Dela i ljudi\nIz knjige "Njegoš i Albanci", akademika prof. dr Kaplana Burovića\nEpska sudbina balkanske braće\nDelo akademika Kaplana Burovića, "Njegoš i Albanci", prva je objavila Omladinska muzičko-poetska asocijacija (OMPA ) 2002. u Podgorici, čiji je izdavač Željko Stanković vrlo visoko ocenio, rekavši između ostalog: "...Nakon objavljivanja ovog djela, u tzv. njegošologiji, ništa neće biti isto". Ubrzo, mnogi mediji su preštampali studije iz ove knjige, a pre koji mesec, Književna zadruga Srpskog nacionalnog saveta, priredila je i njeno drugo dopunjeno izdanje (izdavač dr Momčilo Vuksanović, urednik Budimir Dubak). Magazin Tabloid objavljuje odabrana poglavlja iz ovog značajnog dela\nPisati za prevode glavnih dela svetske književnosti je jedno posebno zadovoljstvo, ali istovremeno to je i jedna odgovornost isto toliko posebna. Čovek ne zna odakle da počne, u jedno vreme kad svaku reč treba da odmeri dobro, pošto nema posla sa jed-nim kakvim bilo književnikom i, preko svega, koga drugi ne poznaju. Ovako reših da vam najpre iznesem biografiju Njegoša, ovog kolosa crnogorske i jugoslovenske književnosti, jer, iako poznat u svojoj zemlji i na svetu, Albanci ga poznaju malo ili nimalo. Preko svega, u vezi sa njim, nažalost, albanski svet je i denigriran...\nU prevodu Zarije Brajovića možemo slobodno reći da je Njegoš progovorio i na albanskom jeziku...\nAli Njegoš je progovorio na albanskom jeziku, tačnije rečeno - albanski, i u jednom drugom smislu. I upravo preko Gorskog Vijenca. Ovo nije ni najmanje paradoksalno, niti za čuđenje. Njegoš je u svakom pogledu najdostojniji sin svoga naroda. Ne samo za svoje vreme.Preko njega saznajemo da je crnogorski narod kroz vekove gajio najlepša osećanja i najveće poštovanje za Albance, bez obzira na njihovu drukčiju versku pripadnost, bez obzira i na to što su se oni ujedinili sa turskim okupatorom i postali njihova isukana sablja, jedna od najbritkijih sablji u svim turskim osvajačkim pohodina na Balkanu i po celom svetu, pa i protiv Crnogoraca. O tome nam svedoči pre svega delo Njegoša, zatim delo Marka Miljanova, (posebno život i delo Kaplana Burovića, koga Albanci poznaju sa pseudonimom Kapllan Resuli i ni dan-danas ne mogu shvatiti kako je moguće da on nije Albanac!), kao i dela mnogih drugih Crnogoraca, koje je rodio, odgojio i vaspitao kao takve crnogorski narod.\nU Gorskom Vijencu Njegoš često i sa posebnim poštovanjem spominje susede Crnogoraca. Među njima na poseban način Albance, o kojima nam kaže sve samo najpozitivnije, najlepše.\nNe jedan put, on visoko uzdiže slavnu figuru nacionalnog heroja Albanaca - Skenderbega, kome posvećuje svoju posebnu pažnju, svoje stihove i svo-ju naklonost, najveće poštovanje,postavljajući ga po-kraj nacionalnog heroja Srba i Crnogoraca - Miloša Obilića. Još na samom početku poeme, stih 31, Njegoš kaže: "...Skenderbeg je srca Obilića".\nA, što je više mogao reći?! Pa ni za svoje najhrabrije Crnogorce on veće pohvale nema. I za njih, najpohvalniju reč, koju je rekao i mogao reći, jeste da je Obilića koleno, ili srca Obilića. No, da vidimo što znači ovo ?\nPostavljajući albanskog nacionalnog heroja pokraj svog nacionalnog heroja, demostrirajući ovo vanredno poštovanje za albanskog nacionalnog heroja, za njegovo junaštvo i samopregornu neprekidnu borbu protiv zajedničkog neprijatelja, okupatora Crne Gore i Albanije, čitavog Balkana, on u stvari demonstrira vanredno poštovanje i prema samom albanskom narodu, što ćemo videti i u nastavku. Poštovanje prema narodima nije apstraktno. Ono se izražava i konkretizira u poštovanju prema predstavnicima naroda, prema značajnim figurama i njihovim dostojni delima. Na jednom dugom mestu, stihovi 2345-2347, obraćajući se Crnogorcima, za Bosance i Albance Njegoš kaže :\nŠto je Bosna i pô Arbanije ?\nVaša braća od oca i majke ;\nSvi ujedno, i dosta rabote !\nZnači, po Njegošu, Albanci su sa Crnogorcima braća od oca i majke. Treba znati da se vladar Crne Gore, Ivan Crnojević, oženio Marom, kćerkom Jovana Kastriote, najstarija sestra Skenderbega4. I albanske velmože su se ženili Crnogorkama-Srpkinjama. Tako je prvi poznati velmoža Albanije Progon oženio svoga sina Dimitra sa Komnenom, kćerkom Stevana Nemanje Prvovenčanog. Prema tome, ako je taj Progon bio Albanac, kako to pretendiraju albanski akademici, onda su Albanci ujaci Crnogoraca i Crnogorci - ujaci Albanaca. A, to znači da su braća.\nSledstveno, kao što ne odvaja od svoga naroda svoju slovensku braću Bosance (sa hercegovačkim vezirom Ali-pašom Rizvanbegovićem on se i pobratimio!). Njegoš ne odvaja ni Albance, koji nisu po krvi Sloveni. I ovo čini sa najplemenitijim osećanjima, sa jednim stavom punog najvišeg i najsuptilnijeg poštovanja za sav albanski narod, ne samo zato što su njegov i bosanski narod u istim okolnostima, pod istom okupacijom i pred istim životnim problemima kao i albanski narod, ne samo zato što se njihova krv vekovima mešala i prelivala iz jednog srca u drugo, već pre i iznad svega - zato što mu to nalaže čojstvo i najprogresivnije vaspitanje vremena za to, kao i dužnost ljudska svakolika, kako bi rekao On.\nU stihovima 1640-1652 njegove poeme, kad Mletački dužd traži od vojvode Draška da mu kaže nešto više za susede Crnogoraca, vidite kako mu ovaj Crnogorac odgovara :\nPa poslijed poče djetinjati ;\nZa Bošnjake i za Arbanase :\n" Kad uhvate - kaže - Crnogorca,\nbilo živa al' mrtva, u ruke,\nhoće li ga izjest, što li rade ? "\n-" Đe izjesti, ako boga znadeš,\nkâ će čovjek izjesti čovjeka ? "\n" Ma sam čuo - opet mi govori -\njedan narod tamo zmije jede ".\n-" Kakve zmije, čestiti principe,\na gadno je na put pogledati,\nsve se dlake naježe čovjeku ! "\nKako vidite, vojvoda Draško izražava svoje najdubjle negodovanje i za sama ta pitanja, koja su mu u Mletke postavili u vezi suseda, Albanaca, i brani ih kao da je reč o njegovom narodu.\nTreba da naglasimo ovde da među Albancima, ne samo usmeno, već i pismeno, što više i u posebnim knjigama, u pamfletima i paskvilama, pa i u najozbilnijim izdanjima, sa pečatom Akademije Nauka Albanije, sa firmama profesora, doktora, akademika, dan-danas kruže reči i mišljenja među najnepravilnijim, najprljavijim i najogavnijim protiv Njegoša i njegovog dela. I ne samo protiv Njega. Nema tog Crnogorca koga Albanci ne ogovaraju na neki način. Koliko za primer napominjem Milana Rakića i Marka Miljanova, a da i ne spomenemo Kaplana Burovića.\nNe samo savremenici Njegoša, već i oni koji su se rodili sto ili i stopedeset godina posle, kad god progovore o Milošu Obiliću, oni će progovoriti o njemu da bi ga prisvojili, da ubede svoje čitaoce da Miloš Obilić nije ni Crnogorac niti Srbin, već čistokrvni Albanac. Kad progovore o Crnojevićima, opet će reći da su Albanci. Oni su za Albanca proglasili i Stevana Nemanju. Možda su zato spalili mošti njegovog sina Svetoga Save na Vračaru, kraj Beograda, bar u njihovoj fantaziji, koja je izraz njihovih želja ?! Možda su zato odrali na živo deset puta pomenutog Crnogorca Kaplana Burovića, u doslovnom smislu te reči, da bi mu našli tu albansku čapru?!\nEn bloc, Albanci misle i pišu da su svi Crnogorci slovenizirani Albanci. Pa i za Srbe isto tako. Za njih nema na svetu ni Crnogoraca ni Srba. Što više tako se izražavaju i oni Albanci, koji su nam se do juče busali u prsa za markisizam-lenjinizam, za internacionalizam. Zasljeplenost Albanaca jednom biološkom mržnjom prema Slovenima uopšte i prema Srbima, Crnogorcima i Makedoncima posebno, opšta je stvar. Posle DSR ona je kreščendo rasla i pos-ednjih decenija dostigla je vrhunac.\nKod glasa Skenderbeg u svetskoj literaturi, delo Fjalori enciklopedik Shqiptar, Tirana 1985, str. 968, naći ćete i ime Amerikanca Henri Longfellou, koji je 1873. godine pevao o Skenderbegu, ali ne i ime Njegoša, koji je pre njega tako visoko uzdigao ovog albanskog nacionalnog heroja i sve Albance redom, nazivajući ih i braćom. Albanska netrpeljivost prema drugim narodima,posebno pre -ma susedima,tako je očita,da je i albanski rasista Ismail Kadare, sred Pariza, bio primoran da prizma da su Albanci jedan rasistički narod.\nVreme je da Albanci shvate istinu onako kako je. Između ostalog ovom cilju će poslužiti i novi prevod Gorskog Vijenca, ovog najhumanijeg i najdemokratskijeg dela, koje puni drugi vek od kad je stvoreno i objavljeno. Ovim dinjitoznim prevodom, objavljen 1997. godine od Instituta za štiva i nastavna sredstva u Podgorici, biblioteke Albanaca će se snabdeti sa jednim od glavnih dela svetske književnosti, duša će im se obogatiti sa najplemenitijim osećanjima, sa visokim umetničkim preživljajima, dok će se horizonti njihovih znanja proširiti sa novim podacima, tačnim i naučnim, za njihovog severnog suseda, sa kojim ih mnogo što zajedničko veže i, kao sa nijednim drugim narodom, pretrpeli su i delili duž čitave svoje istorije istu sudbinu, jer su se i borili rame uz rame protiv zajedničkog neprijatelja i za zajedničke ciljeve.\nOvome će mnogo doprineti i konstruktivni predgovor prevodioca Zarije Brajovića, koji zaslužuje posebnu pažnju.\ndana 25. januara 1998.\n*) Fragmenat studije Njegoshi foli edhe shqip (Njegoš je progovorio i na albanskom jeziku), koja je objavljena u celosti na albanskom jeziku u reviji YLBERI God. VI,Br. 7, Ženeva 1998, str. 9-12.\n1) O ovome vidite studiju Njegoš na albanskom jeziku, koja se donosi u ovoj knjizi.\n2) Pod turskom zastavom, a vođeni od paša kuće Bušatlić, Albanci su više puta oblili Crnu Goru u krvi, pa su ušli i na Cetinje i spalili ga, pošto su zaklali sve živo što im je dopalo u ruke.\n3) Jovan je pravo, kršteno ime oca Skenderbega. Albanci, videći u tome nešto srpsko, promenili su mu to ime u JAN (Sami Frasheri). Pošto su postali svesni da ni to ime nije albansko, već vlaško ili grčko, opet su mu promenili ime i, na kraju, napraviše od njega ĐON. Ali Đon je albansko katoličko ime, dok je otac Skënderbega bio pravoslavac, pa mu prema tome ni to ime ne priliči.\n4) U Objašnjenja uz GORSKI VIJENAC piše : " Knjeginja Ivanbegovića - žena Ivanbega Crnojevića bijaše Marija (Mara), kći arbanaškog velmože Arijanita ", str. 141. Koliko ja znam, ona je bila najstarija kćer Jovana Kastriote. Tako piše i prevodioc VIJENCA Zarija Brajović, str. V, a tako kažu i al-banski akademici:Vidite FJALORI ENCIKLOPEDIK SHQIPTAR, Tirana 1985, str. 461, kod glasa Kastrioti Vojsava.\n5) Injac ZAMPUTI: FISHTA, KOHA, NJERIU, VEPRA, Tirana 1993, str. 114.\n6) JEDNA ANONIMNA GRUPA ALBANSKIH INTELEKTUALACA: OTVORENO PISMO, Lucern (Švajcarska), dana 19. juni 1995. Deo ove paskvile, koji se odnosi na Nje-goša, preštampan je u reviji YLBERI, God. III, Br. 4, Ženeva 1995, str. 24. Njen faksimil se donosi u celosti u ovoj knjizi.\n7) Kapllan RESULI: Millan Rakić dhe Mark Krasnići, u delu ILIRËT DHE SHQIPTARËT - studije, Ženeva 1994, str. 143-146.\n8) Kapllan RESULI: Marko Milanov dhe shqiptarët (Marko Milanov i Albanci), u delu ILIRËT DHE SHQIPTA-RËT (ILIRI I ALBANCI), Ženeva 1994., str. 81-88.\nNjegoš i Gergelez Alija*\n(povodom neosnovanih optužbi Albanaca protiv Njegoša)\nSpev Lahuta E MalsisË (Gorske Gusle) je glavno delo albanskog pisca, Franjevca Đerđa Fište (Gjergj Fishta, 1871-1940). Istovremeno to je i glavno delo albanske književnosti u poeziji, albanska nacionalna epopeja.\nĐerđ Fišta se rodio 23. oktobra 1871, u Fište, selo u okolini grada Škoder (Skadar). Učio je u koledžu Trošana (Skadar), studirao je filozofiju i teologiju u Gorici, kraj Livna (Bosna), i bio prisan prijatelj našeg Silvija Strahimira Kranjčevića, o kome je pevao i posvetio mu jednu od svojih najlepših pesama.\nPo povratku sa studija, 1894. pričešćen je za popa i imenovan za nastavnika u koledžu Trošana, zatim je bio običan pop crkve sela Gomsiće (okolina Skadra), gde se upoznao sa Preng Dočiem, poglavarom crkve oblasti Mirdita, jedan od najjačih albanskih pesnika tog vremena. Sa njim je formirao Književno društvo Bashkimi (Jedinstvo), čija je azbuka, na pravopisnom kongresu Albanaca 1908. godine, izabrana za azbuku albanskog jezika.\nNa tom Kongresu Fišta je jednoglasno izabran na dužnost predsednika Komisije za određivanje današnje azbuke albanskog jezika. Godine 1902. imenovan je za direktora Franjevačke gimnazije u Skadar, gde je među prvima počeo da upotrebljava u nastavi albanski jezik. Bavio se intenzivno književnim stvaranjem, kao i društveno-političkom i kulturnom delatnošću. Kao pisac i publicista on je glavni predstavnik klerikalno-katoličke književnosti Albanaca.\nU Zadru (današnja Hrvatska), godine 1905., objavljuje prvu pesmu speva Gorske Gusle. Od 1913. do 1938. upravlja časopis Hylli I DritËs (Zvezda Danica), jednu od najaktivnijih tribina katolika Skadra i Severne Albanije, koju je sâm osnovao. U to vreme proslavio se kao jedan od najvećih književnika Albanije. Zato su ga 1919.godine izabrali za delegata Albanije na Mirovnoj konferenciji u Parizu, a 1921. godine izabran je i za poslanika albanskog parlamenta, gde je imenovan na dužnost potpredsednika Sobe, predsednik Komisije za Prosvetu i Komisije Bilansa.\nGodine 1907, u Sarajevo, objavljuje satirični spev Anzat e Parnasit (Ose Parnasa), a 1909., opet u Zadru, objavljuje knjigu Pika Voeset (Kapi rose). Zajedno sa Ljuiđom Gurakućijem (Luigj Gurakuqi), jedan od najeminentnijih albanskih društveno-političkih radnika svoga vremena, takođe i pesnik, i to izvrstan, formirao je godine 1917. Literarnu komisiju, koja je odredila geginski dijalekat Severne Albanije za albanski službeni i književni jezik.\nU oktobru 1921,. otvorio je u Skadru gimnaziju Illyricum pod upravom Franjevaca. Godine 1923. objavio je pamflet u stihovima Gomari i Babatasit (Magarac oca Tasa), koji je - kako kažu albanski akademici - "upravljen protiv laiciziranja škola u Albaniji uopšte, protiv društvenog i kulturnog napretka zemlje. Jedan dobar deo njegovog književnog stvaranja prožima se duhom verske nastrojenosti".\nIduće 1924. godine, objavljuje delo Mrizi i Zanave (Odmaralište vila), a 1927. melodramu ShËn Luigj Gonzaga (Sveti Luka Gonzaga). Godine 1930. od Franjevačkog reda imenovan je Lector Iubilatus honoris causa. Iste godine predstavlja Albaniju na Interbalkanskoj Konferenciji u Atini, zatim u Stambolu (1931) i u Bukureštu (1932).\nGodine 1935. izabran je za Provincijala Franjevaca Albanije. Na dan okupacije Albanije od italijanskih fašista, 7. aprila 1939., pozdravio je okupatore kao oslobodioce od muslimana. Odmah posle toga proglašen je za člana Akademije nauka Italije. On je prvi albanski akademik. Njegovo književno stvaranje je jako široko i raznoliko. Pisao je pesme, poeme, drame i dr. Umro je 30. decembra 1940. i sahranjen je u crkvi Gluhog Dola u Skadru, koju su enverovci razorili i posmrtne ostatke Đerđa Fište bacili u reku, pošto su ga vlasti okarakterisale i osudile kao najreakcionarnijeg pisca albanske književnosti. Posle pada enverizma počela je rehabilitacija Đerđa Fište.\nNjegovo glavno delo, spev Gorske gusle, prožima se besnim šovinizmom protiv Slovena uopšte, a protiv Crnogoraca napose. Ono je služilo i služi albanskim nacionalistima za indoktriniranje i huškanje albanskog naroda protiv svih svojih suseda.\nU tom delu, koje je počeo da u odlomcima objavljuje za vreme turske okupacije Albanije i dovršio ga 1937. godine, kada se objavljuje po prvi puta u potpunosti, stožer događaja je borba Albanaca protiv Crnogoraca. Spev predstavlja jednu epsko-poetičnu panoramu glavnih istorijskih događaja godina Albanske lige (1878), pa sve do proglašenja nezavisnosti Albanije (1912).\nSpevan je u duhu albanskih narodnih pesama, pogotovo epskog ciklusa o Krajišnicima (junacima naše Krajine, u Hrvatskoj) i sa "pozicija katoličkog klera; u njemu je Đerđ Fišta himnizirao zaostalost života albanskih gora, patrijarhalizam, neznanje, uzdizao je najamništvo i dr.", kako to kažu sami albanski akademici, a i drugi, pa i strani naučnici.\nU Gorske gusle, kod pete pesme, sa naslovom DEKA (Smrt), inkludiran je i epos o Gergelez Aliji (na albanskom Gjergj Elez Alija), kompilacija omonimne pesme albanske narodne epike (cikal o Krajišnicima). Za Đerđ Elez Aliju, u brazdi narodne rapsodije, peva uz gusle Kacel Doda, dok ga Oso Kuka sa mladićima slušaju. Savremeni albanski naučnik Injac Zamputi kaže " da postoji jedan poseban razlog zašto je inkludirao Fišta u " GORSKE GUSLE " tu epizodu ". Prema njemu: "...Razlog je jer je za Đerđ Elez Aliju pevao u Gorskom vijencu i Njegoš, ali poklanjajući ga turskom logoru,skidajući mu karakteristiku branioca svoje zemlje. Fišta je hteo da kaže svetu da su heroji pesama o Krajišnicima naši i da se njihova zbivanja ponavljaju sa novim herojima".\nZa albanski ciklus narodnih epskih pesama o Krajišnicima i o njegovom poreklu pisao sam jednu posebnu, detaljnu i zamašnu studiju. Zato se ovde neću zadržati na tretirani problem porekla tog ciklusa i same rapsodije Gergelez Alija, kao i same ličnosti Đerđ Elez Alije.\nOvde hoću da tretiram optužbe, koje se upravljaju protiv našeg nacionalnog pesnika Petra II Petrovića Njegoša (1813-1851), koji je Gorski vijenac, njegovo glavno delo i remek delo crnogorske književnosti svih vremena, nacionalna epopeja Crnogoraca i svih Jugoslovena, napisao ne samo za dob-ro svog naroda i svih Jugoslovena, već i čovečanstva uopšte, sa posebnom najpozitivnijom poentom za Albance. Od Njegoševog Gorskog vijenca, pored Crnogoraca, najviše su videli i imali dobra sami Albanci, za što bi trebalo posebno pisati.\nU jednoj epizodi poeme Gorskog vijenca Njegoš prikazuje svatove muslimana Crne Gore, nekakvog Mustafića iz Inogora (kraj Rijeke Crnojevića), koji - prolazeći poljem - pucaju iz pušaka i pevaju. U ovom njihovom porodičnom veselju učestvuju i njihova braća, Crnogorci hrišćanske vere. Je-dan od Crnogoraca muslimanske vere, koga Njegoš pogrešno, ali po tradiciji, naziva Svat Turčin, peva :\nGergeleze, krilo od sokola\npred proroka da priđe izađeš,\nna tvojega krilata halata !\nNe zaborav sablje i mizdraka\ni tvojega biča paklenoga\njer su Vlasi uši podignuli\nda okupiš stoku u torinu,\nvuci su ti ljuto pogladnjeli.\nda ne laju paščad na proroka.\nU produžetku, Svat Crnogorac (podrazumeva se Crnogorac hrišćanske vere), odgovara mu pevajući i on :\nĐe si, Marko, nagnuta delijo ?\nal si opet naša perjanica.\nPojaš' Marko, tvojega Šarina.\ndo tvojega teška šestoperca.\npa mu na čast prorok i hurije !\nZnači, kako vidite, imamo jednu prosto versku kontradikciju između Crnogoraca hrišćanske i Crnogoraca muslimanske vere, između onih koji se bore za nacionalno oslobođenje od turskog ropstva i onih koji su se stavili u službi okupatora. Apsolutno ništa sa Albancima ili sa bilo kojim Albancem, pa ni sa "njihovim" Đerđ Elezom. Ovo je i kvintesencija ovog dela, gde se za Albance i njihovog nacionalnog heroja Skenderbega govori samo najlepše.15\nOva pesma svata " Turčina " je originalno stvaranje Njegoša, a ne kakva kompilacija, kao što je slučaj kod Fište. Ona nije uzeta ni iz koje poznate rapsodije o Gergelezu Aliji, ali se oslanja na jugoslovenske narodne pesme o njemu i na jugoslovensku narodnu tradiciju: prvi deo, svata "Turčina", na tradiciju naših jugoslovenskih muslimana, a drugi, svata Crnogorca, na tradiciju naših jugoslovenskih hrišćana. Vuk Karadžić, u njegovom Rečniku piše:\n"...Srblji pripovedaju da je nekakav Turčin iz Bosne Gergelez Alija (koji se pjeva u pjesmama) skočio na konju s toga brda (s brda Gergelez u Budimu) u Dunav za carevo zdravlje, kad su Turci osvojili Budim g. 1526. "\nKako rekosmo, Njegoš pogrešno naziva Turcima njegove sunarodnike muslimanske vere, polazeći od vere, jednačeći ovako njihovu muslimansku veru sa turskom nacionalnošću, iako na jednom drugom mestu i sâm kaže :\nNe pita se ko se kako krsti,\nveć čija mu krvca grije prsi\nNjegoš je sasvim svestan da to nisu pravi Turci, već rođena braća hrišćanskih Crnogoraca. Sav je Gorski vijenac prožet ovom svešću i pomenutom izražajnom greškom.\nOvo jednačenje muslimanske vere sa turskom nacionalnošću čini i Vuk Karadžić. Ovo čine i dan-danas skoro svi, iako se istina probija napred i hrišćanski Jugosloveni se razjašnjavaju i osvešćuju da tzv. "Turci" ne samo što nisu Turci, već su i braća iste krvi i istog nacionalnog porekla sa svim ostalim hrišćanskim Jugoslovenima.\nJasno je da se od rečenoga izdvajaju pravi Turci, koji se razlikuju od ovih jugoslovenskih "Turaka", pre svega njihovim turskim jezikom, kome u Gorskom vijencu nema traga, što znači da u njemu nema ni govora o Turcima.\nJugosloveni hrišćanske vere nazivali su Turcima i muslimane ostalih nacija Balkana. Znači i muslimizirane Albance.\nNjegoš je stvorio jedno umetničko delo, a ne neku naučnu studiju. Sledstveno, on se ne bavi nacionalnim poreklom Gergelez Alije. Njegoš niti oduzima Gergelez Aliju nikome, nijednoj naciji, ponajmanje Albancima (!), niti ga daje kojoj drugoj naciji, ponajmanje svojoj, Crnogorcima. On njega ne daruje ni "turskom logoru", već ga tretira onako kako je bio u svesti narodnih masa i u stvarnosti, u svesti jugoslovenskih masa (muslimana i hrišćana) i turskih masa.


