Od čuvenog zida do strit-arta | Nova Ekonomija\nRavan kao ogledalo, izuzev brda Krojcberg, Berlin je raj za bicikliste. Ič oni ne mare ako pada kiša, a vetar lomi (grmljavina je ovde prava retkost), navuku kabanice i pedaliraju. Imaju li podmladak, potrpaju ga u prikolice koje mogu da otkače i koriste kao kolica. Pešaci se ponekad žale da su bajkeri zaveli teror, jer mnoge staze samo su za njih predviđene\nŠta je toliko posebno u nebu nad Berlinom da zaslužuje da bude naslov filma čuvenog Vima Vendersa, shvatiće svako ko uhvati tamošnja duga predvečerja. Kad se uvek prisutni oblaci zgomilaju i tvore igru paperjastih i grudvastih oblika što se ne završava ni na horizontu, već tek tu postaje ekstremno uzbudljiva. Fokusirano svetlo horizontalnih zraka čini da su i u sumrak sve boje kristalno jasne, premda prelaskom u veče dominira plava, nebeska, ogledana u reci Špre, kao i u zapadu okrenutim prozorima. I ma šta te se u ovom gradu s burnom istorijom još dojmilo, utisak veličanstvenog neba nastaviće da te obuzima.\nRavan kao ogledalo, izuzev brda Krojcberg, Berlin je raj za bicikliste. Ič oni ne mare ako pada kiša, a vetar lomi (grmljavina je ovde prava retkost), navuku kabanice i pedaliraju. Imaju li podmladak, potrpaju ga u prikolice koje mogu da otkače i koriste kao kolica.\nPešaci se ponekad žale da su bajkeri zaveli teror, jer mnoge staze samo su za njih predviđene. Kad tu nabasaju na šetače, protestno gunđaju, što uteruje vrstu straha od civilizacijskih tekovina: da li ćeš se uklopiti u pravila. Jer upravo ona tvore tu veliku kulturu, kao i kultove svega i svačega.\nOko mnogo toga, Berlinci se mnogo ne pitaju, svesni da su kodeksi njima na korist. Država misli o svojim građanima, svih struktura i staleža. Međutim i tamošnja čuvena demokratija, ma šta trebalo da podrazumeva, naklonjenija je bogatijima. Stoga, recimo, ako su u pitanju protesti povodom nekog najavljenog poteza, vlast ih usvoji, pritaji planove, ali ih nakon relativno kratkog vremena ipak realizuje. Potuljeno i zarad profita, apsolutnog imperativa.\nTako je bilo sa obalom reke Špre, prirodnom granicom između dva Berlina, ukinutom kad je srušen i zloglasni ali i znameniti Berlinski zid. Na pustopoljanama iznikle su zgrade, šest meseci nakon „uspešnih" demonstracija, uštinuvši i deo Ist sajd galerije. Tačnije, parče Zida, sveg prekrivenog grafitima, od najčuvenijeg poljupca na svetu, u usta, između Honekera i Brežnjeva, do probijanja barijere trabantom.\nGrafiti su, istina, budući turistička atrakcija, izdignuti na viši nivo percepcije, pa su od ulične umetnosti postali prvo urban-art, a potom i muzejski i kolekcionarski predmeti, usled čega su porasli i apetiti autora, takođe usmereni ka boljoj zaradi.\nOd džentrifikacije je stradao i nekad znak prepoznavanja nezavisne umetničke scene Berlina i najveći skvot ove vrste u okruženju, stacioniran u napuštenoj robnoj kući – Taheles. Simbol slobode i otpora kapitalizmu pretvorio se u predmet svog prezira, pa mnogi smatraju da nije šteta što je odatle isteran. Nakon izgradnje biznis-centra, stanovnici su se rasuli po gradu, po zakonima slobodnog tržišta. Neki su u njemu uspeli kao profitabilni, ili se pridružili novim grupacijama po novim, a starim objektima, dok su oni oslabljeni hipi-filozofijom, jednostavno nestali.\nDoduše, vlast ovde zna i da iznenadi, pa da na tenderu za izgradnju na vrlo privlačnoj lokaciji, tik uz jedan od kanala (čija je ukupna dužina veća od venecijanske), krupne investitore pobedi naoko skroman projekat Kreativno selo. Još nedovršeno, ono nudi različite kapacitete, od vrtića, prostora za radionice, do kafića na, kao, sklepanim terasama. Pažljiviji pogled na detalje, recimo šrafove, ili posađene biljke, otkriva da i iza „pobednika" stoji pozamašan kapital. Okruženo vrtovima, nalik urbanim baštama, Selo (bivši Klub 25) poslužilo se instant imitacijom urban-gardeninga koji je ovde apsolutni hit.\nNešto više luksuza od neophodnog, međutim, nimalo ne smeta posetiocima, što strancima, štodomaćima, dok „kuliraju" uz vodu, ili multijezično „žvrgole".\nDivlje naselje vigvama\nOpušteni štimung (maltene bez ikakvih zabrana)ne remeti ni prizor preko puta: divlje naselje „vigvama", jedan od brojnih berlinskih paralelnih svetova. Improvizovana skloništa nastanjena su beskućnicima, bilo svojevoljno odustalim od pravila sistema, bilo na kakav drugi način u njega neuključenim. „Toga nema nigde drugde u Nemačkoj", Berlinci će naglasiti slobodu ovdašnjih izbora. Za nešto manje od tri decenije, grad je od simbola uskraćenih ljudskih prava, postao platforma mogućnosti, sve privlačniji za privremene i stalne došavše.\nUmetnost je jedan od temelja berlinskog turizma, počev od pomenutog Zida, preko muralima ukrašenih fasada, do brojnih spomenika, ali i tornjeva - crkava, (ugašenih) fabrika, toplane...koji tvore sopstvenu poetiku, na tom nepreglednom nebu. Napredovanje Berlina od „siromašnog, a seksi" ambijenta (kako bi davno rekao jedan od gradonačelnika, Klaus Voverajt) u najveće evropsko gradilište, dovelo je i do kompromisa između „lovatora" i strit-artista.\nNova sprega arta i biznisa ogleda se i u sitnim ustupcima poput dozvole da se oko 200 soba stare banke, sa pretenzijom da preraste u kompleks luksuznih stanova i lokala, privremeno kreativno preoblikuje. Ivent je proglašen „najvećom izložbom ulične umetnosti na svetu", vest razaslata preko društvenih mreža, a ovo povuklo svakodnevne redove tokom privremene postavke.\nAtmosfera u toj gotovo statičnoj, dugoj, duuuugoj povorci, apsolutno se ne poklapa sa srpskim u sličnim uslovima. Bez (spoljnih) znakova pritiska, lišena nervoze i prostakluka – međusobnog koškanja, ponekad i maksimalno iskorišćenog vremena čitanjem knjiga na nogama.


