTRADIi, 10 godina su lutali dok ih TRAGEDIJA nije spojila (VIDEO)\n08:27h MRŠ, P*ČKO RASPALA! J*BEM LI TI SEME! Luna Đogani doživela NERVNI SLOM! Tako prostački samo Lepi Mića psuje sad i blogerka! Marko je u jednom rečenicom OHLADIO! (VIDEO)\nNEĆE VAM BITI DOBRO OD DUGOROČNE PROGNOZE! ZA MESEC DANA ČAK 22 DANA KIŠE: 21\t610\nFATALNA SRPKINJA KOJA JE SRUŠILA AUSTRIJSKU VLADU! Evo ko je seksi Tajana 30\t546\nBRITANCI IZLAZE IZ EU, ALI PORUČUJU EVROPI DA PRIMI ALBANCE U UNIJU! Velika 24\t103\nAMERI SU MISLILI DA JE B-2 NEUNIŠTIV, ALI ON NIJE: Pukovnik Đorđe Aničić 107\nNISTE DOBRODOŠLI, OVDE MI ŽIVIMO! Srbi u Gračanici sprečili Đilasa i Radu 30\t216\nPROTIVGRADNE RAKETE PADALE VAN OBLAKA: Pogođeni krov fabrike i kuće u Čačku 12\nSRBIJO, REAGUJ! Ova devojčica ima SAMO 18 godina, dobitnica je brojnih 15\t51\nPOMOĆ OD 5.000 DINARA ZA PORODICE U KRALJEVU: Objavljen javni poziv, a 23\nDirektor međunarodnog instituta za bezbednost\nAUTORSKI TEKST ORHANA DRAGAŠA ZA KURIR: Ugljanin deluje protiv Srbije\n22.06.2018. 01:03h 22.06.2018. 01:03h\nČitava politička karijera Sulejmana Ugljanina obeležena je netrpeljivošću i pokušajima razaranja zemlje čiji je državljanin\nPolitičko delovanje Sulejmana Ugljanina, predsednika Bošnjačkog nacionalnog veća i bivšeg ministra, oduvek je, a pogotovu sada, direktno usmereno ka rušenju Srbije i njenog ustavnog poretka, smatra direktor Međunarodnog instituta za bezbednost Orhan Dragaš.\nOn je, komentarišući poslednju Ugljaninovu poruku da se Sandžak neće smiriti dok se ne reši njegov status - dok ne dobije autonomiju, ocenio da u postupcima eksministra ima materijala i za tužilaštvo i to kad je reč o najtežim delima protiv države.\n- Čitava politička karijera Ugljanina obeležena je netrpeljivošću i pokušajima razaranja zemlje čiji je državljanin, a sada takvo njegovo političko delovanje dostiže vrhunac.\nKao pravi ketman, smislio je da je kritična, finalna faza dogovora o Kosovu pravi momenat da istakne svoje zahteve da nešto ušićari i za Sandžak, nekakvu autonomiju.\nŠta reći o karakteru ličnosti koja želi da iskoristi komplikovanu međunarodnu poziciju Srbije da oslabi svoju zemlju. Srbiju, čiji je bio i član Vlade i dugogodišnji poslanik u Skupštini!\nNjegovo ponašanje je jadno i kukavičko - kaže Dragaš i podseća da je Ugljanin nedavno, boraveći u Prištini, nazvao Kosovo „državom za primer“:\n- I šta onda dalje možemo da očekujemo od ovakvog političara, osim da nastavi da ruši ustav sopstvene zemlje. Nijedna moderna evropska demokratska zemlja, a Srbija je jedna od njih, ne bi dopustila da protiv nje ovako deluje čovek koji se bavi politikom i traži podršku u narodu.\nI svaka demokratska zemlja Evrope i sveta imala bi puno razumevanje ukoliko bi Srbija snažno reagovala protiv svakoga ko sistematski radi protiv njenog ustavnog poretka i državne celovitosti.\nOrhan Dragašautorski tekstSulejman Ugljanin\nNIŠTA NIJE ZNAO O NJOJ A ODMAH JOJ JE NAPISAO PESMU: Njih dvoje se vole najviše na SRPSKOJ ESTRADIi, 10 godina su lutali dok ih TRAGEDIJA nije spojila (VIDEO)\nMRŠ, P*ČKO RASPALA! J*BEM LI TI SEME! Luna Đogani doživela NERVNI SLOM! Tako prostački samo Lepi Mića psuje sad i blogerka! Marko je u jednom rečenicom OHLADIO! (VIDEO) 1\nNEĆE VAM BITI DOBRO OD DUGOROČNE PROGNOZE! ZA MESEC DANA ČAK 22 DANA KIŠE: Pogledajte šta nas čeka u junu! Bez kišobrana ne krećite nigde 21\t610\nFATALNA SRPKINJA KOJA JE SRUŠILA AUSTRIJSKU VLADU! Evo ko je seksi Tajana sa snimka zbog kojeg je Štrahe dao ostavku! (FOTO) 30\t546\nBRITANCI IZLAZE IZ EU, ALI PORUČUJU EVROPI DA PRIMI ALBANCE U UNIJU! Velika Albanija je opasnost i zato je najbolje da uvedete Tiranu i Skoplje u EU! 24\t103\nKAKVI SMO TO LJUDI? Vozač poginuo nakon sudara sa autobusom, očevidac sve snimao i smejao se (UZNEMIRUJUĆI VIDEO) 64\t622\nEKSKLUZIVNI PAPARACO! UHVATILI SMO JOKIĆA! KOŠARKAŠ PRIPREMA KONJA ZA TRKE: A evo šta kaže na pitanje da li će igrati za reprezentaciju! (KURIR TV) 79\t385