Suša spržila 270 miliona, skaču cijene hrane - Worldnews.com\nSuša spržila 270 miliona, skaču cijene hrane\nBANJALUKA - Ovosezonsko smanjenje obima poljoprivredne proizvodnje u RS moglo bi, po procjenama resornog ministarstva, biti teško oko 270 miliona KM, a stručnjaci ocjenjuju da će se to odraziti i na rast cijena hrane, uglavnom domaće. ...\nJeftina pića iz uvoza preplaviće bh. tržište\nBANJALUKA - Predloženo uvođenje posebnih akciza na alkoholna i bezalkoholna pića u BiH, kao namjenskog prihoda fondova zdravstvenog osiguranja u BiH, a kojima bi...\nDO 2050. godine stradaće pola miliona ljudi\nLONDON - Oko pola miliona ljudi moglo bi da strada od posljedica globalnog zagrijavanja do 2050. godine, upozoravaju klimatolozi. Zbog klimatskih odstupanja, dolazi do...\nSavjet ministara BiH usvojio Državni godišnji program za zaštitu potrošača\nSARAJEVO - Savjet ministara BiH usvojio je danas na sjednici Izvještaj Ministarstva finansija i trezora o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih...\nJelka Milićević: Jedni drugima u koaliciji još ne vjerujemo\nBANJALUKA - Najboljim ministrom u Vladi Federacije BiH, po izboru čitalaca "Nezavisnih novina", proglašena je Jelka Milićević. S dopremijerkom FBiH, ministarkom finansija,...\nBANJALUKA - Ukupna proizvodnja najvažnijih ratarskih i povrtarskih kultura u proljećnoj sjetvi trebalo bi da bude zasnovana na oko 14.000 hektara, a očekivana vrijednost...\nBANJALUKA - Ukupna proizvodnja najvažnijih ratarskih i povrtarskih kultura u proljećnoj sjetvi trebalo bi da bude zasnovana na oko 14.000 hektara, a očekivana vrijednost usjeva je oko 480 miliona KM, rečeno je Srni u Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske. Prema informacijama područnih jedinica Resora za pružanje stručnih usluga pri Ministarstvu,...\nZnačajna šteta od mraza na voću\nBANJALUKA - U sjeverozapadnom dijelu Republike Srpske mraz je krajem aprila prouzrokovao štetu na oko 1.100 hektara voćnih zasada, ali i ranog povrća, navodi se iz Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske. Srni je u Ministarstvu rečeno da je najveća šteta konstatovana na području opština Gradiška, Kozarska Dubica, Novi Grad, Kostajnica, te gradova...\nUnaprijeđen pravilnik o podsticajima za ovu godinu\nBANJALUKA - Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske saopštilo je da će Pravilnik o podsticajima za 2016. godinu, prema obimu mjera podrške - 60 miliona KM i sistemu odobravanja sredstava, biti isti kao prethodnih godina, ali da je istovremeno prema mnogim detaljima značajno unaprijeđen. Novi Pravilnik biće pojednostavljen u smislu primjene i...\nČitajte u NEZAVISNIM: Statistika u klin, seljaci u ploču\nBANJALUKA - Statistički podaci pokazuju da se stočni fond u RS u prošloj godini blago oporavio, ali poljoprivredni proizvođači tvrde da te informacije treba uzeti s rezervom, jer je stanje na terenu sasvim drugačije. Naime, Zavod za statistiku RS objavio je juče da je u RS u prošloj godini došlo do porasta broja živine za 9,1 odsto, svinja za 3,7 odsto i goveda za 2,2 odsto,...\nIzvoz u CEFTA "skliznuo" za petinu\nBANJALUKA - Izvoz BiH u zemlje CEFTA u prvom kvartalu ove godine pao je gotovo za petinu, u odnosu na isti period prošle godine, dok je plasman robe posebno srezan u Crnu Goru i Srbiju, pokazuju podaci Agencije za statistiku BiH. Ekonomski stručnjaci smatraju da bi se uzrok tolikog pada izvoza, posebno u najveće trgovinske partnere iz CEFTA, mogao tražiti u jačoj konkurenciji...