Derbi u Novom Sadu – Vojvodina "testira" Zvezdu za Gent, Partizan čeka Proleter, danas tri meča Superlige | NS Reporter\nDerbi u Novom Sadu – Vojvodina “testira” Zvezdu za Gent, Partizan čeka Proleter, danas tri meča Superlige\nDatum: 20 новембра, 2020\nBEOGRAD – Posle još jednog reprezentativnog razočaranja ljubitelji srpskog fudbala okreću se domaćoj Superligi, posebno derbiju 15. kola u kojem će Vojvodina u Novom Sadu dočekati Crvenu zvezdu. Sastaju se lider i prvi pratilac, a derbiju kao i uvek posebnu draž daje trener Novosađana Nenad Lalatović, bivši kapiten i trener crveno-belih, čije ekipe posebno dobro igraju protiv večitih rivala.\nZvezdi će duel na “Karađorđu” biti generalna proba za gostovanje Gentu u Ligi Evrope, a trener Dejan Stanković neće moći da računa na Milana Rodića, koji ima korona virus i najverovatnije nedovoljno oporavljenog Aleksandra Kataija.\nIstovremeno, Partizan i Proleter odigraće u Humskoj “još jedan BG-NS derbi”, koji ovaj put taj epitet zaslužuje i pozicijama na tabeli, s obzirom na to da se sastaju trećeplasirani i četvrtoplasirani.


Izabrane tri najbolje zelene ideje – AKTIVIZAM\nNa nacionalnom takmičenju za Zelene ideje koje je Fond za aktivno građanstvo održao 9. juna u PR centru u Podgorici, izabrane su najbolje tri, koje će imati mogućnost da osvoje jednu od nagrada u okviru Regionalnog takmičenja.\nKomisija za Zelene ideje, u čijem sastavu su bili Biljana Maslovarić, Božena Jelušić i Darko Saveljić, donijela je odluku da su se među šest odličnih ideja, kao najbolje izdvojile:\nSan pod zvijezdama, Siniše Novakovića\nHappy bed, NVO Srećne šapice/Happy Paws\n“Korijen” – centar za ekološku edukaciju i izdavaštvo, Anđele Đurašković.\nRegionalno takmičenje biće održano u septembru u vidu online događaja, a na takmičenju će, pored Crne Gore, sa po tri predstavnika učestvovati: Srbija, Bosna i Hercegovina, Kosovo, Sjeverna Makedonija, Albanija i Grčka.\nUkoliko na Regionalnom takmičenju nijedna od tri ideje iz Crne Gore ne osvoji nagradu, najbolje rangirana će od Fonda za aktivno građanstvo dobiti finansijsku podršku u iznosu od 4,000 EUR.


Oglasio se sportski direktor ABA lige – SOS KANAL PLUS\nSportski direktor ABA lige, Milija Vojinović, oglasio se povodom početka finalne serije plej – ofa ovog takmičenja koja se igra između košarkaša Crvene zvezde i Budućnosti iz Podgorice. On je, u ekskluzivnom intervjuu za “Tanjug”, odgovarao na mnoga pitanja, a mi vam prenosimo njegove najvažnije i najzanimljivije odgovore.\nPrisustvo publike nije u nadležnosti lige?\n” Tokom finala plej-ofa, jedino ograničenje koje je Liga propisala je zabrana prisustva publike u parteru. Ta odluka je doneta nakon niza konsultacija i preporuka epidemiologa zbog zaštite samih aktera.”\nNemile scene i incidenti?\n” Od finala plej-ofa se očekuje da predstavlja krunu sezone. U skladu sa tim, napravljen je precizan protkol sa instrukcijama za sudije i delegate u slučaju vređanja ili omalovažavanja aktera i drugog vida nesportskog ponašanja publike. Sve je urađeno sa ciljem da se ne ponove nemile scene i očuva itegritet ABA lige. U slučaju vređanja aktera i pogrdnih povika sa tribina, sudije će samostalno ili na sugerisanje delegata biti dužne da prekinu utakmicu i upute upozorenje, a imaće i mogućnost da zatraže i pražnjenje dvorane.”\n“Nema dileme da ABA liga ima najbolje sudije u Evropi. U prilog tome govori i lista izabranih arbitara za Fajnal-for Evrolige na kojoj ču četvorica od ukupno osmorice delegiranih sudija iz ABA lige. Imamo veliko poverenje u 12 odabranih sudija da će posao u finalu plej-ofa uraditi u skladu sa svojim renomeom.”\nŠampion u Evroligi?\n” To je svakako povod za zadovoljstvo i daje veliku draž završnici našeg takmičenja. Ipak, smatram da ovaj region zaslužuje bolji tretman, ali to je druga tema. Ono što je sada važno je da ne ugrozimo našu poziciju, a to bi moglo da se dogodi ukoliko se ponove nemile scene iz prethodnih sezona.”