Visigoth - Heavy metal - yumetal.net forum\nStarted by Grobodan, jan 28 2015 23:35\nPosted 28 januar 2015 - 23:35\nDa razmrdamo malo forum temom o jednom nadolazećem bendu! Dakle Ameri koji su upravo objavili debi album Revenant King za Metal Blade posle frke u UGu koje su proizveli debi EPjem. Album je po meni, to cut the crap, odličan: epic heavy metal furka za fanove Manilla Road (ima i obrada Necropolis), Grand Magus, stari Manowar, Cirith Ungol a pevač me zna podsetiti na Barlowa sa početka karijere u mid registrima. Omot radio Kris Werwimp i lepa boja me isto podseča na Ungol.\nEvo linka: http://www.mediaboom...-king-2015.html\nEvo spota: https://www.youtube....eature=youtu.be\nPosted 29 januar 2015 - 09:44\nposle odlicnog ep-a realno je trebalo ocekivati ovako dobar album prvenac. ja nemam sta da zamerim. da ponovim, dungeon master hitcina samo takva.poceo je da mi se dize da onaj deo kad krene"we are the legions who will ride into the dawn..."\nPosted 29 januar 2015 - 15:55\nDungeon Master i Creature of Desire hitovi na prvu, pored njih mene odusevila Mammoth Rider.\nPosted 29 januar 2015 - 20:39\nNaziv benda mi odnekle poznat, pa pretrazih svoj library i vidim da imam 4 slusanja Visigotha, taj EP koji spominjete, ali to sto ga vise nemam u folderu sa muzikom govori koliko mi se dopalo na prvo slusanje Mislim da sam na bend naletio preko nekog flajera, moguce od Cruz Del Sur etikete ili tako nekako.\nNo, poslusacu album svakako.\nPosted 10 februar 2015 - 01:00\nBice ovaj album u top 10 HM izdanja za ovu godinu.\nPosted 10 februar 2015 - 23:32\nDaj bože da bude 10 dobrih HM izdanja ove godina ali OK, radi pompeznosti 'ajde da se složim.\nPosted 11 februar 2015 - 00:01\nMalo optimizma, jbg. Dovoljno svakoga meseca bar jedan pa ce se skupiti na kraju. Neka ovo bude januarski pobednik.\nPosted 11 februar 2015 - 10:23\nja na spisku imam vec 4 dobra heavy albuma do sada, a visigoth je najbolji od tih. ovoga meseca enforcer i manilla road i ako budu ispunili ocekivanja puna kapa.\nPosted 11 februar 2015 - 10:27\nBaš ću večeras da skinem ovaj album da preslušam! Aj' pa javljam utiske.\nPosted 11 februar 2015 - 20:07\nGoxy, on 11 februar 2015 - 10:23, said:\nKoja, daj podseti me, znam da treba nešto da čujem.\nPosted 11 februar 2015 - 20:46\nvisigoth,battle beast,trial i satan's host. nisi trial,ali to pod obavezno.\nPosted 11 februar 2015 - 20:47\nOdmah ga pristavljam, da izvineš.\nSatan's Host mi je podbačaj.\nPosted 12 februar 2015 - 10:05\nmeni nije. jeste slabiji od prosla dva ali unazad do metala iz pakla nema boljeg.\nPosted 14 februar 2015 - 16:50\nAlbum je opasan jebote. Skroz je dobar! Ima 2-3 pesme koje su malo dosadnjikave, ali ostatak albuma je\nEdited by Mr.Murray, 14 februar 2015 - 16:51.\nPosted 17 februar 2015 - 12:14\nMeni je kraj albuma, posle obrade, dosadan. Prva polovina sasvim uredna, baš dobar zvuk, prekosolidan vokal...za sada i jeste najbolje heavy izdanje godine.\nPosted 17 februar 2015 - 13:00\nne znam, meni ovo prilicno tupav by the book true metal.\njos je i svaka pesma jedno dva minuta duza nego sto bi trebala da bude.\nPosted 19 februar 2015 - 16:56\nAngelystor, on 17 februar 2015 - 12:14, said:\nMeni je kraj albuma, posle obrade, dosadan.\nWtf dude, pa tu je epika za kraj, Creature of desire je baš pravi hit, Vengeance i meni u početku bila slabija ali sad mi baš onaj refren prirastao uhu... ma nema slabe.\nPosted 20 februar 2015 - 13:36\nEvo ga super intervju, Demone pogledaj deo o uzorima i uči! http://noisefull.com...oth-jake-rogers\nPosted 20 februar 2015 - 14:34\nazal, on 17 februar 2015 - 13:00, said:\nEeee, to si lepo rekao. Sada i ja to shvatam. Malo je predugacko sve!\nPosted 20 februar 2015 - 15:10\nDo jaja je album, nisam ocekivao posle onog spota nesto narocito, ali ima pesama koje bas ulaze u usi.