SEEbiz.eu / RS / Cvetković: Istraga ubistva Ivanovića vodi do Kancelarije za KiM\nCOSCO otvara predstavništvo u Sarajevu\nUSKOK istražuje osumnjičenog za lažiranje SMS-ova za Mamića\nStefan Cvetković Oliver Ivanović Kancelarija za KiM\nCvetković: Istraga ubistva Ivanovića vodi do Kancelarije za KiM\nDatum objave: 11.07.2018. - 14:32:35\nBELA CRKVA - Novinar Stefan Cvetković, koji tvrdi da je u kontaktu sa kosovskim specijalnim tužiocem, izjavio je danas da istraga ubistva lidera Građanske inicijative Srbija, demokratija pravda Olivera Ivanovića ukazuje na veze ubica sa osobama iz Kancelarije za Kosovo i Metohiju.\n"Ivanović je streljan. ... Istraga ukazuje na postojanje osnovane sumnje da su organizatori likvidacije Olivera Ivanovića u bliskim kontaktima sa pojedincima iz Kancelarije za Kosovo i Metohiju Vlade Srbije", rekao je na konferenciji za novinare u Beloj Crkvi Cvetković.\nNovinar je rekao je u poslednjih desetak dana više puta bio na Kosovu, gde je imao kontakte sa specijalnim tužiocem koji je zadužen za istragu ubistva Olivera Ivanovića.\nCvetković je zatražio da vlada obavesti javnost sa kojim osobama je raskinut ugovor u poslednjih mesec dana u kancelariji za Kosovo i Metohiju.\nOn je konferenciju za novinare došao sa zavojem na glavi, a održao je u kafiću u kojem je napadnut u ponedeljak uveče.\nU momentu dok je Cvetković držao konferenciju za novinare, u celom gradu je nestalo struje. Cvetković je rekao da ni mobilni telefoni nisu radili neko vreme, zbog čega je i živi prenos konferencije za novinare koji je emitovan na društvenoj mreži Fejsbuk prekinut nakon pet minuta.\nCvetković je novinarima saopštio ime osobe koja ga je napala i optužio ga za pokušaj likvidacije i dodao da mu je mnogo važnije ko su nalogodavci.\nCvetković je napadnut u ponedeljak uveče u kafiću u Beloj Crkvi, kada mu je prišla nepoznata osoba i metalnim predmetom udarila ga po glavi.\nOn je kazao da ga je napadač udario metalnom šipkom i pokušao da ga pregazi automobilom.\nOsumnjičeni za napad na Cvetkovića uhapšen je u utorak, a on je i ranije pretio tom novinaru iz Bele Crkve.\nNa fotografiji koju je Cvetković tada objavio na Fejsbuk stranici vidi se da je iznad levog oka zadobio veliku posekotinu, koja mnogo krvari.\nCvetković je tada kazao da je otišao u Rumuniju, zbog svoje bezbednosti. Naveo je i da su mu lekari u toj susednoj državi konstatovali teške telesne povrede nakon napada.\nOn tvrdi da mu je dva dana pre napada povučeno policijsko obezbedjenje, uz obrazloženje da je napravljena bezbednosna procena i da mu bezbednost nije ugrožena.\nCvetkovićev nestanak bio je prijavljen 13. juna kasno uveče, a visoki državni funkcioneri su 15. juna rano popodne saopštili da je Cvetković pronadjen. Par dana kasnije održao je konferenciju za novinare u Beogradu kada je ostao pri tvrdnjama da su ga otela trojica nepoznatih ljudi, od kojih su dvojica na glavi imali maske, a treći i "nešto slično policijskoj znački".\nNovi postupak zbog kršenja propisa na tržištu bebi opreme\nBEOGRAD – Komisija za zaštitu konkurencije pokrenula je postupak ispitivanja povrede konkurencije protiv 172 učesnika na tržištu bebi opreme.