Tema: Informacije o Ruskoj Borilackoj Vestini - C|/|CTEMA\n20.07.2005., 17:23 #1\nnadam se da moderatori krstarice nece zameriti ovome.\nSve ljude koje zanimaju informacije o Ruskom Sistemu pozivam da pitanja postavljaju na www.ruski-sistem.org/forum\nNa samom sajtu www.ruski-sistem.org mozete naci informacije o vestini na nasem jeziku, a na www.russianmartialart-serbia.com info o seminarima, treninzima i nasem klubu Vukovi (na engleskom).\n20.07.2005., 21:01 #2\nVesini vukovi? A?\n20.07.2005., 22:11 #3\nRadi se o klubu ruske borilacke vestine gde nema ni jedan Vesa...\nTo na sta ti mislis je Aikido klub iz Lazarevca.\n20.07.2005., 22:43 #4\nMa zaboravio sam da se vi beogradjani ne volite izmedju sebe, sorry...\nKako ne znas Vesu, bre!? On isto fura sistem uz aikido ( :shock: !?) i jednom prilikom je na jednom (aikido) seminaru svoje momke iz kluba u shali nazvao 'Vesini vukovi...' zato sam mislio da on vodi taj klub. A sad sam se setio , video sam sajt, tamo pise da ima i klub ARS e na tog Vesu sam mislio.\nSorry malo sam vas pomesao.\n21.07.2005., 08:28 #5\nDruze verni, opet greska. Ovaj put 2 komada.\nSto se tice ljudi koji vezbaju Ruski Sistem situacija je dijametralno suprotna. E sad na koje si ti "beogradjane" mislio ne znam, a pravo da ti kazem s obzirom na kontekst ove teme i ne zanima me.\nKako ne znas Vesu, bre!? On isto fura sistem uz aikido\nKo kaze da ne znam Velibora Vesovica?\nAli ovo nije njegov klub, i ne "fura se sistem uz aikido". Cak sta vise, glavni instruktor to nikad nije ni trenirao. Dragance koji takodje drzi treninge isto tako nije, ja jesam pre jedno 15 godina par godina u Aikido klubu Prvi Vracar kod Ljube i ljubinih :-).\nAli posto te tema ocigledno ne interesuje, vec samo spletke neke druge vestine koja se ni ne spominje u naslovu, zamolio bih te da ne pravis shum nego da otvoris temu o vestini koja te zanima.\n21.07.2005., 14:37 #6\nDrago mi je da u sistemu nema spletki kao nazalost u aikidou kojim se ja bavim. Nadam se da ni nece biti kad bude i vise klubova, jer ono sto sam ja doziveo da vidim u mojoj federaciji, ne zelim nikome. E na to sam mislio, nije samo do beogradjana, nego i inace.\nAl' si ti neki uvredljiv.\nVesa i Rade jesu vezbali sistem, a ko vezba takve dve vestine jednu uz drugu ocigledno misli da jedna od njih ne valja, to njima na cast, i zato sam pogresio, nemoj mi to uzeti za zlo, nisam hteo da omalovazavam druge borilacke vestine, trudim se da izbegavam to.\n21.07.2005., 14:48 #7\nzanimljivo vam je ovo...ali su vam malo leprsave odbrane od udarca rukom...onakva odbrana tesko moze protiv boxerskog direkta\n21.07.2005., 15:29 #8\nNa vasu zalost gospodine, izgleda da premalo znate o aikido-u, pogotovu o principima koje je postavio sam O'Sensei, a pogotovo ne znate nista o Vesi i Radetu inace ne biste pisali takve izjave.\nMilos je u pravu, ocigledno da je jedini vas cilj exponiranje neke vestine koja nema veze sa naslovom. Ruski sistem sam probao krace vreme i mislim da je odlican, meni odgovara kao dopuna Aikidoa jer su, sa moje strane gledista prilicno slicni principi.\nDa zakljucimo taj famozni BASO je odlican, super i ne morate vise da ga hvalite na ustrb drugih vestina.\n21.07.2005., 15:50 #9\nBaso nisam ni spomenuo...\n"Ruski sistem sam probao krace vreme i mislim da je odlican, meni odgovara kao dopuna Aikidoa jer su, sa moje strane gledista prilicno slicni principi. "\n21.07.2005., 22:55 #10\nali su vam malo leprsave odbrane od udarca rukom...\nGostu, ne znam tacno na sta mislis, posto ima raznoraznih odbrana. Jedna od stvari koja cesto ostavi pogresan utisak je to sto se Ruski Sistem vezba mekano (sto ti kazes leprsavo), ali radi (aplicira) vrlo grubo, ruzno i da kazemo razarajuci. Zasto se vezba na prvi navedeni nacin mozda dodje Hetman kasnije pa obrazlozi. Mrzi me da kucam :-)\nonakva odbrana tesko moze protiv boxerskog direkta\nIako ne znam tacno na sta mislis, slazem se. Od box direkta retko koja odbrana funkcionise - posmatrano u uslovima bliske distance kad obojica zele da se nabiju blizu i pravo jedan prema drugome.\nKad nema kontrolisane atmosfere, kad ima shutiranja, udaranja glavom, bodenja nozem, uletanja u noge, bezanja.. cela prica o boksu postaje relativna.\nU svakom slucaju, na bliskoj distanci licem u lice direkt je prava stvar. Ne sporim. Zato ga ima i u Ruskom Sistemu.