Izvor: Beta, 14.Jun.2021, 17:27\nFudbalska reprezentacija Češke pobedila je danas u Glazgovu Škotsku sa 2:0, u utakmici prvog kola Grupe D na Evropskom prvenstvu.Golove na Hempden parku postigao je Patrik Šik, u 42. i 52. minutu. Prvi gol postigao je glavom posle centaršuta Vladimira Coufala. Drugi pogodak postigao je sa polovine terena, nakon što je istrčao škotski golman Dejvid Maršal.Šik je postigao gol sa 45,5 metara, što je pogodak postignut sa najveće udaljenosti u istoriji evropskih prvenstava.Za pobedu Češke zaslužan je i golman Tomaš Vaclik, koji je odbranio šuteve Endrua Robertsona i Lindona Dajksa i sprečio autogol prilikom nespretne reakcije Tomaša Kalasa posle prečke Hendrija.Šik je u 81. minutu mogao da postigne treći gol, ali je šutirao pravo u češkog golmana. Njegov saigrač Mihael Krmančik imao je šansu u samoj završnici, ali je Maršal bio uspešniji.U prvoj utakmici Grupe D, Engleska je u nedelju na Vembliju pobedila Hrvatsku sa 1:0.U drugom kolu, Češka će u petak 18. juna igrati protiv Hrvatske, a Škotska na Vembliju protiv Engleske.\nRadio Televizija Vojvodine: Dva gola Šika za pobedu Češke protiv Škotske\nB92: Šik o golu sa 50 metara: Planirao sam ga na poluvremenu VIDEO\nNoviMagazin.rs: GRUPA D: Češka pobedila Škotsku, gol Šika sa polovine terena\nFudbalska reprezentacija Češke pobedila je danas u Glazgovu Škotsku sa 2:0, u utakmici prvog kola Grupe D na Evropskom prvenstvu.\nEuro 2021: Slovačka iznenadila Poljsku u Sankt Peterbergu, kiks Španije protiv Švedske\nFudbalska reprezentacija Slovačke savladala je Poljsku 2:1 (1:0) u utakmici prvog kola E grupe na Evropskom prvenstvu...Slovaci su u Sankt Peterburgu poveli autogolom Vojčeha Ščešnog, nakon sjajnog solo prodora i udarca Roberta Maka u 18. minutu...Izjednačio je Karol Lineti u 46. minutu, Poljaci...\n00:58: Liban će proizvoditi vakcine Sputnjik V\n00:55: "VIKING SA OKEANA" SPASIO 196 MIGRANATA: Iz Sredozemnog mora izvu...\n00:52: PUCNJAVA U LUJZIJANI Muzičar pogođen u leđa dok je svirao na b...\n00:50: VLASNICI GUGLA PRODALI DEO SVOJIH DEONICA: Inkasirali milijardu d...\n00:41: Kulturno leto na Paliluli 2021.\n00:40: Danas u Srbiji pretežno sunčano i veoma toplo vreme\n00:37: "NISI ISKREN, GLEDALA SAM KLIP!" Gledateljka OTKRILA sa kojom ZAD...\n00:34: Dogodilo se na današnji datum, 1. avgust\n00:32: "ŠTA JE OVO BLJEŠTAVO ZELENO NA NEBU?" Stanovnici Izmira svedo...\n00:31: JOŠ JEDNA ZEMLJA ULAZI U PROIZVODNJU RUSKE VAKCINE: Sputnjik V k...\n00:25: GUVERNER BIO PROTIVNIK NOŠENJA MASKI: Florida u jednom danu zabe...\n00:25: POŽAR NA AUTOKOMANDI: Gore stare kuće u kojima žive beskućnic...\n00:25: NA PLANETI ČAK MILIJARDU PUŠAČA: U porastu upotreba e-cigareta\n00:23: "NEMA MIRA DOK SE NE SUOČIMO SA PROŠLOŠĆU" U Busijama obleže...\n00:22: MASOVNO TOPLJENJE LEDA NA GRENLANDU Ledeni pokrivač na Arktiku ...\n00:22: Automatski menjači: Da li je potrebno pre isključivanja automob...\n00:20: VIDEO: Test 2021 Audi Q5 55 TFSI e\n00:18: Kristijan Šmit danas preuzima dužnost visokog predstavnika za B...\n00:14: "ALI U BOLNICI NEMA TALIBANA" Avganistan greškom bombardovao bol...\n00:11: NOVA KNJIGA O ILONU MASKU I KOMPANIJI TESLA Nikada niste dovoljno...\n00:10: Lašet se IZVINIO POLJACIMA: Osećam duboku sramotu zbog nacisti...\n00:09: "DA JE ZAVRŠILA FAKULTET OD NJE TEK NE BI MOGLO DA SE ŽIVI" Nad...\n00:08: Gori deponija u Nikšiću, nadležni upozoravaju da bi ceo grad m...\n00:06: UŽAS! TARA I ŠA DOBIJAJU JEZIVE PRETNJE! Simova objavila kakve ...\n00:06: Deveti dan Olimpijskih igara: Atletika, boks, stoni tenis i koša...\n00:05: Na današnji dan, 1. avgust\n00:04: Požar na Voždovcu: Vatrenu stihiju gasile tri vatrogasne ekipe ...\n00:03: Let It Roll 33, 1. 8. 2021.\n00:03: Podela bodova u Surdulici - Kahriman doneo bod Radničkom\n00:03: SZO: Na svetu milijardu pušača, porast upotrebe e-cigareta\n00:01: Institut za javno zdravlje, 31. 7. 2021: Novi pozitivni rezultati...\n23:57: TRI VATROGASNE EKIPE GASILE PLAMEN Buknuo požar na uglu Gospodar...\n23:56: Ruben Amorim je skinuo prokletstvo, sad kreće u žetvu trofeja (...\n23:55: Nemačka: bolnice traže kombinaciju indikatora pandemije\n23:54: KORONA UNIŠTAVA MOZAK! Naučnik dokazao da je kovid izaziva stan...\n23:54: LAŠET SE IZVINIO POLJSKOJ ZA NACISTIČKE ZLOČINE: Kandidat desn...