Dodik: BiH je nemoguća i eksperimentalno đubrište za nedovršene međunarodne političare, bit će referenduma | Hrvatska danas\nNaslovnica Inozemstvo Dodik: BiH je nemoguća i eksperimentalno đubrište za nedovršene međunarodne političare, bit...\nDodik: BiH je nemoguća i eksperimentalno đubrište za nedovršene međunarodne političare, bit će referenduma\nRepublika Srpska je usvojila Zakon o Danu RS i njegovo obilježavanje 9. siječnja je potpuno legitimno i nema mogućnosti da to bilo tko zaustavi. Nitko ne može iz osjećaja ljudi izbaciti da je 9. siječnja Dan Republike i spriječiti da ga slavimo, svidjelo se to nekome ili ne, istaknuo je predsjednik RS Milorad Dodik u razgovoru za Glas Srpske.\nOn je u tradicionalnom intervjuu za “Glas Srpske” povodom Dana Republike istaknuo da narod u Srpskoj mora ostati okupljen oko 9. siječnja.\n– Svatko na svoj način treba pokazati odnos prema Republici. Pozivam sve da 9. siječnja naprave nešto što će im ispuniti dušu i pokažu da su shvatili da su dio velike želje i ljubavi i velike Srpske koja slavi svoj dan. To može svatko od nas učiniti isticanjem zastave na kući, ispijanjem čaše šampanjca ili naše domaće rakije. Poželimo RS tog dana sve najbolje – naglasio je Dodik.\n* GLAS: U kakvoj političkoj, ekonomskoj i sigurnosnoj situaciji Srpska ulazi u novu godinu i slavi 25. rođendan?\nDODIK: Političko okruženje oko RS je i dalje nestabilno, a posebno turbulentno je bilo u BiH. Prošla godina je počela snažnijim najavama destabilizacije od strane opozicije pod utjecajem međunarodnog faktora koji je očekivao bunt. Došli su referendum i lokalni izbori koji su stabilizirali Srpsku u političkom smislu, učinili je institucionalno snažnijom i okupili je oko ideje koja se zove RS i Dan Republike. Na razini BiH je nastavljen muslimanski idealizam o tome da mogu imati BiH i da njome upravljaju i intervencionizam međunarodne zajednice. Politička snaga RS je ojačana, ona je jača na kraju 2016. nego na početku te godine. U ekonomskom smislu RS bilježi napredak vidljiv kroz povećanje bruto domaćeg proizvoda za koje očekujemo da će biti nastavljeno. Sačuvali smo likvidnost i ostvarili rast industrijske proizvodnje i broja zaposlenih. Otvorili smo Termoelektranu “Stanari”, prvu dionicu autoputa Banjaluka – Doboj od Doboja do Prnjavora i mnoge privredne objekte i 2016. godinu možemo proglasiti uspješnom. RS je ostala i sigurna zahvaljujući nizu akcija. Pokazali smo stabilnost i institucionalnu snagu i donosili teške odluke koje su bile gotovo na rubu podrške u regiji, kao što je odluka o referendumu. Ne teče med i mlijeko, ali nisu se nadvili ni crni oblaci nad RS, kako to neki pokušaju predstaviti. Srpska je nezaobilazni faktor političkih procesa u regiji, a prije svega u BiH, s jasnom politikom koju ćemo nastaviti da vodimo i ove godine.\n* GLAS: Borba za očuvanje 9. siječnja kao Dana Republike obilježila je cijelu prošlu godinu. Je li RS iz nje izašla kao pobjednik?\nDODIK: Oni koji su osporavali 9. siječnja su za sve nas napravili od njega mit. To je bilo kontraproduktivno za njih koji su ga htjeli ukinuti u nadi da će sve u RS natjerati na poslušnost na osnovu imaginarne pozicije da tri stranca i dva muslimana odlučuju što mi trebamo slaviti. Da smo to prihvatili, vjerojatno bismo došli u poziciju da osporavaju i Božić. Mislim da je ozbiljna pobjeda ovog naroda činjenica da je izašao na referendum i da je glasao kako je glasao i da je donesen Zakon o Danu RS. Obilježavanje 9. siječnja je potpuno legitimno i nema mogućnosti da to bilo tko zaustavi. Nitko ne može iz osjećaja ljudi izbaciti da je 9. siječnja Dan Republike i spriječiti da ga slavimo, svidjelo se to nekome ili ne. Vodit ćemo računa i o tome tko nam je došao, a tko nije i tko je čestitao, a tko nije.\n* GLAS: Koliko je za Srpsku i njen narod važan dolazak predsjednika Srbije Tomislava Nikolića i izaslanstva Vlade Srbije na obilježavanje Dana Republike?\nDODIK: Srbija je najvažniji faktor za RS i naš narod. Ona je matična zemlja srpskog naroda i sretni smo kada je ona prisutna u svemu što nam je važno. Dolazi visoka delegacija Srbije, njen predsjednik, članovi Vlade, patrijarh srpski i niz važnih ljudi. To govori da Srbija živi i osjeća Srpsku kao dio svog nacionalnog i političkog bića. Među gostima će biti i naši međunarodni prijatelji i, vjerujem, dio veleposlanika. Ne očekujem da će doći neki iz EU, jer kao i predstavnici SAD tradicionalno ne dolaze, ali to će samo značiti da nećemo ni mi imati potrebu uvažavati njihove praznike, ako oni neće naše. Mislim da taj paritet moramo uspostaviti.\n* GLAS: Vjerujete li da će Ustavni sud BiH u skorije vrijeme ostati bez stranih sudaca i, s obzirom na stav SDA, postoji li šansa da bude usvojen zakon o Ustavnom sudu koji ste u načelu i dogovorili s Draganom Čovićem?\nDODIK: Taj prijedlog je rezultat dogovora političkih stranaka iz RS i treba uključiti u rad dio hrvatskih predstavnika. Neće nikome biti lako objasniti u BiH kako to predstavnici dva konstitutivna naroda nešto žele, a treći neće ili ne želi. Kod usvajanja zakona bit će veoma važno ponašanje naših ljudi u zajedničkim organima. Mi to moramo proglasiti pitanjem od najvećeg nacionalnog i vitalnog interesa. Ako to pitanje ne može biti na dnevnom redu, zašto bi nas zanimalo ijedno drugo pitanje u BiH? Moj prijedlog će biti upravo to – ovo je pitanje broj jedan, druga moraju čekati. RS će se braniti i veoma smo blizu toga da u parlamentu izglasamo odluku da, ako Ustavni sud odluke donosi samo glasovima troje stranih i dvoje bošnjačkih sudaca, te odluke ne prihvaćamo. Reći će, kršimo Daytonski sporazum, ali mi ništa ne kršimo, krše ga oni jer imamo strance u Ustavnom sudu. Volio bih da mi netko pokaže primjer da su stranci glasali sa Srbima, a da nije bilo glasova bošnjačkih i hrvatskih sudaca ili s Hrvatima da nije bilo Srba i Bošnjaka. Samo je moguće naći one u kojima su stranci glasali s Bošnjacima.\n* GLAS: RS i ovaj rođendan obilježava u znaku borbe za izvorna rješenja iz Daytonskog sporazuma. Ima li RS snage istrajati u tome i kako gledate na njen trenutni status u BiH?\nDODIK: Svi relevantni faktori su već rekli da je BiH nemoguća i eksperimentalno đubrište za nedovršene međunarodne političare koji pokušavaju održati neku priču o BiH. Nemamo nikakve koristi od BiH. Ona je nemoguća zemlja, to su rekli drugi, samo ih citiram, ali tako i mislim. BiH egzistira isključivo na iluzijama Bošnjaka da mogu vladati zemljom, što je nemoguće. To je odavno izgubljena bitka i ključni faktor zašto BiH i dalje egzistira je međunarodni faktor ili naša percepcija o njima. Moramo se truditi da jače iskažemo stav, a ne da slušamo što kažu. Dolazi vrijeme u kome je najvažnije da koncipiramo našu politiku, a ona je jednostavna. Hoćemo korisnu BiH, ovu i ovakvu nećemo sigurno i protiv ove ćemo se boriti. BiH koja bi bila podrška našem razvoju ne bi predstavljala nikakav problem. Najbolje bi bilo da dođe do razgovora i dogovora Srba, Hrvata i Bošnjaka kako koncipirati BiH.\n* GLAS: Mnogo pažnje izazvala je Vaša izjava da će biti još referenduma. O čemu će se građani izjašnjavati?\nDODIK: Ima važnih pitanja, ali moramo izgraditi politički konsenzus o pojedinim. RS, na primjer, nije iz Ustava izbrisala smrtnu kaznu kao mjeru, a to su zaustavili Bošnjaci u RS koji nisu dali suglasnost u Vijeću naroda. Moramo naći način kako to riješiti. Ogromna većina želi da kao glavni grad u Ustav bude upisana Banja Luka i vjerojatno ćemo o tome morati pitati narod. To su krupne i važne stvari za Republiku i narod. Referenduma se nema tko bojati. Nemamo namjeru baviti se avanturama. Kada je riječ o SNSD-ovoj rezoluciji, ako bude šanse da idemo na referendum o samostalnosti, to ćemo uraditi, ali ako ne bude u pogledu okruženja, nećemo biti iracionalni, prolongirat ćemo, ali nećemo odustati od ideje. Kako Velika Britanija može reći da izlazi iz EU? Zašto mi, ako Škoti u Velikoj Britaniji imaju nogometnu reprezentaciju, nemamo to pravo?\n* GLAS: Dragan Čović je najavio skoro rješenje slučaja “Sejdić i Finci”. Očekujete li dodatne zahtjeve od RS, s obzirom na to da je to pitanje što se tiče Srpske davno riješeno?\nDODIK: Ne očekujem. RS se može samo vratiti na početnu poziciju i nismo daleko od toga. Htjeli smo biti dio rješenja, spremni smo promijeniti Ustav i da se riječ Srbin zamijeni s riječju jedan, ali da ostane neposredni izbor člana Predsjedništva BiH.\n* GLAS: U procesu europskih integracija predstoji ispunjavanje upitnika Europske komisije. Može li taj proces relaksirati odnose u BiH ili izazvati nove krize?\nDODIK: Već je jasno da nema dogovora o nekim pitanjima kao što je popis stanovništva i tu neće moći biti jedinstvenog odgovora. Upitnik će ovisiti od toga hoće li mehanizam koordinacije zaživjeti onako kako je definiran. Ako bude bilo kakvih izbjegavanja ili karikiranja, RS nema razloga sudjelovati u tom procesu. Nisam protiv toga da Srpska sudjeluje u tom procesu, nisam protiv davanja odgovora na upitnik, ali bismo konačno morali pobjeći od onoga što je stalni pritisak sadašnje administracije EU. Moramo govoriti racionalno o svemu i da se vratimo sebi. Veliki donositelji dobrih namjera i ideja da bi život bio bolji za deset, 15 ili 50 godina, a u biti nikada, nisu najbolje rješenje. Svi oni dolaze zbog svojih interesa. Mi u RS moramo koncipirati politike jer je došlo takvo vrijeme i mislim da ćemo u sljedećim godinama pokušati okupiti relevantne faktore i da isključivo pričamo o pitanjima koja su važna za Srpsku i njenu budućnost.\nbih entitet republika srpska


Primer reinženjeringa tehničkog sistema - Seminarski Diplomski Radovi\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski / Obrazovanje / Društvene nauke / Ekonomija i Ekonomika / Primer reinženjeringa tehničkog sistema\nPrimer reinženjeringa tehničkog sistema\nVujić voda je privatna firma, osnovana 1994 godine. Firmu je osnovao tim iskusnih tehnologa koji su tada raspolagali sa skromnom opremom. Nagli rast kompanije nastao je kao rezultat napornog rada, posvećenosti poslu i profesionalizma kako menadzment tima tako i osoblja. Osnivanje i izgradnja moderne i uspešne fabrike je rezultat zelje da se iskoriste raspolozivi prirodni resursi i ostvare dobri ekonomski efekti. Od tada do danas Vujić sokovi se afirmisao na domacem i inostranom trzistu kao proizvodjac zdravih, ekoloski cistih i kvalitetnih proizvoda.\nFirma je razvila vlastito snabdevanje vodom i sirovinama. Danas predstavlja najznacajnijeg preradjivaca voca i povrca i proizvodjaca svih vrsta sokova u Srbiji. Firma ima 249 uglavnom mladjih i kvalifikovanih radnika i adekvatnu menadzersku strukturu koji uspevaju da udovolje svih zahtevima sadasnjih i buducih kupaca.\n1.1\tDelatnost firme\t3\n1.2\tCilj rada\t3\n2\tORGANIZACINA ŠEMA FIRME I STRUKTURA UPRAVLJANJA\t4\n2.1\tOrganizaciona struktura firme\t4\n2.2\tKadrovska struktura\t5\n3\tISTORIJAT RAZVOJA FIRME\t7\n3.1\tVizija, misija i izjava o politici kvaliteta\t7\n3.2\tIdentifikovane promene u razvoju\t7\n3.3\tIstorijat tehnološkog razvoja firme\t8\n4\tSnimak postojećeg procesa podnošenja zahteva\t18\n4.1\tTokovi informacija\t18\n4.2\tReinženjering procesa podnošenja zahteva\t21\n5\tZAKLJUČAK\t22-\n6\tLITERATURA\t2 3-\nUloga stranih direktnih investicija za razvoj privrednog sistema Srbije derrick 0 1,580 05-02-2014 12:21 AM\nZnačaj organizacionog ponašanja u savremenoj kompaniji – primer OMW derrick 0 1,341 05-02-2014 12:17 AM\nPrimena fazi sistema u makroekonomiji derrick 0 1,097 29-08-2013 01:47 PM\nKorporativni identitet - primer Maja 0 1,377 17-02-2012 08:16 PM\nReforma penzijskog sistema Srbije Maja 0 1,708 17-02-2012 04:53 PM


Wall Street: Zaustavljen rast indeksa, u fokusu akcija Snapa | Gde Investirati\nNa Wall Streetu su u četvrtak indeksi pali s rekordnih nivoa, što je posledica korekcije cena akcija nakon snažnog skoka dan pre, posebno u finansijskom sektoru.\nNajviše su juče pale, prosečno 1,5 odsto, cene akcija u finansijskom sektoru koji je dan pre skočio gotovo 3 odsto.\nDow Jones indeks našao se pod pritiskom pada cene akcija Caterpillara za više od 4 odsto, nakon vesti da su federalni agenti ušli u kancelarije tog proizvođača mašina.\nNije sasvim jasno što su tražili, a kompanija je nakon zatvaranja berze izvestila samo da su agenti prikupljali dokumente i elektronske informacije.\nU fokusu ulagača juče je bila i akcija Snapa, krovne kompanije društvene mreže Snapchat, koja je u prvom danu trgovanja na berzi nakon inicijalne javne ponude (IPO) poskupela više od 40 odsto. Juče je cena te akcija skočila na 24,40 dolara, dok je u IPO-u bila određena na 17 dolara.\nKako nije bilo značajnijih negativnih vesti, analitičari pad indeksa pripisuju korekciji cena nakon snažnog rasta dan pre.\nSva tri najvažnija indeksa skočila su u sredu više od 1,3 odsto, na rekordnog nivoa, nakon što je predsednik SAD-a Donald Trump u obraćanju Kongresu ponovio sva obećanja od pre da će uvesti velike porezne olakšice srednjem sloju, smanjiti poreze kompanijama i uložiti u infrastrukturu 1.000 milijardi dolara.\n“Dan pre cene su snažno porasle bez mnogo realnih vesti koje bi to opravdale, pa mislim da su se sada ulagači odlučili na dobitnu prodaju”, kaže Rick Meckler, predsednik firme LibertyView Capital Management.\nDodaje i kako se čini da se ulagači preusmeravaju iz sektora koji su od pobede Trumpa na predsedničkim izborima najviše porasli, na primer, finansijskog, u one koji su zaostajali, kao što je komunalni, koji je juče ojačao 0,7 odsto.\nUz to, ulagači su oprezniji jer je sve izvesnije da bi američka centralna banka već u martu mogla povećati ključne kamatne stope jer se rast ekonomije, ali i inflacije ubrzava.\nNakon što je niz čelnika Feda poslednjih dana poručilo da ne bi trebalo predugo čekati s povećanjem cene novca, trgovci na tržištu novca sada procenjuju da postoji 74 odsto izgleda da će Fed povećati kamate već u martu, dok su još početkom nedelje za to davali samo 30 odsto šansi.\nPrevious HIPP-ova kašica za bebe zabranjena zbog arsena\nNext Sirijski Kurdi napravili dogovor sa Rusijom kako bi se zaštitili od Turske


prevoz stvari Srbija Svajcarska - Grga Prevoz - prevoz robe iz Svajcarske za Srbiju\nprevoz stvari Srbija Svajcarska - Grga Prevoz\nvrši prevoz stvari i selidbe iz Svajcarska Srbija i iz Srbija Svajcarska\nSiguran prevoz stvari Srbija Svajcarska - na kucnu adresu.\nNudimo povoljno prevoz stvari na relaciji Srbija Švajcarska. Naša vozila stalno saobaćaju na ovoj relaciji. Ukoliko šaljete lične i selidbene stvari rado ćemo vas uputiti u sve procedure i posavetovati. Imamo višegodišnje iskustvo i tradiciju transporta pošiljki različitih veličina na relaciji Srbija Švajcarska, kao što su stvari i standardni teret pa do buradi raznih veličina. Tu smo za vas ukoliko odlučite da promenite mesto boravka. Transportujemo i manje pošiljke koje ne zauzimaju ceo tovarni prostor. S obzirom da mislimo o dobrobiti svojih korisnika poštujemo precizno date rokove. Naša vozila su sigurna i bezbedna, a uz naše prijatno osoblje prevoz robe je jednostavan i brz.\nPrevoz stvari ume da bude vrlo odgovorna stvar jer je potrebno dobro osigurati robu od nepotrebnih udaraca i lomljave. Švajcarska je obezbedila kvalitetne puteve kojima kombi vrši prevoz stvari bez truckanja i vrlo bezbedno. Kada se na to doda i naše fizičko osiguravanje stvari od lomljave, kvalitet prevoza je zagarantovan. Poznajemo sve procedure oko prevoza stvari, s obzirom da je Švajcarska zemlja u kojoj dugo poslujemo i znamo propise vezane za prevoz robe preko granice. Nudimo vam kombi prevoz na relaciji Srbija Švajcarska za što jednostavniji i lakši prevoz stvari na udaljenim lokacijama. Ne morate da se mučite oko utovara i istovara stvari jer vam mi puno pomažemo u tome. Ukoliko živite u Švajcarskoj i želite da vam se odradi prevoz stvari na što lakši i efikasniji način, pomažemo vam apsolutno u tome. Švajcarska usluga mora biti na nivou, u skladu sa standardima kvaliteta života te zemlje.\nKombi transport nudi puno prostora za sve vaše stvari koje želite da vam prevezemo na relaciji Srbija Švajcarska. Kada koristite prevoz stvari jako je bitno da se informišete o tome koji je najbolji, jer ipak, on uglavnom transportuje ono što vam je vredno i potrebno i naravno da niko ne želi manje kvalitetnu uslugu od one koju zaslužuje. Naš prevoz stvari na relaciji Srbija Švajcarska teži da uvek očuva ugled kod klijenata. Mnogo je jednostavnije i sigurnije iznajmiti prevoz stvari nego prevoziti stvari u svojim kolima gde vrlo često i nema mesta za sve što bismo hteli da prevezemo.\nPosao gradimo na direktnoj i otvorenoj komunikaciji kao osnovi za razumevanje potreba naših klijenata. Cilj nam je da uspostavimo dugoročnu saradnju koja će rezultirati obostranim zadovoljstvom. Ukoliko imate potrebu za hitnim isporukama, ne mora da znači da ćete zbog toga morati da platite i veće troškove. Trudimo se da vam obezbedimo najekonomičnije rešenje za prevoz vaših stvari. Stojimo na usluzi za carinjenje stvari pri uvozu i izvozu. Možemo vam na vreme obezbediti informacije vezane za prispeće i status vaših stvari.