\n26.07.2005., 16:02 #11\nElem, vezba se mekano iz niza razloga, ali recimo da je osnovni taj da se ne vezbaju nikakve fiksirane, kanonizovane tehnike, vec je naglasak na instinktivnom i kreativnom pristupu, u smislu trenutnog pronalazenja resenja za dati problem (napad), a ne nekakvog osmisljenog odgovora za svaku mogucu situaciju, pa da bude sto inventivnije. Na ovaj nacin se izbegava stvaranje nekakvog dinamickog stereotipa u artificijelnim uslovima, koji bi kasnije morao da se u realnim "prevodi", sto bi rekao Mr. Proper, jer svako prevodjenje vodi gubljenju vremena i energije, kao i usporavanju rada.\nNajzad sto se tice leprsavosti, pitanje licnog tumacenja, meni nema niceg leprsavog kada me Aca zabode, onako momacki, pa ja padnem da bih spasao sto se spasti da, a drugo je pitanje sto padam tako da npr. mogu odmah da ustanem, ili se branim tao da se tom njegovom cekicanju ne suprotstavljam vec pokusavam da se makano izvucem. Jos jedna stvar, oni koji su probali znaju da se u sistemu dosta radi situacija napada vise protivnika, a tu nemas vremena ni mogucnosti da radis bokserska pokrivanja i primanja udaraca. Ah da, a i nisam ikada video bokserski direkt u ulicnoj/kafanskoj tuci, vec uvek nesto kao udaranje u krusku na vasaru.\nKonacno, ne mislim da ako neko vezba dve vestine/sporta smatra da jednom nesto fali (u tom slucaju zasto ne oboma?). To je kao da smatras nepotrebnim da pises i cirilicu i latinicu, ili mozda da ucis strane jezike.\n26.07.2005., 23:41 #12\n"U svakom slucaju, na bliskoj distanci licem u lice direkt je prava stvar. Ne sporim."\nHa,ha,ha !!!Na bliskoj distanci,kada su udarciti u pitanju, aperkat i polukroše su zakon dečko,vidi se da nisi nikad boksovao,ovo što radite je zezanje,samo davite već duže vreme ljude na ovom forumu..Nemam ništa protiv vaše veštine,ali ako već radite odbranu od nekog udarca,naučite prvo dobro udarac da izvedete,pa tek posle odbranu.\n27.07.2005., 09:39 #13\nRe: Informacije o Ruskoj Borilackoj Vestini - C|/|CTEMA\nHa,ha,ha !!!Na bliskoj distanci,kada su udarciti u pitanju, aperkat i polukroše su zakon dečko,vidi se da nisi nikad boksovao\n:-) Hvala na savetu. Moje misljenje vezano za tvoj komentar je: "Kako kome". Ja ne mogu da sudim da li si ti boksovao, ali mogu da pretpostavim da TV nemas, jer da imas verovatno bi video da neki bokser ima razarajuci direkt, neki bokser levi polukrose, a neki treci opet neki svoj karakteristican udarac.\nSto bi se reklo, kao i u vecini borilackih sportova, ima specijalku.\n,ovo što radite je zezanje\nnaučite prvo dobro udarac da izvedete,pa tek posle odbranu\nBas to i jeste metodologija rada. Hvala na dobronamernim savetima.\nDve mi stvari samo nisu jasne:\n1. Prvo, ako je sve ovo kako kazes (da je Systema zezanje), nije mi jasno zasto specnaz, alfa, antiteror to rade, a u zadnje vreme i raznorazne druge belosvetske policije i vojske traze znanje od Rybka i Vladimira, a ne boksuju? Evo konkretan primer je da Aca u Septembru u Japanu pola treninga drzi civilima a pola u americkoj vojnoj bazi (http://www.systemajapan.jp/).\n2. Drugo, posto kazes da si "znalac" za box, mozda mozes da kazes zasto nema vise tvojih kolega na forumima. Siguran sam da bi imali sta da podele od znanja i iskustva sa nama. Ovako dobronamerno kao i ti.\n27.07.2005., 18:38 #14\nBliska distanca,oči u oči je po tebi nešto malo dalje od prave bliske distance,taman toliko da se može uraditi direkt koji inače nema šanse da se uradi kad si uz protivnika,to znaju i oni koji se ne bave boksom.Ali pošto si sklon da relativizuješ stvari,bliska distanca,oči u oči kako voliš da kažeš,je i razdaljina od metar sa koje ti dobar borac mavašijem može smrskati glavu.Epa vidiš,da ne pravimo definiciju,ali bliska distanca ti je zadnja udaljenost od protivnika gde udarac može da funkcioniše.Posle toga dolazi do hvata.\nU pravu si za TV,imam ga ali ga retko gledam.Gledao sam pre neko veče,doduše,meč izmedju izabranih boraca kjokušinkaj karatea i kik boksera,koje su kik borci izgubili ubedljivo.Toliko o televiziji,ali me to podučavanje belosvetskih policija,alfa i sl.podseća na hvalisanje Ljube Vračarevića,mislim da izmedju vas i njega i nema neke razlike,stim što se Ljuba debelo zamestio u Rusiji gde su mu klubovi puni članova,da ne grešim dušu,daj bože da vaš sistem ima toliko članova u Rusiji.\nŠto se tiče reprezenata borilačkih veština kod nas,smatram da niko nema šanse ni sa prosečnim bokserom,ne zato što je boks dobar,jer on to i nije,nego što ne vežbate često pravu borbu,imate staklene brade,nemate osećaj za distancu i nemate kondiciju.Vodite jalove akademske diskusije kako je to kad te neko napadne odavde,pa odande,to me sve podseća na lizanje sladoleda preko stakla.\n28.07.2005., 09:47 #15\nKako ti sve ovo o Sistemu znas?\nOcigledno te kao vestina ne zanima, a imas znanja o drugim vestinama koja ocigledno zelis da podelis sa nekim.