\n23:49: GREG POPOVIČ PRONAŠAO NAČIN DA MOTIVIŠE TEJTUMA: ‘Samo sam ...\n23:44: PRAVA BAJKA ZA DEČAKE Voditeljka Tijana Prica sinu Kosti za TRE...\n23:42: PANČIĆEVA OMORIKA U OPASNOSTI Vatrogascima u pomoć pritekli i ...\n23:41: "Prst u oko" pristalicama EU: Nema vijorenja zastave bez dozvole ...\n23:35: "ISKRIVLJENA JE CELA!" Gledateljka SUROVO komentarisala misicu i ...\n23:31: JEZIV UDES U CRNOJ GORI Teško povređena devojčica (7), još ...\n23:29: Automobil sleteo sputa u Nišu, povređena žena i dvoje dece\n23:26: Dodik: Šmit se lažno predstavlja kao visoki predstavnik\n23:26: Bajden zahvalio Osmanijevoj: "Kosovo u srcu porodice Bajden"\n23:25: Clássico da Amizade\n23:25: Cvajta: Verder pobedio posle 143 dana\n23:25: U Busijama obeleženo 80 godina od ustaškog pokolja u Glini\n23:25: Nemačka ukida besplatne testove za nevakcinisane: Ministar zdrav...\n23:20: ZA DLAKU IZBEGNUTA TRAGEDIJA U NIŠU Žena sa dvoje dece kolima u...\n23:18: "Pobedu ne dovodimo u pitanje"\n23:18: Borković stigao do novih bodova u Belgiji\n23:17: Večeru ne bi trebalo da preskačete, čak i kada želite da skin...\n23:17: Palo izvinjenje: "Osećam duboku sramotu"\n23:15: MLADI ČUVAR MREŽE DEBITOVAO ZA PRVI TIM ZVEZDE: ‘Ostvario mi ...\n23:15: VRELINA, VRELINA, KIŠA, KIŠA, PA JOŠ KIŠE Avgust nam donosi v...\n23:13: Pune ruke posla za borske vatrogasce: Gorelo na čak šest lokaci...\n23:13: "KOSOVO JE U SRCU PORODICE BAJDEN" Američki predsednik se zahval...\n23:13: TARA I ŠA DOBIJAJU JEZIVE PRETNJE SMRĆU: "Ubio bih vas da mogu ...\n23:10: Na protestima širom Francuske oko 200.000 ljudi


Opština Gračanica se nalazi u centralnom delu Kosova na istočnom obodu Kosovske kotline u podnožju planina Veletin i Straževac. Opština Gračanica se graniči na severu sa opštinom Priština, na jugu sa Lipljanom i na zapadu sa opštinom Kosovo Polje. Crkva Uspenja Bogorodice je jedini sačuvani objekat srednjovekovnog manastira Gračanica. I pored toga što su ostale manastirske zgrade kompleksa Gračanice nestale, sama crkva predstavlja jedan od najbolje očuvanih crkvenih spomenika srednjovekovne Srbije. Što se tiče dokumenata, oni koji su sačuvani ne pružaju potpune i dovoljno sigurne podatke; ipak su poneki aspekti istorije crkve manastira Gračanice dobro dokumentovani, dok drugi do sada potpuno nerasvetljeni. No i pored toga, kombinacijom činjenica iz pisanih izvora, grafičkih dokumenata i dosadašnjih arheoloških nalaza, moguće je rekonstruisati skoro kompletnu sliku istorije Gračanice. O prvom, a uz to i najdužem poglavlju života Gračanice ima najmanje podataka. To je najstariji period koji prethodi gradnji sadašnje građevine i odnosi se na dve ranije crkve koje su postojale na ovom mestu, a čiji su temelji otkriveni prilikom arheoloških iskopavanja 1963. godine. Starija od ove dve građevine Gračanice je okarakterisana kao “ranovizantijska trobrodna bazilika”. Za kasniju građevinu, malu, jednobrodnu crkvu se veruje da potiče iz 8. veka i da je služila kao sedište lipljanskih episkopa. Ovim bi bile pobijene ranije teorije o lokaciji sedišta lipljanskih episkopa, a istovremeno je objašnjeno i pominjanje neke starije katedrale na ovom mestu u osnivačkoj povelji Gračanice. Međutim, kada je reč o vizantijskoj ulpijanskog episkopiji i lipljanskoj episkopiji, tačan odnos između njih još uvek nije potpuno razjašnjen. Blizina Ulpijane i ostaci temelja ranije bazilike ispod temelja crkve iz 8. veka u Gračanici, naveli su Mijovica na zaključak da je episkopska tradicija na ovom mestu trajala neprekidno možda i od 9. veka, a svakako od 12. veka do vremena vladavine Kralja Milutina. Na osnovu pouzdanijih istorijskih i arheoloških izvora možemo zaključiti da je mala jednobrodna crkva Gračanice, koju je Kralj Milutin zamenio novom velelepnom građevinom, zaista bila sedište lipljanskih episkopa. U južnom delu oltara je izgleda sredinom 14. veka bio sahranjen lipljanski episkop Teodor, te je u spomen na taj događaj, naslikana i scena njegove sahrane. Manastir Gračanica je pretrpeo teška razaranja krajem 17. veka, tokom rata između Austrije i Venecije protiv Turaka, posle druge opsade Beča, u kojoj su Srbi bili na strani hrišćana. Srbi su podigli ustanak protiv terora, ugnjetavanja i pljačke Jegen Paše, koji je skinuo olovni krov sa crkve i podne obloge Gračanice, zajedno sa skrivenim bogatstvom riznice patrijarha Arsenija III.