Hocu.ba Stipendije Matematičkog fakulteta Univerziteta Waterloo u Kanadi – Hocu.ba\nRok prijave 03.02.2020\nDa biste se prijavili popunite onlajn aplikacionu formu koja se može preuzeti na: https://uwaterloo.ca/math/sites/ca.math/files/uploads/files/2020_faculty_of_mathematics_scholarship_application.pdf, i pošaljite na mejl: [email protected]. Prije apliciranja za stipendiju kandidati treba da se upišu na neki od odgovarajućih studijskih programa fakulteta na: https://uwaterloo.ca/math/future-undergraduates/applying.\nAutor Hocu.ba praksa Kanada matematika stipendija Waterloo\n« Magistarske stipendije u evropskim studijama u Poljskoj\nOlimpus slika godine, nagradno takmičenje za 2019. »


Vladimir Koprivica: Zrenjanin je olimpijski grad, ostanite na tom putu\nSportisti i sportski stručnjaci poštuju uslove izolacije, ostaju kod kuće u ovom periodu, ali koriste priliku za svaku međusobnu komunikaciju, edukaciju i razmenu iskustva.\nNedavno uspešno on-line predavanje za sportske stručnjake, koje je, prilagođavajući se datim okolnostima, po prvi put organizovao Sportski savez grada Zrenjanina, bilo je prilika da se zrenjaninskim sportistima i sportu uopšte uputi značajna sportska poruka od strane jednog od najeminentnijih stručnjaka u našoj zemlji, profesora dr Vladimira Koprivice.\nNa završetku predavanja pod nazivom “Planiranje i upravljanje procesom takmičenja i treninga, profesor podseća na velike sportske uspehe Zrenjanina.\n– Ostanite uspešan olimpijski grad, kao grad ste olimpijski uspešniji od brojnih država. Koliko imate olimpijskih i svetskih medalja i šampiona i koliko ste dali sportista, to je zaista zadivljujuće. Veliki pozdrav Zrenjaninu”, poručio je prof. Koprivica.\nTagovi olimpijske medaljevladimir koprivicazrenjanin olimpijski grad\nU Republici Srbiji novih 304 slučaja zaraze korona virusom, preminulo još 7 osoba


Srbija i dalje sanja podjelu Bosne i Hercegovine? | Komentar | DW | 22.02.2013\nDa li je Srbija promijenila svoj stav prema Bosni i Hercegovini, ili se i dalje smatra jakom nacionalističkom matricom koja suštinski negira postojanje te susjedne države?\nO tom pitanju se u Novom Sadu raspravljalo u okviru predstavljanja knjige Muhameda S. Mujkića „Bosanski rat Dobrice Ćosića“ u srijedu navečer (21.2.).\nPopov smatra da mnogi ljudi u Srbiji i dalje Bosnu i Hercegovinu smatraju vještačkom tvorevinom\nJedan od učesnika, kopredsjednik Igmanske inicijative, Aleksandar Popov, za Dojče vele kaže da je, nažalost, nacionalistička i hegemonistička matrica i dalje dominantna. "To sigurno živi još uvijek u glavama nekih ljudi, ali ljudi koji nažalost imaju i moć", kaže Popov. Prema njegovim riječima, nevolja je u tome što i dalje postoji i živi matrica da je zapravo Bosna i Hercegovina neka vještačka tvorevina i da bi najprirodnije stanje stvari bilo da se Republika Srpska izdvoji i da se završi onaj proces koji je započet ratovima iz devedesetih godina prošlog vijeka, to jest da se zaokruže "srpske zemlje".\n"To se može potkrijepiti kroz praktičnu politiku, kroz ono što rade zvanične vlasti, i one koje su bile i ove koje su sada, koje nekritički podržavaju predsjednika Republike Srpske Dodika. Koji malo-malo pa dovodi u pitanje opstanak BiH", ističe Popov. On ocjenjuje da normalizacija odnosa na relaciji Beograd - Sarajevo nije daleko odmakla, niti teče s nekim entuzijazmom. "To je naša realnost i očito da taj duh i dalje živi. I dalje kao da postoji svijest o mogućem pripajanju RS Srbiji", kaže Popov.\nNeki bi još uvijek da crtaju mape po Balkanu...\nNekadašnji bosanskohercegovački političar Muhamed Abadžić takođe smatra da zvanična Srbija nije odustala od "crtanja mapa" po Balkanu. "Ova nova vlast to je i praktično pokazala, kroz izjave predsjednika Srbije Nikolića o Srebrenici i o daljoj budućnosti BiH, koju on ne vidi. A da je više zdravog razuma kod ljudi koji odlučuju u Srbiji, onda bi im bilo jasno da bi njihov ispravniji stav prema BiH i njima više pomogao. Drugim riječima, Srbija bi morala revidirati svoju regionalnu politiku, ali istinski a ne deklarativno. U tom slučaju bi brže ušla u Evropsku Uniju", ocjenjuje Abadžić za Dojče vele.\nAbadžić kaže da bi promjena regionalne politike Srbije mogla ubrzati njen put prema EU\nPrema njegovim riječima, Bosni i Hercegovini se može pomoći, i od strane Srbije i od strane Hrvatske, kao i od drugih, ukoliko se budu poštovale njene institucije u kojima ravnopravno sjede predstavnici i jednog, i drugog, i trećeg naroda.\nDejtonski sporazum kao "ludačka košulja"\nAbadžić, međutim, kritički govori i o ulozi međunarodne zajednice u izgradnji funkcionalne bosanskohercegovačke države. "Međunarodna zajednica kaže: evo, dogovorite se vi, što god se vi dogovorite, mi ćemo poštovati. Ali, Dejton je ludačka košulja koju - vidim - sada nažalost pokušavaju navući i Kosovu... I nikada se nećemo moći dogovoriti u BiH da se pomaknemo dalje ako je uslov da se dogovaramo u okvirima Dejtonskog sporazuma. Nema funkcionalne BiH u takvim uslovima, a to znači da nismo sposobni ni za EU", ocjenjuje Abadžić.\nAleksandar Popov slaže se sa Abadžićem i kaže da je međunarodna zajednica mogla učiniti daleko više za BiH, a na prvom mjestu je mogla da utiče na to da se izradi Ustav BiH, koji bi od nje napravio funkcionalnu državu. "Prema tome, ogroman grijeh leži i na međunarodnoj zajednici. Naravno, ne treba skidati grijeh sa naših pleća, jer on jeste dominantan. Ali, ni međunarodna zajednica nije nevina", poručuje Popov.\nOn upozorava na činjenicu da je opala podrška stanovništva pridruživanju Evropskoj Uniji. "Znači, može se desiti da ljudi kažu: dobro, EU je jako daleko, idemo mi onda svojim putem", kaže Popov.\nDiskusija se vodila u okviru predstavljanja knjige Muhameda Mujkića (desno).\nI Popov i Abadžić govorili su u Novom Sadu na promociji knjige Muhameda Mujkića "Bosanski rat Dobrice Ćosića", na kojoj su, zajedno sa autorom, govorili o ulozi javnih djelatnika poput Ćosića u pripremi rata u Bosni i Hercegovini. Popov je tom prilikom oštro kritikovao Ćosića i rekao da ljudi poput njega moraju odgovarati za proizvodnju rata, pošto su ideje poput Ćosićevih "pokrenule horde pljačkaša, zločinaca i ubica".\nA autor knjige Muhamed Mujkić rekao je na promociji da je njegova knjiga "samo protest protiv negiranja BiH, koja postoji 1.000 godina". "BiH je preživela stotine režima, preživjeće i ove sada. Nemamo mi zemlju, zemlja ima nas", poručio je Mujkić.\nTagovi rat u BiH, Bosna i Hercegovina, Dejton, Srbija, RS, Republika Srpska, Dobrica Ćosić, Bosanski rat Dobrice Ćosića


DIREKTOR "ČERNOG" ZA “GLAS”: Procedura oko privatizacije traje, ne znači da ćemo mi pobediti!\nAutor: Glas javnosti 08.11.2021. u 14:41\nU Ministarstvu privrede Republike Srbije danas su otvorene ponude zainteresovanih za kupovinu Instituta za vodoprivredu “Jaroslav Černi”.\nPre samog otvaranja ponuda objavljena je informacija da su nedavno direktori instituta, na inicijativu “Milenijum tima” sa tom kompanijom formirali konzorcijum i poslali zajedničku ponudu na tender za privatizaciju, pa i da je Institut prodat tom konzorcijumu.\nDirektor Instituta “Jaroslav Černi” Dejan Divac potvrdio je “Glasu javnosti” da je sedam direktora u Institutu prihvatilo ponudu “Milenijum tima” o zajedničkom učešću na tenderu. Međutim, kako ističe, konačna odluka o tome ko će biti novi vlasnik Instituta, još nije doneta.\n– Čitava procedura oko privatizacije Instituta u Ministarstvu traje. Videćemo koliko ima ispravnih ponuda. Ne znači da ćemo mi da pobedimo, može i neko drugi – objašnjava Divac.\nO svojoj nameri, dodaje, obavestili su zaposlene na institutu.\n– Mi smo napisali pismo zaposlenima, da i oni budu obavešteni, i nadam se da svi oni navijaju za nas. Tako je ova informacija i otišla u javnost – navodi naš sagovornik.\nNapominje da zaposleni ne treba da se boje za očuvanje svojih radnih mesta. U konzorcijumu sa “Milenijum timom” je, pored generalnog direktora Dejana Divca i šest izvršnih direktora Instituta.\n– Mi se trudimo da sve to bude što je moguće jasnije i u korist svih zaposlenih, i da institut nastavi da radi i dalje kao i do sada. Zato smo i prihvatili takvu inicijativu Milenijum tima i dali zajedničku ponudu – zaključuje Divac.\nprodajadejan divacInstitut Jaroslav Černi\nSRAMOTNO SAOPŠTENJE MINISTARSTVA: Prodaju “Jaroslav Černi”, a neće da kažu kome!\nZLATARA MAJDANPEK NA DOBOŠU: Lokali, nakit i stan u Beogradu za milion evra, a to nije sve


PočetnaVestiMobileMobilni telefoniMoto Z4 render pokazuje izrez u obliku kapljice i jednu kameru na poleđini\n21.03.2019 12:40 | 0 Mobile\nMotorola je prošlog avgusta objavila Moto Z3 premijum telefon, ali s obzirom na to da je uređaj stigao sa Snapdragon 835 čipom (umesto sa SD845), vreme je za nadogradnju ranije nego uobičajeno. Kompanija već radi na nasledniku, a Moto Z4 će imati Snapdragon 855 čipset. Sada se pojavio render koji otkriva dizajn telefona.\nFotografija pokazuje da će Moto Z4 imati tanke okvire, a u vrhu displeja se nalazi izrez u obliku kapljice. Na poleđini su primetni pogo pinovi, što potvrđuje Moto Mods podršku. Takođe, fotografija potvrđuje samo jednu kameru na poleđini telefona, što je poprilično iznenađujuće za 2019. godinu. Kamera će koristiti 48MP senzor kompanije Sony.\nMoto Z4 nema senzor otiska prsta na poleđini, što sugeriše da će biti ugrađen ispod ekrana. Ostale karakteristike, koje fotografija potvrđuje, jeste da su tasteri za paljenje i zvuk smešteni s desne strane, u dnu je 3.5mm priključak za slušalice.\nTelefon sličnog izgleda, za koji se sugerisalo da je Moto Z4 Play, se pojavio u januaru, ali izvor najnovije fotografije ističe da Motorola nema planove da ove godine objavi Play varijantu u Z seriji. To znači ili da je Z4 Play render lažan, ili da je Motorola obustavila rad na telefonu.\nWindows 7 će porukama obaveštavati korisnike o prestanku sigurnosnih ažuriranja


Sklonost ka nikotinu je genetska? • Vivateka\nPočetna / EKSPERTI / Sklonost ka nikotinu je genetska?\nSklonost ka nikotinu je genetska? Naučnici sa Instituta za lečenje bolesti disajnih puteva u Njujorku tvrde da da li će neko tokom života da bude pušač ili ne, ne zavisi od volje te osobe već pre svega od gena.\nNakon opsežnog 40-godišnjeg istraživanj, oni su ustanovili da jedan broj ispitanika poseduje genetske varijacije koje se manifestuju u određenim godinama.\n„Tinejdžeri kod kojih je ustanovljena genetska predispozicija ka pušenju brzo su prelazili put od probanja cigarete do ulaska u krug zavisnika. Geni čak igraju i presudnu ulogu kod osoba koje pokušavaju da se odviknu od pušenja“, istakao je dr Danijel Belski, vođa istraživačkog tima.\nNa početku istraživanja pokazalo se da je čak 70 odsto, u to vreme mladih ispitanika, probalo cigaretu. Od ovog procenta, 27 je imalo genetsku varijaciju i oni su u naredne dve decenije bili strastveni pušači i teški zavisnici od nikotina.\nSamo pet odsto je uspelo da se oslobodi ove nezdrave navike, dok 22 procenta nije moglo da prestane da puši, uprkos jakoj volji i brojnim pokušajima.