\nZasto ne otvoris neki neakademski thread o vestini o kojoj ti se prica umesto da trolujes ovde kao gost?\nCini mi se da nemamo iste televizore posto sam ja smrskavanje glave mawashi udarcem video samo u filmovima sa Chuck Norris i to kad u njima nema Bruslije ili ostalih koji se i pomere s mesta s vremena na vreme umesto da stoje kao bizgovi u mestu i primaju udarce kao iz inata.\n28.07.2005., 16:05 #16\nIh, eto opet pomalo isprazne rasprave.\nKao prvo tumacenje termina "bliska distanca" je fleksibilno, ovisno o sistemu borenja kaoji ga koristi. Za boksera su to aperkat i krose, za Thai-boksera lakat i koleno itd. Ono sto je ovde kljucno jeste cinjenica, da i pored nesumnive efikasnosti boksreskih udaraca (najzad, ti ljudi to rade vec 250-300 godina), procenat ljudi koji koriste direkt ili aperkat u ulicnoj/kafanskoj situaciji je zanemarljiv. Takodje, niko ne garantuje da borba pocinje iy duelisticke situacije sa razmenom udaraca. Moze odmah da pocne sa hvatovima u klincu i ode na zemlju. Takodje, u situaciji sa dva ili vise protivnika, bokserske udaracke tehnike su jednostavno previse fokusirane, a odbrambene (slips, bobs , weaves, ducks...) odvec usmerene.\nNajzed, TV nije merilo, bas kao ni zastupljenostu u vojsci i policiji. Npr. na K1 je bilo smrskavanje glave mawashiem, i to u skoku, samo je pitanje tajminga. Ti kikbokseri koji su izgubili of kyoka momaka izgleda da su bili probrani po drugacijim kriterijumima od karatista. Panduri i vojska su isto tako podlozni marketinskim kampanjama kao i civili, a nemaju dovoljno vremena da zaista ozbiljno vezbaju pucanje, a nekmoli metodicno neku borilacku vestinu.\nVeliko finale!!! Ja vezbam i sistem i vale-tudo borenje gde je boks integralni deo, ako i rvanje i grappling itd. Definitivno mi nijedno nije tracenje vremena, ali je cinjenica da sistem ne trazi tako dobre fizicke atribute da bi bio funkcionalan u ulicnoj borbi, dok boks kao ringovni sport trazi mnogo vise rada na "fizici" i tahnicko-taktickim elementima, jer oba borca vlada ju manje-vise istim arsenalom tehnika, znaju otprilike sta ce onaj drugi da radi i podlezu istim pravilima.\n28.07.2005., 17:57 #17\nnisam bas cest ovde al sta cu\n...prvo moram da pitam vas ovde...kojim se sve vestinama bavite i koliko duge...\n...sto se boxerskog direkta tice...jel iko od vas trenirao box(mislim stvarno na box,ne kickbox)...samo pravi boxer moze da prica o direktu,kroseu,aperkatu...\n...sada sto se tice razmrskavanja lobanje nogom...nije nemoguce...ali nogu iznad kuka ne treba dizati na ulici\n...dalje...na ulici...najzajebaniji protivnik na koga mozes da naletis jeste boxer...to da se ne lazemo(ovde moram da vas pitam dal ste ikada radili na vratima nekog kluba ili imali prilike da stojite sa tim momcima,oni uvek imaju min 1 boxera i taj momak je razarac...a ovo mogu da vam kazem jer sam gledao kako 1 boxer 2-3 momaka i krupnijih od njega razbije(zamolio bih da se ne hvatate za ovo na vrata...al posto ste spomenuli kafanske tuce morao sam ovo da ubacim))\n...dalje...eskivaze,izbegavanje...koliko se ja secam eskivaza se radi samo na direkt i krose...i to rade brzi boxeri...na ulici ti je najvaznije kretanje...i pomaze stvarno\n...sada ko sve radi sistem...da se razumemo...ja sam gledao mnoge specijalne jedinice...mnogi rade modifikaciju jkd-a pol vunaka...koja je stvarno razorna...a btw sam trenirao sa mnogim momcima iz specijalnih jedinica...\n...ja sam rekao da su mi odbrane leprsave...ne kazem ja nista lose za sistem...odlicna je stvar...ali kazem da su mi odbrane od udarca malo leprsave...ajde protiv nekog civila...ali nece da moze protiv uvezbanih protivnika...i ono izbegavanje noge iz aikidoa je smesno...suvise gubljenja vremena...\n...sada...da bi ste bili kompletni...morate da radite vise vestina...ni jedna vestina ne sadrzi sve u sebi...\n...recimo nas najveci majstor jkd-a (oni stariji ga mozda znaju...Nenad "Rochko Rochkomanovic i covek odmah ispod njega Nenad "Nesa Medved" Mladenovic) su trenirali jos 3-4 vestine pored jkd-a...i stvarno su kompletni...to mogu da vam kazem jer sam imao tu cast i priliku da treniram sa njima...\n...i da...nas 3-ca uvezbanih Rochku nismo mogli nista...jer nas je naucio jednu stvar...vestina nije udarac,poluga,bacanje...vec distanca,kretanje,ritam pa onda sve ostalo...\n...btw sve zavisi od iskustva...