\nGradnja i oslikavanje današnjeg manastira Gračanica je završeno 1321. godine. Gračanica je poslednja zadužbina Kralja Milutina i tokom srednjeg veka je bila posvećena Blagoveštenju, dok danas proslavlja Uspenje Bogorodice. Manastir Gračanica ima oblik razvijenog i upisanog krsta, jednog u drugom, sa pet kupola, uključujuci otvorenu spoljnu pripratu, naknadno dodatu, verovatno tokom gradnje zvonika u zapadnom delu. Gračanica predstavlja vrhunsko delo kasne vizantijske arhitekture, koje privlači oko posmatrača jedinstvom strukturalnih i ukrasnih elemenata. Posebno izražajni su brojni ukrasi na fasadi crkve manastira Gračanice, koji naglašavaju izduženost cele crkve. Kupola manastira Gračanice leži na četiri slobodna stuba. Iznad prostora između krstastih otvora, četiri male kupole daju četvorougaoni oblik čitavoj krunskoj celini. Đakonikon i oltarski prostor su podeljeni celim zidovima. Između centralnog dela crkve i priprate Gračanice su široki i veliki stubovi, dok je katolikon na višem nivou. Crkva manastira Gračanice je sagrađena naizmeničnim slojevima cigle i kamena. Krajem 14. veka je dodata priprata sa dvostrukim akradama, ali je ona zatvorena u 16. veku.\nIstorijske okolnosti pod kojima je tekla gradnja današnje crkve manastira Gračanice su dobro dokumentovane : glavni izvor informacija je osnivačka povelja koju je manastiru izdao Kralj Milutin i koja je u celini sačuvana na zapadnom zidu južne bočne kapele, tekstom ispisanim u 53 reda, na pravouganom polju 1,8 m širine i 1,5 m visine, sa završetkom kitnjastim Kraljevim potpisom i godinom 6830 /1321/. Ktitorstvo Kralja Milutina je, po ugledu na vizantijsku arhitekturu, zasvedočeno portretom na južnoj strani lučnog prolaza između unutrašnje priprate i naosa, sa čije suprotne strane je i portret Krajice Simonide, kao i postojanjem tri slikana kruga sa kraljevim monogramima. Kraljevski par je prikazan u trenutku kada ih kruniše Hristos. Najznačajnije freske manastira Gračanice obuhvataju predstavama Stradanja i čuda Hristova. U priprati su portreti zadužbinara, kralja Milutina i kraljice Simonide, kraljice Jelene Anžujske (kraljice majke). Od posebnog značaja je prikaz loze dinastije Nemanjića, prvi put naslikan na fresci, koja počinje njenim osnivačem – Stefanom Nemanjom i završava se kraljem Milutinom. Na zapadnom zidu Gračanice, pored oltara je u 53 reda na površini 180 x 130 cm ispisana osnivačka povelja manastiru Gračanici od Kralja Stefana Milutina.\nU periodu nakon završetka gradnje, verovatno sredinom 14. veka, crkva manastira Gračanice je proširena dograđivanjem spoljašnje priprate. Prema osnovi je verovatno pokrivala isti prostor koji zauzima i današnja spoljašnja priprata, ali je njen prostorni i strukturni raspored bio drugačiji. Sa stanovišta prostornog oblikovanja verovatno je bila slična hilandarskog priprati, sa dva slobodna stuba u centru, koji su podupirali svodove. Prostrane priprate, kao one u Peći /1330/ i Sopoćanima /1342-1345/, postali su uobičajeni u crkvenoj arhitekturi Srbije krajem prve polovine 14. veka. Prvobitna krstionica Gračanice je najverovatnije bila smeštena sa južne strane unutrašnje priprate, naspram kompozicije koja predstavlja Lozu Nemanjića. Spoljašnja priprata je izgleda bila teško oštećena u jednom od prvih turskih napada na ovo područje, negde između 1379. i 1383. godine. Sadašnja saznanja o sudbini Gračanice u drugoj polovini 14. veka su uglavnom ograničena na nekoliko beležaka u liturgijskim knjigama koje se još danas čuvaju u manastirskoj biblioteci. Izgleda da je u manastiru Gračanica bila i prepisivačka radionica u kojoj su verovatno nastali mnogi rukopisi, nažalost uništeni u požaru. Prema jednom izvoru, knez Lazar koji je poginuo u kosovskoj bitci, prvobitno je bio sahranjen u Gračanici. Iako po svoj prilici netačno, ovo verovanje je živelo sve do početka 20. veka.