Dužina/širina linije (m) 39/9 Specifikacije Min. Maks. Debljina (mm) 1,50 6,00 Širina (mm) 200 1700 Dužina (mm) 400 12000 Ulazni kalemni prečnik (mm) 720 2200 Ulazni kalem unutrašn......\nLinija nikada nije korišćena. Linija je u stanju rastavljenja Fotografije su primeri Specifikacije Min. Maks. Debljina (mm) 3,00 15,00 Širina (mm) 500 2000 Dužina (mm) 350 12000 Oi......\nLinija nikada nije korišćena. Linija je u stanju rastavljenja Fotografije su primeri Specifikacije Min. Maks. Debljina (mm) 2,00 8,00 Ix8iqo8k8 Širina (mm) 200 2000 Dužina (mm) 350......


Obuka u odbojci: Bušilice za kontrolu lopte\nSport Kako igrati\nPobjeda počinje kontrola lopte\nKontrola loptice je najvažnija vještina odbojke . Bez toga nema uvrede i bez uvrede nema točkovnih bodova. Pobeda počinje sa kontrolom lopte. Da biste poboljšali svoje veštine kontrole lopte, uverite se da ćete svaku praksu dodati neke vežbe za ponavljanje. Iako izgledaju dosadne ili preterano jednostavne, neophodno je da održe veštine kontrole lopte tokom sezone.\nKratka duboka bušilica\nU ovoj vežbi igrači zgrabi partnera i postaju pravougaoni mreži. Jedan igrač je postavljen na mrežu, dok drugi počinje na liniji od deset metara.\nIgrač na mreži baci lopticu na igraču na deset metaka, prvo kratko, a zatim ponovo duboko i kratko. Igrač na liniji od deset metara gurne da uđe u poziciju i zaustavi pre nego što igra loptu. Ova bušilica se može koristiti za prolazak ili podešavanje.\nDa li igrač prolazi ili podesi određeni broj savršenih kontakata ili možete da provedete bušilicu i da pozovete pozicije partnera.\nVarijacija na ovoj svrdelini za podešavanje je da se pokretni plejer postavlja na sebe, a zatim postavlja na svog partnera pre nego što se kreće kratko ili duboko. Ili da vaš igrač postavi sebe, a zatim vratite na svog partnera.\nZa početne igrače, možete ih raditi na tome da stignu noge u položaj i zaustave da uhvate loptu preko čela za postavljanje ili ispred njih za prolaz.\nBroken Play Drill\nNa ovoj vežbi tri igrača počinju ležeći iza linije nazad. Trener šamaruje loptom, signalizirajući igračima da ustanu i započnu sa vežbanjem. Trener odbija loptu sa terena i visoko u vazduhu bilo gde na terenu.\nIgrači moraju komunicirati kako bi odlučili koji će od njih postaviti loptu. Kada se odredilac odredi, hitters će pozvati loptu za koju su spremni pogoditi. Setter će postaviti izabranog napadača, dok hitler uzme zamah, drugi igrači se nađu u poziciji da pokrije loptu.\nBlokatori sa druge strane mreže pokušavaju blokirati loptu. Ako uspiju, igrači moraju pokušati da pokriju i ponovo igraju.\nCilj je da se igrači koriste za komunikaciju i dobru igru čak i kada su van sistema. Takođe nauče da brzo izađu iz zemlje (kao i nakon iskopavanja ) i da brzo uđu u poziciju da naprave sledeći dobar kontakt.\nOvo je jednostavna bušilica za jednostavnu veštinu. Dobar slobodan prolaz kroz loptu je imperativ u odbojci. Ako vam protivnik daje priliku za jednostavnu tačku, morate ga iskoristiti. Uverite se da neprekidno bušite svoje igrače kako biste savršeno savladali sve lopte, kako biste mogli izvršiti svoj prekršaj i bodove.\nNa ovoj vežbi dva prolaznika su istovremeno. Trener pokazuje slobodan udarac igračima.\nMora da zovu lopticu glasno i prenose ga do meta u mrežu. Trener određuje da li je pasus savršen ili ne.\nProlaznik prati loptu i postaje sledeća meta. Meta je uhvatio prolaz, vraća ga u trener i potom stigne u red.\nTreneri mogu da pokrenu ovu vežbu na određeni broj savršenih prolaza ili da mogu da rade dok tim ne dobije određeni broj savršenih prolaza u nizu. Ovo vrši pritisak na igrače da savršeno prođu, jer nesavršeni vraća broj na nulu.\nSolo Ball Control Drill\nBušilica za solo kuglu je jedna od nekoliko odbojkaških vežbi koje igrač može učiniti pojedinačno. Igrači se raširiju na teren i daju sebi prostor za kretanje. Svaki igrač ima loptu i cilj je da drži loptu u vazduhu i pod kontrolom što je duže moguće.\nPočnite sa igračima da udare loptu sebi. Zatim pređite na igrače koji postavljaju loptu na sebe. Zatim počnite da udarite loptu samo desnom rukom, a zatim samo levom rukom.\nNa kraju, da li igrači vrše niz kontakata, najpre bump, a zatim skup , zatim odbacite loptu sa čela, zatim desnim kontaktom, a zatim kontakt sa leve strane i ponovite. Dakle, nasledstvo je bump, set, glava, desno, levo, ponavljanje.\nDržite igrače na nekoliko minuta za svaku veštinu. Ako lopta pada ili igrač ne može da stupi u vezu sa odgovarajućom vještinom, oni rade pet potiskivanja ili sit-up, a zatim nastaviti sa veštinom upravljanja loptom.\nIstorija Open Era\nDvostruki saveti za stoni tenis / početni ping-pong\nOdbojkaške pozicije - Setter\nTačke ping-ponga prilikom služenja\nTopspin služi: Kako izvoditi odbojku u službi sa vrhom\nDoubles Tactics Illustrated\nOdbojkaške pozicije: van kuće\nŠta se dešava ako se lopta odbije preko mreže na usluzi?\nKako izvrsiti odbojku\nÀ naspram De: francuski predlozi\nVozila možete i ne možete zaustaviti 4 kotača dole\nMolitva za svog brata\nPriča i čuda Device Marije u Beauraing, Belgija\n1936. PGA Championship: Shoot premeštanje do pobede\nJezik i rodne studije\nPolicija, psi za traženje i spasavanje: Debata o pravima životinja\nScottish Open Golf Tournament na Evropskoj turneji\nPregled Istorije, hrane i kulture u Cajunu\nRazličite tradicije vještina\nNajbolji letnji inženjerski programi\nKako je rasizam u zdravstvu tokom godina uticao na manjine\nKo su patke i zašto "Barbra Streisand?"\nKako je Martin Luther King postao savezni praznik\nŠta je burleska književnost?\nNapisati objavljenu bibliografiju za papir\nSaznajte sportske uvjete na njemačkom\nLekcija gitare za major Chord Inverziju\nDa li su CFL sijalice opasnost od požara?\nAmerički građanski rat: rat na istoku, 1863-1865\n18 klasičnih pjesama božićne sezone\nAll About Locking Differentials\nPrijave Drury University\nAmerička revolucija: Bitka pri Prinstonu\nKoje države su najmanju u Sjedinjenim Državama?


Kako da koristite kartice – Bankar.me\nTag Archives: Kako da koristite kartice\nERSTE blog: Visa, MasterCard ili Maestro? U čemu je razlika i kako odabrati pravu karticu?\nMarch 14, 2017 BANKE, Članci, CRNA GORA, LIČNE FINANSIJE, SVE VIJESTI 0\nJanuary 20, 2016 PLANETA, SVE VIJESTI, TRGOVINA 0\nPaysafecad, jedna od vodećih svjetskih platformi za ‘prepaid’ internet plaćanja predviđa značajan rast te vrste transakcija i tržišnog udjela u 2016. Predviđanje se odnosi najvećim dijelom na online kupovine u manjim iznosima i za kupovine digitalnih dobara.\nMasterCard ulazi na tržište mobilnih plaćanja nosivim gadgetima\nJanuary 9, 2016 BANKE, PLANETA, SVE VIJESTI, SVIJET, TEHNO 1\nNa Sajmu CES u Las Vegasu najavljeno je partnerstvo između kartičarske kuće MasterCard i kompanije Coin s ciljem omogućivanja plaćanja putem nosivih gadgeta. Kompanija Coin zadužena je za hardversku i softversku tehnologiju koja se temelji na ugrađivanju NFC čipova u fitness rukavice, pametne satove ili nakit.\nNorveška banka izdala kreditnu karticu sa antisemitskim motivima\nSeptember 3, 2015 BANKE, PLANETA, POSLIJE POSLA, SVE VIJESTI, SVIJET, ZANIMLJIVOSTI 0\nJedna od najvećih norveških banaka DNB izdala je kreditnu karticu sa slikom “nosatog Jevrejina, koji se radosno smijeje gledajući zlatnike”, navodi Jerusalim post.\nIzbacuju keš iz prodavnica: Danska korak bliže potpunom izbacivanju gotovine iz upotrebe\nDanska je, čini se, sve bliže da papirni novac i kovanice pošalje u istoriju. Tamošnja vlada, naime, predložiće ukidanje obveze za trgovce, prema kojoj su oni primorani da primaju gotovinu kao sredstvo plaćanja. Vlada je tako najavila kako od iduće godine prodavnice odjećom, restorani i benzinske stanice ne bi trebale biti zakonski obvezni …\nIstraživanje nafte u Jadranu izvanredna prilika po povoljnoj cijeni\nBritanska kompanija Rockhopper Exploration, koja je putem Medoilgasa, zajedno s talijanskim Enijem dobila pravo istraživati jedno od istražnih polja za moguću eksploataciju nafte i gasa iz podmorja srednjeg hrvatskog Jadrana, ocjenjuje da je taj posao “izvanredna prilika po povoljnoj cijeni”. Rockhopper, koji je prošle godine preuzeo Medoilgas, ima 40-postotni udio u pravu na …


NE ŽELIMO DA KOMUNISTIČKA PARTIJA IMA PRISTUP NAŠIM LIČNIM PODACIMA! Predsjednik Tramp uredbom zabranjuje Amerikancima transakcije s kineskom kompanijom u čijem je vlasništvu aplikacija TikTok! - GlobalCir\nVIDEO: Srušio se vojni avion u Ukrajini, najmanje 22 poginulih! - 2 horas ago\nAmerički predsjednik Donald Tramp potpisao je izvršnu uredbu kojom se svim američkim građanima zabranjuje obavljanje transakcija s kineskom tvrtkom ByteDance, u čijem je vlasništvu popularna aplikacija TikTok, a ona stupa na snagu za 45 dana.\nUredba je uslijedila nakon što je Microsoft najavio da razmatra mogućnost kupnje američkog ogranka TikTokovih operacija od tvrtke ByteDance te je odredio 45-dnevni rok za sklapanje posla. Predsjednik Tramp je podržao ovaj posao, ali uz određene uslove.\n– Rekao sam, ako kupite (TikTok), bez obzira na cijenu koju će dobiti vlasnik, a pretpostavljam da je to u suštini Kina… da će jedan značajan dio cijene morati da dobije trezor Sjedinjenih Država zato što omogućavamo da se ovaj posao dogodi – izjavio je Tramp.\nSaveznim službenicima već zabranjeno da koriste TikTok\nKompanija ima rok do 15. septembra da proda svoje operacije u SAD-u Microsoftu ili da bude zabranjena u toj zemlji, prenosi Rojters.\nAgencija navodi, pozivajući se na svoje izvore, da je vrijednost TikToka veća od 50 milijardi dolara. Američki Kongres je prošlog mjeseca glasao za zabranu aplikacije, pa su se sada stekli uslovi da zakon stupi na snagu.