\n...dakle da zavrsim...nije vazno sta treniras...vazno je da umes da primenis...a mnogi na zalost ne umeju...a mnogo pricaju\n29.07.2005., 20:13 #18\nJa vezbam i sistem i vale-tudo borenje gde je boks integralni deo, ako i rvanje i grappling itd. Definitivno mi nijedno nije tracenje vremena,\nNije ni meni pecanje :-)\nGnjec, hvala na detaljnom obrazlozenju\nZnas sta mi je samo interesantno... Thread se zove: "informacije o ruskoj...", a postovi su o raznoraznim drugim vestinama, misljenja o sistemu na osnovu vrlo povrsnih poluznanja, onda kritike nekih ljudi koji osecaju ugrozenost svojih vestina dolaskom ruskog sistema u Srbiju... A od interesovanja ili informacija nista :-)\nCudni su mi razlozi da kada coveka interesuje nesto drugo, to drugo u dobrom svetlu prikazuje samo u antagonizmu sa necim trecim. Ne znam da li me razumete.. To je isto kao da sam ja otvorio thread sa naslovom: "Informacije o RBV Sistema koja je bolja od vestina ABC, XYZ a ima bolje udaracke tehnike od 123 i 890", sto mi u zivotu ne bi palo na pamet.\nElem, ako nekoga zanima jos po nesto neka svrati i kod nas na forum, http://www.ruski-sistem.org/forum/\nOstavili smo deo za raznorazne price o raznim borilackim vestinama i ostavljanje linkova i slicno, ali se shumovi i slicne stvari brisu.\n30.07.2005., 14:30 #19\nne ja ne kazem da ste losi gledao sam vas...kazem da ima super stvari...samo sto se mene tice neke odbrane su leprsave...\n...ali kao sto sam vec rekao nije vazna vestina vec onaj koji je primenjuje...\n30.07.2005., 19:09 #20\nSlazem se, onaj ko primenjuje. Ima raznih i "kaubojaca" i "indijanaca" u svim plemenima :-)\nNego, ako nije tajna, koje tacno "nas" kazes da si gledao?\nPosto to sto opisujes ne lici na nas rad u klubu. Imas otvoren poziv od septembra Boze zdravlja da budes malo nas gost.\n31.07.2005., 21:04 #21\ngnjec nije ni bio sporan sa svojim komentarom, vec vise Golina, ali na kraju, svako ima pravo na svoje misljenje.\nSamo sto se tice Rockomanovica. On definitivno jeste bio pionir JKD pristupa u Srbiji, ali nisam siguran da je i danas najnapredniji predstavnik. Licno volim pristup u Arichionovom klubu, jer je na liniji SBGi ekipe, a meni to definitivno ima smisla. Naravno, nemam nista lose da kazem o Rockomanovicu, ali samo da dodam svoje misljenje.\nNajzad jos jednom, po meni je kontraproduktivno a priori povezivanje Sistema sa specijalnim jedinicama, jer je on mnogo vise od toga, bas kao sto Vunakov PFS nije samo ono sto se vidi kod Navy SEALS eksponenata tog pristupa.\n01.08.2005., 16:30 #22\nNajzad jos jednom, po meni je kontraproduktivno a priori povezivanje Sistema sa specijalnim jedinicama, ..\nSlazem se, pogotovo sto to privlaci najstrasnije paljevine kojima je sopstveni ego najveca prepreka da ikad nauce bilo sta.\nIpak, po meni je jos kontraproduktivnije apriori "precutno" tretiranje borenja, tj. borilackih vestina kao nekih "civilnih razbibriga". Borenje je borenje, sluzi za savladjivanje protivnika, samoodbranu, napad i samim tim je stalno u kontekstu SUKOBA (ovog ili onog). Sve ostale McDojo varijante predstavljanja borenja kao fitnesa, zdravstvenih gluposti i slicno su jos gora stvar nego vezivanje za vojsku i policiju. Tek je to teska laz i hranjenje decijih fantazija nesposobnih ljudi koji bi da budu "cvrsti momci" ali i da ih neko ne izlupeta. Sto bi se reklo, prodavanje fantazije.\nDa se odmah ogradim da ne mislim na sportove (box, vale tudo, brazilska, rvanje, judo...).\nSto se mene tice, bolje da trening lici na Specnaz nego na visecasovno preskakanje vijace ili bechenje ochima dok astralno telo ne poleti dok kolege zapevaju u ritmu tam-tama. Pa taman nas bilo i trojica u klubu :-) Evo ima raznih vestina, nek ide ko hoce.\nE sad sto se tice sporta, tu sam na liniji sa Ducijem Simonovicem 100%. Amaterski apsolutno podrzavam, profesionalni nikako :-)\n01.08.2005., 21:53 #23\nmilose za rochka mogu da ti kazem da je strasan covek..a tek onda trener...bilo mi je zadovoljstvo da ga vidim...srecan sam bio da idem na trening i kad se vracam krvav kuci...pokrece...sto ne vazi za sve trenere...\n...a gledao sam u drinki ruski sistem...\n...ja samo mogu da kazem da ce nekome ko se bavi jednom vestinom/sistemom biti smesno ili propust nesto sto u drugoj vestini/sistemu se radi slabije...i to je normalno...ni jedna vestina/sistem nije kompletan...\n01.08.2005., 22:47 #24\nOriginal postavio gnjec ovde\nmilose za rochka mogu da ti kazem da je strasan covek.....\nNisam ja nista rekao vezano za njega. Hetman je imao komentare vezane za tog gospodina. Ja ne znam ko je (a i off topic je prica).\nAj baci jos sat, sat ipo zivota pa dodji s jeseni da pogledas nas trening. Pogotovo kad je Aca tu. Iskreno bih voleo da cujem misljenje posle toga. Mislim u principu nije to toliko ni bitno, ali posto vec imas misljenje o necemu ne fali nista da imas kompletniju sliku.\nSa svim ostalim sto si napisao se slazem bez daljeg.\n02.08.2005., 00:14 #25\nZa gnjeca - samo nemoj da dozvolis da te taj isti Aca uvuce u trening odma' :wink:


Višeminutni aplauz za predstavu „Naši dani“ | Kozarski Vjesnik - Radio televizija Prijedor\nHome Kultura Višeminutni aplauz za predstavu „Naši dani“\nVišeminutni aplauz za predstavu „Naši dani“\nTreće večeri 14. Međunarodnog festivala pozorišta „Zlatna vila“, na sceni naši prijatelji iz Banja Luke. Narodno pozorište Republike Srpske izvelo je predstavu „Naši dani“, po tekstu Željka Stjepanovića, a u režiji Juga Radivojevića.\nTo je priča o današnjoj realnosti, obrazovanima koji odlaze, “uspješnim menadžerima” koji putem stranke, od upravnika gradskog groblja dođu do funkcije direktora pozorišta, a nakon toga i do ministra kulture.Toliko smiješno, a još više žalosno, jer to je priznaćete, slika naših dana. I ne čudi što se za ovu predstavu uvijek traži karta više. Prvo nas nasmije, a ona natjera da se zapitamo.\nVoditelj Okruglog stola Lilijana Ivanović za ovu predstavu je rekla da je toliko realna i aktuelna, te da je svako od nas doživio neke od situacija koje smo imali priliku da pogledamo u predstavi.\nU okviru pratećeg programa, predstavljena je knjiga Milana Špičeka, pod nazivom “Kuvani glumci”. Zanimljivo je to da sve što je između korica ove knjige pripada jednoj posebnoj profesiji: glumcu. Recepte za ovu knjigu autoru su slali naši najpoznatiji glumci i glumice, a on je zauzvrat skuvao njihove portrete.\nVečeras prava poslastica za ljubitelje pozorišne umjetnosti. U okviru pratećeg programa, Sloboda Mićalović će se od 18.00 časova, družiti sa prijedorskom publikom, a ulaz je besplatan. Od 20.00 časova Sloboda će igrati predstavu “Frenki i Džoni” sa svojim kolegom Igorom Đorđevićem.\nVidimo se i večeras u Pozorištu Prijedor!\nPrethodniU DNS PRIMLJENO 70 NOVIH ČLANOVA\nSlijedećiODRŽANA OSNIVAČKA SKUPŠTINA AKTIVA ŽENA DEMOS-a


Promene usluge OneDrive za pretplatnike na Office 365 Home, Personal i University - Office podrška\nPromene usluge OneDrive za pretplatnike na Office 365 Home, Personal i University\nPrimenjuje se na: Office za kuću OneDrive Još... Manje\nMicrosoft je promenio kvote za OneDrive skladište. Saznajte kako to utiče na postojeće pretplatnike na Office 365 Home, Personal i University.\nMicrosoft je prethodno objavio da će pretplatnicima na Office 365 Personal, Home i University biti dostupno neograničeno OneDrive skladište. 2. novembra 2015. Microsoft je objavio da je ovaj plan promenjen i da će te pretplate nadalje uključivati 1 TB OneDrive skladišta. Ako imate korisničku pretplatu na Office 365 i dobili ste dodatno skladište, ali sadržaj koji ste uskladištili premašuje 1 TB, bićete obavešteni o ovoj promeni i moći ćete da zadržite povećano skladište bar 12 meseci od datuma tog obaveštenja. Detalje potražite u članku Promene OneDrive skladišta – najčešća pitanja.\nŠta se dobija uz pretplatu na Office 365 Home, Personal i University?\nOffice 365 uključuje nove Office 2016 aplikacije za PC ili Mac, optimizovanu verziju za mobilne uređaje, 1 TB OneDrive skladišta i 60 Skype minuta mesečno za pozivanje fiksnih i mobilnih telefona širom sveta*. Pored toga, dobijate tekuće nadogradnje i Microsoft Answer Desk tehničku podršku.\n* Skype minuta nisu dostupni u svim zemljama. Pogledajte Najčešća pitanja za Office 365 detalje.\nKupio/la sam pretplatu na Office 365 Home, Personal ili University kako bih dobio/la neograničeno skladište. Da li mogu da dobijem refundaciju?\nDa, možete da otkažete pretplatu na Office 365 i dobijete punu refundaciju.\nMožete da dobijete refundaciju ako ispunjavate sledeće uslove:\nImate aktivnu pretplatu na Office 365 Personal, Home ili University počev od 2. novembra 2015.\nOtkazali ste pretplatu na Office 365 i tražili povraćaj sredstava do 30. juna 2016.\nDa biste otkazali pretplatu i zatražite Refundacija, obratite se Microsoft nalozi i naplata agent.\nImajte na umu ove važne detalje o refundacijama:\nMože biti potrebno da prođe šest do osam sedmica da biste primili refundaciju.\nAko imate više pretplata na Office 365, morate uputiti jedan zahtev za refundaciju za sve pretplate u isto vreme.\nMožda će vam biti zatraženo da pružite dokumentaciju o dokazu kupovine.\nProbne i besplatne pretplate ne ispunjavaju uslove za refundaciju.\nMicrosoft zadržava pravo da odbije sve zahteve za refundaciju koje smatra zlonamernim.\nKako mogu da saznam kada mi ističe pretplata na Office 365?\nPrijavite se na Office 365 nalog. Pronađite stavku Plaćanje i naplata da biste videli detalje o obnovi.