\nNedavno otkriće portreta sina Đurđa Brankovica, Todora, naslikanog 1429. godine preko prvobitnog sloja fresaka na južnom zidu Gračanice, predstavlja značajan doprinos poznavanju ovog perioda i olakšava rekonstrukciju jedne istorijske ličnosti o kojoj se dotad skoro nista nije znalo, pružajući dodatne dokaze za pretpostavku da je Gračanica bila na teritoriji kojom je u to vreme vladao Đurađ Branković. O značajnom položaju koji Gračanica zauzima sredinom 15. veka se može zaključiti po letopisu koji svedoči da su mošti Svetog Luke bile privremeno smeštene ovde. Međutim, pad Carigrada 1453. godine nagovestio je skoru propast i ostalih hrišćanskih država u središtu Balkana. Tako su samo dve godine kasnije, 1455. godine, Turci osvojili Novo Brdo, glavni rudarski i trgovački centar Srbije. Tada je mitropolit bio prisiljen da napusti Gračanicu i pobegne na slobodnu srpsku teritoriju na sever, gde mu je despot Đurađ Brankovic 1456. godine poverio manastir Vraćevšnicu i njegove posede. 1459. godine srpska država definitivno pada pod tursku vlast, kada nastupa najmračniji deo istorije Gračanice. Tursko carstvo doživljava vrhunac svoje moći za vreme vladavine sultana Sulejmana Veličanstvenog /1520.-1566./, što je period relativnog mira i napretka. 1557. godine je obnovljena Srpska Patrijaršija sa sedištem u Peći, na čelu sa Patrijarhom Makarijem Sokolovićem, što obeležava početak novog poglavlja u istoriji Srba pod turskom okupacijom i procvat srpske umetnosti. 1564. godine su izrađena nova vrata za ikonostas Gračanice, kao verovatno i pevnica, ukrašena bogatom koštanom intarzijom. Glavna promena je bilo zatvaranje većine otvora koji su prvobitno bili smešteni na sve tri fasade. Zvonik manastira Gračanice je verovano bio uništen između 1539. i 1570. godine, kada je bilo završeno ukrašavanje spoljašnje priprate. Nije jasno zbog čega zvonik nije bio obnovljen, ali razlog treba tražiti u turskim zakonima koji su zabranjivali upotrebu crkvenih zvona. Moć osmanlijskog carstva naglo opada prestankom vladavine Sulejmana Veličanstvenog, te je njegov naslednik nametnuo velike poreze srpskoj crkvi. Samo najveći i najbogatiji srpski manastiri su bili u stanju da podnesu ovaj novi pritisak, dok su mnogi manastiri i crkve opusteli, a crkveni posedi, uključujuci i zgrade, rasprodati. Manastir Gračanicu nije zadesio ovakav usud, jer se u nekoliko zapisa iz sedme i osme decenije 16. veka pominje kao sedište mitropolita novobrdskih i lipljanskih. Kraj 16. i početak 17. veka predstavlja još jedan težak period u istoriji Gračanice, kao i čitave srpske drzave. Pod vođstvom patrijarha Jovana /1592-1614/ srpska crkva je aktivno uzela učešca u borbi protiv Turske. Austro-turski rat /1593-1606/ dao je podstrek za lokalni ustanak u Banatu 1594. godine. Nakon ugušenja ustanka, došlo je do oštrih turskih represalija. Spaljivanje najdragocenije srpske relikvije, moštiju Svetog Save na Vračaru, bio je simboličan čin osvete za srpsko saveznistvo. Po izbijanju novog rata između Turske i Austrije krajem 17. veka i posle neuspele turske opsade Beča 1683. godine, Austrija je preduzela kontraofanzivu, potisnuvši Turke na jug do Skoplja. Patrijarh Arsenije III Carnojević je pružio otvorenu pomoć crkve Austriji i nakon povlačenja austrijske vojske, plašeci se turske odmazde, stao na čelo velike seobe Srba. Nakon ove seobe su mnogi predeli Kosova i Metohije ostali nenastanjeni. Verovatno je i Gračanica bila napuštena u periodu od 1698. do 1724. godine i kao većina srpskih svetinja u drugoj polovini 18. veka, prepuštena propadanju. Teror ozloglašenog Jašar-paše se ogledao u uništavanju mnogih srpskih svetinja i crkava, kada je u Gračanici skinut olovni pokrivač sa krova. Nakon prvog srpskog ustanka, deo Srbije je konačno oslobođen, te je u drugoj polovini 19. veka porastao značaj Gračanice, ne samo kao religioznog centra, vec i kao kulturnog središta. 1874. godine je crkva manastira Gračanica dobila novi krov od lima, a postavljeni su i veliki gvozdeni krstovi doneti iz Beograda. Gračanicu je 1878. godine privremeno oslobio odred srpske pešadije, ali je po odredbama Berlinskog kongresa ova teritorija bila vraćena Turskoj. Početak 20. veka predstavlja i početak novog poglavlja u životu Gračanice, kada je 1903. godine postavljeno crkveno zvono, koje se ponovo oglasilo prvi put od 16. veka. Izbijanjem balkanskog rata 1912. godine, Gračanica je konačno dospela u srpske ruke, ali je za vreme Prvog svetskog rata, nažalost, bila opljačkana od Bugara. Loše staranje o manastiru se nastavlja i nakon konačnog oslobođenja i stvaranja Kraljevine Jugoslavije 1918. godine. 