23.07.2018 17:47 | Marijana Miljić\nBanjaluka - U stečaju su u Srpskoj, za prvih šest mjeseci ove godine, završila 54 preduzeća, što znači da je mjesečno tu sudbinu doživjelo čak devet firmi.\n- Nakon što stečajni sudija po okončanju postupka donese rješenje o zaključenju stečaja i ono postane pravosnažno, mi donosimo rješenje o nenaplativosti preostalih poreskih obaveza stečajnog dužnika. Po tom osnovu za šest mjeseci ove godine doneseno je 216 rješenja o nenaplativosti na iznos duga od 35,52 miliona maraka - kazali su u Poreskoj upravi.\n- Od tog broja na postupke likvidacije po službenoj dužnosti koje vode okružni privredni sudovi, a koji se pokreću zbog neusklađivanja oblika organizovanja, odnosi se 218 postupaka. U likvidaciji je u istom periodu 2017. godine završilo 187 poreskih obveznika - kazali su u Poreskoj upravi.\nZa opstanak preduzeća nema političkog i društvenog ambijenta, a sada smo ostali i bez radne snage. Čak nemamo ni strategije razvoja za mala i srednja preduzeća. Mi velikih kompanija skoro da i nemamo. Naše tržište je jako skučeno i domaća preduzeća nikako ne mogu ostvarivati ekonomske parametre koje bi trebalo da imamo - rekao je potpredsjednik Udruženja stečajnih upravnika RS Dušan Kovačević i dodao da na tržištu možemo očekivati još veće probleme jer preduzeća nemaju radne snage, niti velike kapitalne investicije koje bi povukle ljude koji su otišli u inostranstvo i zaposlili ih.\n*54 preduzeća - 2018. godina\n*46 preduzeća - 2017. godina\n*321 preduzeće - 2018. godina\n*187 preduzeća - 2017. godina


odnosi | Tuzlanski.ba\nSvi u teoriji znamo da se stabilan i zdrav odnos treba temeljiti na međusobnom poštivanju, povjerenju i razumijevanju. No u praksi se odnosi često znaju pretvoriti u oaze toksičnosti. Da bismo imali zdrav odnos sa…\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da Srbija želi najbolje moguće odnose sa BiH i poštovanje Dejtonskog sporazuma, te mir u regionu. Na pitanje novinara da prokomentariše jučerašnji sastanak sa članom Predsjedništva BiH Miloradom Dodikom, koji mu…\nNauka potvrdila: Neki ljudi su predodređeni da budu preljubnici\nPrema nekim statistikama polovina brakova završi se razvodom, dok više od 50% muškaraca i žena ima vanbračne afere. Ali da situacija bude gora, bolja slika nije ni u “sretnim” brakovima, jer se procjenjuje da 20%…


Zeppelin u novom izdanju – Hi-Files\nKompanija Bowers & Wilkins oživela je poznatu seriju Zeppelin, koja je karakteristična po bežičnim stonim zvučnicima atraktivnog oblika. Zeppelin nove generacije zadržava prepoznatljivu formu dirižabla i elegantno izvedeno postolje, dok se unutar ovalnog kućišta kriju savremena tehnička rešenja. Za stvaranje zvuka zadužena je 2.1-kanalna postavka od pet zvučničkih jedinica, koja sadrži par 25-milimetarskih visokotonaca, dva srednjetonca prečnika 90 milimetara i jedan niskotonski drajver od 150 milimetara. Ukupna snaga amplifikacije iznosi 240 vati, a proizvođač deklariše veoma dobar frekvencijski opseg od 35 herca do 24 kiloherca. Za povezivanje su predviđeni blutut aptX u verziji 5.0 i Apple AirPlay 2, a novo doba donelo je napredne opcije kontrole preko aplikacije Bowers & Wilkins Music. Aplikacija integriše servise kao što su Spotify Connect, Deezer, TIDAL i drugi, uz nekoliko različitih platformi za internet-radio, Dynamic EQ za prilagođavanje zvuka i podršku za glasovne kontrole preko Amazonove platforme Alexa. Novi Bowers & Wilkins Zeppelin dostupan je u tamnosivoj i svetlosivoj boji, po preporučenoj ceni od oko 800 evra.\nAirPlay 2Amazon AlexaB&WBluetooth aptXBowers & WilkinsZeppelin\nPrevious ArticlePrinova u seriji SoundLink\nNext ArticleNovi prenosivi EarMen


JURA : Violete Petrović DOBILA OTKAZ U JURI – NAJNOVIJE VESTI\nJURA : Violete Petrović DOBILA OTKAZ U JURI\n2nd December 2016 , 08:53 RTS\nSlučaj teško obolele radnice korejske “Jure” iz Niša Violete Petrović potresao Srbiju. U stranim fabrikama se radi na određeno, ko se razboli – ugovor mu ne obnove\nODLAZAK na bolovanje je među najvećim strahovima radnika ne samo korejske “Jure”, već i kod ostalih stranih investitora, jer to znači da su sami sebi potpisali otkaz ugovora o radu, koji je, u 90 odsto slučajeva, na određeno vreme. Violeta Petrović (41) iz Niša kaže da je bila svesna šta je čeka, ali se ipak uzdala u humanost svojih poslodavaca, kao i u činjenicu da je bila dobar radnik. Ugovor o radu joj, međutim, nije produžen i ona je od 1. novembra nezaposlena, samohrana majka sa karcinomom dojke čije lečenje nije završila\n– Iz moje grupe saznala sam da ugovor nije produžen još dvema koleginicama, od kojih je jedna takođe bila operisana, pa je morala na bolovanje. Otkako sam na “Fejsbuku” objavila da su me otpustili, zovu me kolege i daju mi podršku. Svi su u strahu, jer kada se to desilo meni, kao jednom od najboljih radnika, šta mogu da očekuju ostali – kaže Violeta, koja je, čak, od poslodavaca krajem oktobra tražila pomoć za kupovinu lekova iz “kase solidarnosti”\nU “Juri” nije dozvoljen sindikat, ali postoji Savet radnika koji svakog meseca iz “kase solidarnosti” pomogne nekome.\n– Izdvajamo po 300 dinara od plate pa kad se to pomnoži sa tri hiljade radnika, bude pristojna suma. Očekivala sam da će mi pomoći da kupim citostatike kojih nema u bolnici, ali nisam dobila nikakav odgovor – kaže Violeta. – Samo želim da se ispoštuje moje pravo na rad, ali i na bolovanje. Nikakve druge privilegije. Od ove plate hranim sina i sebe, ali nikog neću da molim i da se ponižavam. Ako su to učinili po zakonu, neka im bude, ali nije bilo ljudski i zato neću da ćutim.\nU Inspekciji rada su nam kazali da im se Violeta do sada nije obratila i da su odmah pošto je ovaj slučaj izašao u javnost poslali inspektore u “Juru”. .\nInspektori Odeljenja inspekcije rada u Nišu koji su u četvrtak obavili vanredni nadzor u fabrici “Jura corporations” povodom otkaza ugovora o radu Violete Petrovićutvrdili su da je “poslodavac doneo rešenje o otkazu ugovora o radu zbog isteka roka na određeno vreme sa danom prestanka radnog odnosa 30.11.2016. godine.”\n– Jedinu zaštitu od otkaza ugovora o radu na određeno vreme, u skladu sa Zakonom o radu (član 187), imaju zaposleni za vreme trudnoće, porodiljskog odsustva, odsustva sa rada radi nege deteta i odsustva sa rada radi posebne nege deteta – navodi se u odgovoru pres službe Ministarstva rada.\nU kompaniji “Jura” nisu hteli da komentarišu slučaj, a osoba koja se javila na fiksni telefon preporučila nam je da pošaljemo poštom pismo ukoliko želimo da dobijemo neki odgovor. Saznajemo da se menadžment pravdao da nije znao da je Violeta bolesna, jer bi joj onda produžili ugovor.\n– Nije tačno da nisu znali, jer sam redovno dostavljala doznake o bolovanju – kaže Violeta.\nSAVEZ samostalnih sindikata Srbije besplatno će pravno braniti samohranu majku, koju su u “Juri” otpustili dok je bila na bolovanju lečeći se od raka. Oni pozivaju Violetu Petrović da im se javi, kako bi joj pomogli da se izbori za svoja prava, kao i za prava svih koji rade u kompanijama koje postupaju nehumano.\nUdruženi sindikat Srbije “Sloga” upitao je premijera Vučića i Ministarstvo rada da objasne građanima gde je sada država i šta nameravaju da urade povodom otpuštanja bolesne radnice i samohrane majke.\nDRŽAVA “U PREPLATI”\nZA violetino radno mesto, država Srbija je korejskom investitoru dala 7.000 evra, što je po trenutnom kursu 861.000 dinara. Dok je na bolovanju dužem od 30 dana, država joj daje platu, a poslodavac mora da plaća doprinose. Violetina plata je bila 30.000 dinara, a sa doprinosima, za 18 meseci koliko je radila, isplaćeno joj je 810.000 dinara. Violeta ovu kompaniju nije koštala ni dinara – još je država “u preplati”.\nDrustvo: Violete Petrović, DOBILA OTKAZ U JURI, JURA, JURA OTKAZ RAK, KARCINOM DOJKE\n25th February 2018 , 09:03, 09:03


PODRŠKA RAZVOJU: Poljoprivrednicima ove godine milion KM podsticaja | Glas Banja Luke - Nezavisni online magazin\nPODRŠKA RAZVOJU: Poljoprivrednicima ove godine milion KM podsticaja\nBANJA LUKA, 17. februara – Grad Banjaluka podržaće ove godine poljoprivrednu proizvodnju u ruralnim područjima sa oko 1,2 miliona KM.\nTako je za podsticaje poljoprivrednicima planiran milion KM, a za subvencije za poboljšanje kvaliteta poljoprivrednog zemljišta 200.000 KM.\n– Ova sredstava će kroz dva javna poziva završiti direktno kod naših poljoprivrednika i poljoprivrednih gazdinstava – rekao je Draško Ilić, direktor Centra za razvoj poljoprivrede i sela, putem kojeg se i plasiraju ovi podsticaji.\nOn je naglasio da je Centar izradio softver pomoću kojeg je uspostavio tačnu bazu podataka poljoprivrednih proizvođača.\n– Ranije su za ova sredstva konkurisali svi oni koji su po bilo kojem osnovu imali registraciju u APIF-u kao vlasnici poljoprivrednih površina, ali se nisu bavili proizvodnjom. Baza je napravila jedno raščišćavanje u tom dijelu i sada će samo oni koji su registrovani u bazi podataka u Centru imati pravo da koriste podsticajna sredstava – istakao je Ilić.\nTo će, prema njegovim riječima, omogućiti veću podršku poljoprivrednicima, a time i značajnije rezultate njima u njihovoj proizvodnji.\nProizvodi banjalučkih poljoprivrednika krajem aprila, svoje mjesto naći će u Krajiškoj kući u centru grada, kao i u onoj u Trebinju koja bi trebalo na bude otvorena na jesen, ali i na rejonskim pijacama i gradskoj tržnici, za koju je Centar dobio svu potrebnu dokumentaciji i ove godine planira pristupiti konkretnim aktivnostima.\nPrethodni članakNESVAKIDAŠNJA KRAĐA: Naoružana banda ukrala 600 rolni toalet papira\nNaredni članakPRETEŽNO SUNČANO I TOPLO: Temperatura do 17 stepeni


Srbija nije više epidemiološki visokorizična zemlja, ulaz u Nemačku bez karantina | Blok vesti\nHome Magazin Srbija nije više epidemiološki visokorizična zemlja, ulaz u Nemačku bez karantina\nSrbija nije više epidemiološki visokorizična zemlja, ulaz u Nemačku bez karantina\nNemački institut Rober Koh koji upravlja epidemijom u ovoj zemlji objavio je da Srbija od sutra više neće biti na listi visokorizičnih zemalja, što u praksi znači da naši državljani već od sutra mogu da putuju u Nemačku bez karantina ukoliko poseduju negativan PCR test, sertifikat o vakcinaciji ili potvrdu o preležanom koronavirusu.\nSrbija se na ovoj listi visokorizičnih zemalja nalazila u kontinuitetu od 5. septembra ove godine, a sa spiska su zbog poboljšanja epidemiološke situacije skinute i Austrija, Bosna i Hercegovin, Malezija i Belize, preneo je Tanjug.\nS obzirom na pogoršanje situacije sa koronavirusom na ovu listu ponovo su uvrštene su sledeće zemlje: Finska, Monako, Portugal, Španija, SAD i Kipar.\nTakođe, Hrvatska, Crna Gora i Slovenija nalaze se i dalje na spisku visokorizičnih zemalja.\nPrevious articleMATIĆ PECNUO RONALDA: Čeka se odgovor Portugalca…\nNext articleTačno godinu dana od kada su Kon, Kisić i Brnabić prvi primili vakcinu, zvanično 1.306 neželjenih reakcija