1923. godine, mermerna ploča sa natpisom “”France-Serbie – 1914-1918”, poklon francuskog maršala Franše D’Eperea / Franchet d’Esperey/ je postavljena na severnu stranu glavnog stupca u naosu, pri čemu je uništen deo fresaka. Najveća šteta manastiru Gračanici je naneta iz neznanja, 1924. godine, postavljanjem mermernih podnih ploča sa uništenog turskog amama Jašar-paše. 1927. godine je čitava spoljna fasada Gračanice prekrivena cementnim malterom, sa iscrtanim spojnicama u cilju imitacija kamene gradnje. Drugi svetski rat je Manastir Gračanica preživela bez većih oštećenja. Od 1957. do 1964. godine je Gračanica podvrgnuta arheološkim ispitivanjima, a od 1963. godine je izvršena arhitektonska konzervacija i čišćenje i konzervacija fresaka.\nManastir Gračanica je deklarisan kao kulturni spomenik I kategorije koji funkcioniše kao crkva sela Gračanica, ali i kao istoimeni ženski manastir. Manastir Gračanica je nekoliko puta granatiran od strane Albanskih terorista tokom rata na Kosovu i Metohiji 1998.-1999. godine, kada je pretrpeo oštećenja prednje fasade. Gračanica pripada UNESCO svetskom kulturnom nasleđu u opasnosti. U manastiru Gračanica se održavaju kulturni programi i događaji od značaja za srpsko stanovništvo ovog dela Kosova i Metohije.


3D modeliranje - Mapi | Poster\nBIM (Building information modelling) je velika prilika za geodetske stručnjake u budućem periodu zbog velike korelacije sa prostorom i prostornim informacijama. BIM nudi poznato okruženje i brojne mogućnosti za geodetske stručnjake, zasnovan na računarskoj tehnologiji i procesima u svrhu efikasnije izgradnje i održavanja građevinskih objekata. BIM je u velikoj korelaciji sa GIS (Geografskim Informacionim Sistemom) i zasniva se na sličnim principima i osnovama, naime svaka instanca (objekat) ima svoj atribut koji ga opisuje. U GIS-u to može da bude parcela koja ima svoje atribute, kao što je površina, vlasništvo, tereti i sl., a primjer u BIM-u može da bude konstruktivni element objekta sa opisnim podacima.\nBIM pruža mogućnost da se na osnovu računarske tehnologije definiraju relevantni čimbenici za uspješnu izgradnju. Pored navedenog, važno je naglasiti da je BIM nije trodimenzionalni prikaz objekata već da je to proces izrade projekata i projektne dokumentacije. Osnovna svrha BIM procesa pri izgradnji objekata je smanjenje troškova, smanjenje vremenskog perioda izgradnje i povećanje sigurnosti pri izgradnji.\nVećina EU država uvodi zakonske propise kojima se reguliše obavezna upotreba BIM procesa pri izgradnji i upravljanju, naročito se ovo odnosi na javne radove, međutim sve je veći broj privatnih kompanija koje su se odlučile za BIM proces zbog ostvarivanja znatnih ušteda. Najdalje u upotrebi BIM tehnologije i procesa su otišle skandinavijske države.\nKljučni dio razmjene informacija tokom BIM projekta je osigurati da sve komponente i zainteresovane strane rade u istom koordinatnom sistemu. Iako je važno tokom početnog planiranja, georeferencirane pozicije su manje važne za izvođače građevinskih radova. Geodetski stručnjak može pružiti nezamjenljivu uslugu tako što će upravljati horizontalnom i vertikalnom transformacijom datuma između različitih modela lokacije i dizajna za izgradnju jedinstvenog, dosljednog 3D referentnog okvira.\nPored doprinosa BIM procesa pri izgradnji, dešava se i inverzni postupak, naime često je neophodno izvršiti prikupljanje geoprostornih podataka promatranog objekta (već izgrađenog) kako bi se uspješnije upravljalo istim. Prikupljanje geoprostornih podataka je dobro poznato geodetskim stručnjacima. Najčešće upotrebljene metode su:\nUred za geodetske poslove GeoGIS studio je u mogućnosti da kreira:\n3D model objekta na osnovu podataka laserskog skeniranja,\n3D model na osnovu pdf i dwg 2D crteža,\n3D model na osnovu detaljnog premjera.\nRevolution Slider Error: Slider with alias BIM not found.\nMaybe you mean: 'O nama' or 'City_map'\nZa sve dodatne informacije možete nam se javiti!\nVaš GeoGIS studio\nBIMCADGeodetGeodetske uslugeGeodezijaLasersko skeniranjeObradaOutsourcing\nGeodetski ured GeoGIS studio je počeo sa radom\n2018 © GeoGIS studio


SRBIJA USKORO DAJE SUBVENCIJE ZA ELEKTRIČNE I HIBRIDNE AUTOMOBILE - MontEnergija\nHome E mobilnost\tSRBIJA USKORO DAJE SUBVENCIJE ZA ELEKTRIČNE I HIBRIDNE AUTOMOBILE\nSRBIJA USKORO DAJE SUBVENCIJE ZA ELEKTRIČNE I HIBRIDNE AUTOMOBILE\nMinistar zaštite životne sredine Republike Srbije Goran Trivan najavio je da će za nekoliko dana biti raspisan konkurs za dodjelu subvencija za kupovinu električnih i hibridnih automobila, kao jedna od mjera za smanjenje zagrađenja vazduha u Srbiji.\nKako je rekao, “to jeste simbolika, bez obzira koliko para ćemo izdvojiti, jer na taj način građanima hoćemo da kažemo da treba da mislimo o tome da mijenjamo kvalitet vozila koje vozimo”.\n“To će nam pomoći da udišemo mnogo čistiji vazduh”, kazao je Trivan novinarima u pauzi konferencije organizovane povodom završetka tvining projekta “Podrška EU razvoju strateškog okvira u oblasti upravljanja otpadom”.\nUpitan o kvalitetu vazduha u Srbiji ovih dana, ministar kaže da je kvalitet promjenljiv i onakav kakav je u prethodnih deset i više godina.\nMoramo, naglašava, zato mijenjati navike i energente koje koristimo. Važno je, kaže ministar, što javnost razumije da je to važno i što vrši pritisak da se brže i bolje pomeraju stvari naprijed.\n“Glavni rezultat čitave situacije jeste svijest o tome šta su zagađivači u Srbiji”, rekao je Trivan.\nOvom izjavom ministar Trivan je potvrdio ranije najave koje je na temu zagađenja vazduha izneo u\nNa pitanje koje konkretne mjere bi mogle da se primijene, mistar je kazao da će Ministarstvo zaštite životne sredine u budžetu za ovu godinu pokušati da obezbijedi subvencije za hibridna i električna vozila.\nTada je podsetio i da je od 1. januara uvedeno oslobađanje od dijela poreza na upotrebu hibridnih i električnih vozila.\n“Mora se riješiti i pitanje ekoloških taksi koje postoje na uvoz novih a ne polovnih automobila kako je sada slučaj i što je svojevrsni paradoks”, naglaso je Trivan u izjavi za b92.\nVLADA FBiH DALA ODOBRENJE ZA KOGENERACIJSKO POSTROJENJE 14,45 MW\nNAJUGROŽENIJIM PLAĆENO TRI MILIONA EURA, VLADA NASTAVLJA SUBVENCIJE\nKEN BLOCK TESTIRAO PRVO ELEKTRIČNO RELI VOZILO...


FX Hotel Chongqing Chongqing, hotel Кина. Ograničeno trajanje ponude!\nFX Hotel Chongqing No.252 Dushihuayuan West Road, Shapingba District , Chongqing,\nFX Hotel Chongqing - Opis\nkolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici No.252 Dushihuayuan West Road, Shapingba District sa pozicijom severozapad za grad Chongqing, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Stil ovog hotela za grad Chongqing je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Recepcija otvorena 24 sata, Televizija.Pripada hotelskom lancu FX Hotels.\nFX Hotel Chongqing tip(ovi):\nOvaj hotel je deo lanca: FX Hotels™\nFX Hotel Chongqing sadržaji i usluge\nNa 20 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici No.16 Gu Zhen Heng Street Ci Qi Kou Sha Ping Ba District, a pozicija mu je zapad za grad Chongqing. Sve to ga čini idealni\nStil hotela Chongqing Minshan Hotel je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Perionica. Hotel ima 95 soba/e/u, i to od soba tipa Superior Room do soba tipa Deluxe Room. Cene najjeftinijih 11,8 km -\nNalazi se u ulici No.39 Sanxia Square Shapingba Strict, pozicija mu je zapad za grad Chongqing, a od centra je udaljen samo 18 minuta kolima.Stil hotela Homey Hotel(Chongqing Shayi Dian) je Porodičan,\nStil ovog hotela za grad Chongqing je Porodičan, a kategorija dve zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..Na 20 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici No.63 Tianxin\nPozicija ovog hotela je zapad za grad Chongqing, a nalazi se u ulici Shapingba District of Chongqing City Garden West Road, No. 2, na samo 22 minuta kolima od centra grada.Stil ovog hotela kategorije 12,7 km -\nNa 19 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici No.5 Sanxia Cinema sa pozicijom zapad za grad Chongqing, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoli\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Chongqing. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Na 19 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici N\nStil ovog hotela kategorije četiri zvezdice je Luksuzan za grad Chongqing. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Na 20 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici No. 16 Ciqikou\nNa 14 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici No.6 Xihu Road, Yubei District sa pozicijom severozapad za grad Chongqing, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li os