Istopite masne naslage uz pomoć - KAFE! - Savršena\nIstopite masne naslage uz pomoć – KAFE!\nU ovaj piling se i Naomi godinama kune! (foto: WENN)\nSupermodel Naomi Kembel otkrila je da se protiv celulita i masnih naslaga najradije bori prirodnim sredstvima iz kuhinje – i to baš kafom.\nAli, ne tako što je pije, već je nanosi direktno na kožu.\nNaomi je odavno otkrila da skupe kreme i mackalice rado menja za proizvod koji svi imamo kod kuće – običnu kafu. Kad god ima vremena, ona napravi pakovanje od kafe koje drži na butinama, a koje se fantasučno bori protiv celulita i upornih masnih naslaga direktno ispod kože.\nKako biste napravili ovaj jednostavan, brz i jeftin recept, trebaće vam soc od kafe i bršljanovo ulje. Jako je bitno da ne koristite instant kafu, koja ne ostavlja soc, već da uzmete ili tursku ili filter ili, na kraju krajeva, espreso kafu. Nakon što je popijete, ono što ostane iskoristite za pakovanje.\nKafu pomešajte sa uljem tako da se dobije kremasta pasta, pa onda to nanesite na problematična područja. Za većinu žena su to butine i zadnjica, ali niko vas ne sprečava da isto nanesete i na stomak ako vam se tu skuplja višak masnih naslaga. Najbolje bi bilo da čitav proces sprovedete u kadi, kako vam ne bi čitava kuća bila zaprljana.\nKad ste se namazali kafom, umotajte se u plastičnu foliju, pa onda preko obucite obične najlon čarape. Ovako “sređeni” idite na spavanje i ostavite da pakovanje deluje tokom noći. Sutradan se okupajte, blago masirajući tako da masku ujedno iskoristite i kao piling. Ono što možete odmah da očekujete jeste nežnija koža, a vež nakon tri nedelje ovog tretmana (koji bi u ovim prolećnim danima trebalo da radite nekoliko puta nedeljno) uočićete promene po pitanju celulita i masnih naslaga.\nUticaj kafe na kožu i potkožno tkivo nije nešto što je Naomi otkrila – naučnici su se odavno pozabavili ovom temom i zaključili da kafa koja sadrži dosta kofeina pozitivno utiče na cirkulaciju, pa tako danas na policama u drogerijama imamo sve veći broj mackalica za mršavljhenje na bazi kafe. A zašto biste davali novac za hemiju, kad sve ovo već imate kod kuće?\nSavet plus: Ako nemate bršljanovo ulje, a ne daju vam se pare, jednostavo dodajte bilo koje ulje (kokosovo, maslinovo, pa čak i suncokretovo) i nekoliko kapi etasrkog ulja po želji, čisto da zamiriše. Etarska ulja koja najbolje utiču na cirkulaciju su menta, limun,pomorandža, tamjanovo i origanovo ulje.\nTags: celulit, Izdvajamo, Kafa, masne naslage, mršavljenje, piling, stomak, talog\nIstina ili mit: Da li su plavuše zaista - glupe?


Ana i Jovana u polufinalu turnira u Montereju - NCMagazin\nJovana Jakšić veoma lako je prošla u polufinale, pobedivši protivnicu, Amerikanku Julia Boserup, sa neverovatnih 2:0 (6:3, 6:0) i tako postigla najveći uspeh u svojoj karijeri. Jovana je ovim velikim uspehom nagovestila da na nju ozbiljno treba računati u budućnosti svetskog tenisa. Protivnica u polufinalu našoj Jovani je Japanka, "superbaka" Kimiko Date_Krumm.\nAna je mnogo teže uspela da se plasira u polufinale, uz velike uspone i padove, koji u poslednje vreme karakterišu njenu igru. Pobedila je Slovakinju Magdalena Rybarikova sa 2:1 (6:1, 0:6, 6:2) i sledeća protivnica biće jo Dankinja Caroline Wozniacki.


Za šta ste po zodijaku antitalentovani - Forum\nForum » Opste diskusije » Psihologija, drustvo i religija » Za šta ste po zodijaku antitalentovani\nZa šta ste po zodijaku antitalentovani\npost # 1 | 2012-11-06 , 9:08 PM\nImati realan odnos prema sebi i svojim sposobnostima je vredna vrlina koja se obično povezuje sa zrelošću. Setite se samo onih mladih, dragih i nadobudnih osoba punih energije koje svim silama pokušavaju da postignu uspeh u nekom području, a nekom iskusnijem, zrelijem, realnijem i možda malo pametnijem, odmah je jasno da tu nema hleba za njih. Pogledajte šta vam zvezde ne preporučuju za profesiju:\nSve delatnosti u kojim se traži urednost i preciznost jednostavno će upropastiti svaku Ribu. Područja gde treba pokazati smisao za detalje nisu u njihovom domenu. Ako je delatnost uhodana bez mašte i kreacije, kod njih će verojatno izazvati depresiju.\npost # 2 | 2012-11-06 , 10:34 PM\nDEVICA Tamo gde se stavri generalizuju i donose opšti zaključci Devica će se potpuno izgubiti. Iako u duši perfekcionist, pokušaće da se prilagodi svemu i svačemu, ali za nju će biti prava muka ako treba da pokaže sposobnost prelaženja preko sitnica ili zanemarivanja nebitnih stvari.\npost # 3 | 2012-11-06 , 10:59 PM\nRAK Aktivnosti koje su poput mehanike, kao i one u kojim se ne može pokazati barem minimum ljudskosti Rakove će istinski unesrećiti. Doduše oni mogu izdržati zahvaljujući svojoj stoičkoj prirodi, ali samo neko vreme dok im voda ne dođe do grla. Tada obično nastupa slom. Ako u onome čime se bave nema srca, onda nema ni sreće za Rakove.\npost # 4 | 2012-11-07 , 2:39 PM\nŠKORPIJA Ako nema provokacije, za Škorpije je to kao jelo bez soli. Ako upadnu u kolotečinu, biće uništeni. Pokušaće sami da smisle nešto čime bi izazvali borbu Poslovi koji teku mirno, uhodano, bez izazova i dinamike jednostavno nisu za njih.\npost # 5 | 2014-05-04 , 0:01 AM\npost # 6 | 2014-05-05 , 0:06 AM\npa sta ja znam .. ima nestoo istine\npost # 7 | 2014-05-05 , 12:48 PM\npost # 8 | 2014-05-06 , 3:38 PM\nmilion % tacno\nAdded (2014-05-06, 3:38 PM)\nI podznak ja sam totalno neuredna ahahahahahha\npost # 9 | 2014-05-07 , 3:18 PM\npost # 10 | 2014-05-07 , 3:34 PM\nOvo je stvarno bas tako kako pise - ne mogu da verujem ,jer sam inace skeptican prema horoskopima ,mada je uvek tu taj mali "crv" radoznalosti koji me natera da ga ipak procitam.\npost # 11 | 2015-02-02 , 0:44 AM\npost # 12 | 2015-02-02 , 12:36 PM\npost # 13 | 2016-01-01 , 8:46 PM\nU potpunosti se slažem sa ovim stavom\npost # 14 | 2016-01-01 , 11:55 PM\npost # 15 | 2016-08-12 , 1:35 AM\nEto ti ga na ne isplati mi se da budem ni uredna ni precizna


Evo u čemu su građani Srbije najbolji u regionu - Naši u svetu\nObjavljeno 11/06/19 u 22:32\nBEOGRAD – Iako kreditna zaduženost građana Srbije raste, pri čemu gotovinski krediti premašuju one stambene, naši građani su sa prosečnim dugom od 1.163 evra po stanovniku najmanje zaduženi u poređenju sa zemljama u regionu.\nTo su rezultati ankete koju je po bankama tradicionalno sprovela Narodna banka Srbije u prvom tromesečju ove godine, piše Politika.\nPrivreda, preduzetnici i građani trenutno duguju 2.372 milijarde dinara. Najzaduženija je privreda sa 1.332 milijarde, građani duguju 989 milijardi, a najmanje preduzetnici – 50 milijardi dinara, pokazuju podaci Udruženja banaka.\nGrađani i privreda sve više se zadužuju, a anketa pokazuje da je u ovom periodu bila povećana tražnja za kreditima.\nPoslednji podaci pokazuju da je dug građana za gotovinske zajmove premašio onaj za stambene, jer za keš kredite trenutno duguju 425 milijardi, a za krov nad glavom 411 milijardi dinara.\nIpak, s dugom od 1.163 evra po stanovniku naši građani su najmanje zaduženi u poređenju sa susednim zemljama i onim bivše Jugoslavije.\nU slučaju kredita stanovništvu najtraženiji su bili oni za kupovinu nepokretnosti, nabavku trajnih potrošnih dobara, a na trećem mestu su oni za refinansiranje postojećih obaveza.\nKompanije, s druge strane, traže zajmove za finansiranje obrtnih sredstava, kao i kapitalnih investicija. U pomenutom periodu najviše su se zaduživala mala i srednja preduzeća.\nBanke očekuju da standardi po kojima će se odobravati krediti stanovništvu u drugom tromesečju budu ublaženi za gotovo sve vrste kredita. Izuzetak su devizno indeksirani gotovinski krediti i oni za refinansiranje, kažu u centralnoj banci.\nRezultati ankete pokazuju da su kamate za kredite građanima, kao i prateći troškovi kredita smanjeni. Banke očekuju da će se kamate dodatno ublažiti, što je posledica jake konkurencije u bankarskom sektoru.\nU tome što se građani sve više zadužuju nema ništa čudno, jer plate rastu, od početka godine povećane su u javnom sektoru što je dalo vetar u leđa novom zaduživanju.\nŠto se tiče privrede, rezultati ankete pokazuju da su banke produžile rokove otplate i blago povećale maksimalne iznose kredita preduzećima.\nPrema oceni banaka, veća konkurencija u bankarskom sektoru uticaće na ublažavanje kreditnih standarda privredi, a tome će doprinositi i pozitivna očekivanja banaka u pogledu opšte ekonomske situacije, a u manjoj meri i veća spremnost na preuzimanje rizika.\nAnketaGrađaniKreditiNarodna banka SrbijeSrbijaZaduženost\nZvuči nevervatno, ali…Evo kako je jedan čovek naterao medveda koji ga je napao u beg\n06/06/20 u 16:30 0\nU vreme SFRJ vlast je preko Socijalističkog radnog naroda kao političkog pokreta brinula o gastarbajterima i…\n06/06/20 u 13:30 0\nNemačka kancelarka Angela Merkel istakla je danas da je sada važno isprabno, hrabro i odlučno delovati kako bi…\n06/06/20 u 10:30 0\nPorast broja obolelih dešavaće se povremeno naredne dve nedelje, ocenio je danas epidemiolog prof.dr Branislav…\n06/06/20 u 07:30 0\nNekoliko hiljada ljudi okupilo se sinoć u Beču u znak podrške protestima širom sveta protiv rasizma.\nAna “otvorila dušu”: Iskreno o Đokoviću, šta joj sada nedostaje, a i…\n05/06/20 u 21:00 0\nU ekskluzivnom razgovoru za Eurosport („Hanging out with Babsi“) Ana Ivanović, nekadašnji svetski broj jedan i…\n“Da nauče o svojim korenima”: Tamara i Filip su se vratili u Srbiju i…\n06/06/20 u 08:31 0\n"Projekat "Srpska učiteljica" nastao je pre par godina dok smo živeli u inostranstvu i želeli da naša tri sina…


VIDEO Futsal: Dramatična utakmica kraj Tise protiv ekipe Pirota - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nVIDEO Futsal: Dramatična utakmica kraj Tise protiv ekipe Pirota\nSinoć prava sportska drama kraj Tise.\nFutsaleri KMF Bečej su u napetoj utakmici uspeli da savladaju ekipu iz Pirota rezultatom 7:6. Gosti su u prvom poluvremenu majstorski koristili greške domaćina i na odmor se otišlo rezultatom 1:5!?\nU nastavku sasvim drugačija slika. Tada su Bečejci rešili poluvreme u svoju korist rezultatom 6:1 i na kraju slavili sa 7:6. Imajući sve u vidu, bila je to igra oba rivala sa mnogo grešaka, ali i dobrih poteza, pogotovo golova, pa je zato zadovoljila sve prisutne.\nU nastavku Bečejce čekaju novi izazovi, ali ne samo sportski.\nOznake: BečejFutsalKMF BečejPirot