Sudija Perić: Kakav je to princip ako je od 2004. Srbin uvijek na čelu VSTS-a - N1\nSudija Perić: Kakav je to princip ako je od 2004. Srbin uvijek na čelu VSTS-a\nVijesti Autor:Milica Vučetić09. feb. 202119:162 komentara\nIzbor predsjednika i potpredsjednika Viskog sudskog i tužilačkog savjeta Bosne i Hercegovine prva je tačka dnevnog reda sutrašnje sjednice. Članovi Savjeta uoči sjednice ne žele javno komentarisati, ali se pominje da će najviše kandidata za predsjednika institucije biti iz srpskog naroda. Nezvanično, aktuelno je i ime Sanele Gorušanović-Butigan koja trenutno obnaša funkciju predsjedavajuće nakon ostavke Milana Tegeltije.\nUoči izbora novog rukovodstva institucije u Visokom sudskom i tužilačkom savjetu BiH – muk. Članovi ne žele javno komentarisati tajni izbor koji slijedi. No, pominje se da će se lista kandidata svesti na one koji dolaze iz Republike Srpske, a moguće je da će se među njima naći i Sanela Gorušanović-Butigan. Poslovnik kaže da kandidate za predsjednika može predložiti svaki član Savjeta, uključujući i sebe, a nekadašnji predsjedavajući kaže da je sve nezakonito.\n“Vi trenutno ne možete zakonski zakazati sjednicu. Zakon o VSTS BiH eksplicitno kaže da isključivo predsjednik Savjeta legitimno i legalno izabrani tajnim glasanjem članova Savjeta može da zakaže sjednicu. Sada imate problem. Nezakonito zakazana sjednica ne može produkovati zakonite rezultate. Sadašnji saziv Savjeta ignoriše taj problem. To će moći sve dok se to ne pojavi kao problem pred nekim sudom, a pojaviće se – to je sasavim siguro. I onda sve ove odluke koji su oni donosili od decembra doći će u pitanje retroaktivno”, smatra Milan Tegeltija, bivši predsjednik VSTS-a BiH.\nPotencijalni proces koji Tegeltija možda i najavljuje svojom izjavom, još ranije je negirala većina u Savjetu, ali i međunarodni eksperti u ovoj instituciji, koji nisu vidjeli nikakav problem u nastavku funkcionisanja Savjeta nakon njegove ostavke.\n“Ubjeđen sam da ne bi došlo do ostavke gospodina Tegeltije da nije bilo Istražne parlamentarne komisije. Mislim da je tako stvoren jedan potpuno novi narativ. Ljudi su se bojali. Sjećam se kada je Komisija formirana sudije i tužioci su se bojali prijetnji gospodina Tegeltije da ne smiju doći pred Komisiju. Međutim mi smo polako, uz ogromnu pomoć međunarodne zajednice – ambasada SAD-a i OSCE-a, jednostavno išli naprijed i organizovali saslušanja, a ljudi su se počeli oslobađati i vremenom su vidjeli da Tegeltija nije toliko moćan koliko je on pokušavao stvoriti taj dojam”, tvrdi Damir Arnaut, Privremena istražna komisija Predstavničkog doma PS BiH.\nNo, vratimo se izboru novog rukovodstva. Izabranim predsjednikom smatraće se onaj kandidat koji je dobio većinu glasova članova koji su prisutni i glasaju.\n“Kakav je to izbor kad vi od 15 članova Vijeća svedete izbor na četiri ili pet članova koji su neka etnička cjelina. To je toliko nerazumno. Od 2004. godine na čelu VSTV-a imamo člana srpske nacionalnosti. Kakav je to princip? To je potpuno nerazumno. Za predsjednika Vijeća treba izabrati čovjeka koji je najsposobniji da upravlja institucijom koja upravlja pravosudnim sistemom. To je jedini razuman princip. Prema tom principu treba da se ravnaju ostale institucije – ako treba da se primjenjuje nekakvo načelo etničke ravnopravnosti na nivou Bosne i Hercegovine”, ističe Branko Perić, sudija Suda BiH.\nGlasanje za predsjednika može se vršiti i u dva kruga ukoliko dva ili više kandidata osvoje isti broj glasova ili u slučaju da nijedan kandidat ne dobije većinu glasova.\nBranko PerićDamir ArnautMilan TegeltijaVSTV


Poslijeporođajna depresija - tabu tema roditeljstva - Psihološki prostor\nU prošlom članku na temu reproduktivnog mentalnog zdravlja, spomenula sam činjenicu kako su žene u poslijeporođajnom razdoblju pojačano osjetljive na razvoj mentalnih poremećaja. Promjena raspoloženja učestala je pojava nakon porođaja pri čemu ponekad može doći do razvoja psihopatologije.\nJedan od najpoznatijih poremećaja u tom razdoblju, za kojeg je većina u društvu čula, upravo je poslijeporođajna depresija.\nPoslijeporođajna depresija (PPD) predstavlja ozbiljni poremećaj raspoloženja koji se javlja najčešće 4 do 6 tjedana nakon porođaja. Odnosi se na ne-psihotične depresivne epizode koje započinju ili se protežu u poslijeporođajno razdoblje, do jedne godine nakon porođaja. Prema osnovnom dijagnostičkom statističkom priručniku (DSM-5), kriteriji za dijagnosticiranje poslijeporođajne depresije smatraju se jednakima kao i za veliku depresivnu epizodu s početkom nakon porođaja.\nIzvor: What to expect\nPoslijeporođajna depresija nakon porođaja pogađa 13% žena, dok je njena učestalost na uzorku hrvatskih majki nešto manja i iznosi 8,1% (Nakić Radoš, Tadinac i Herman, 2013). Međutim, ovaj postotak odnosi se na žene koje su prvi puta oboljele od depresije jer su u istraživanju mogle sudjelovati samo rodilje bez prethodne psihijatrijske povijesti.\nPostoje određeni dokazi kako je velika depresivna epizoda češća u poslijeporođajnom razdoblju, nego u nekom drugom razdoblju ženina života (O’Hara, 2009), a žene koje su imale poslijeporođajnu depresiju imaju povećan rizik za obolijevanje od depresije kasnije u životu i od ponovne poslijeporođajne depresije (Phillips i O’Hare 1991; prema Seyfried i Marcus, 2003).\nRizični čimbenici za razvoj poslijeporođajne depresije\nRizični čimbenici za razvoj poslijeporođajne depresije uključuju povijest poremećaja raspoloženja, tj. depresije, stresne životne događaje, loš partnerski/bračni odnos te lošu socijalnu podršku. Studije su pokazale kako simptomi poremećaja raspoloženja i anksioznosti za vrijeme trudnoće i poslijeporođajna tuga povećavaju rizik za razvoj poslijeporođajne depresivne epizode (Američka psihijatrijska udruga, 2014), kao i lošiji socioekonomski status, opstetrički faktori te težak temperament djeteta.\nRazlika baby bluesa i poslijeporođajne depresije\nNakon porođaja dolazi do ogromne hormonalne promjene u tijelu žene – posteljica koja je lučila određene hormone nestaje, smanjuju se razine hormona koje je tijelo lučilo da održi trudnoću, a dolazi i do navale novih hormona kako bi majka mogla dojiti i zbližiti se s djetetom (npr. prolaktin i oksitocin). Sve to, uz stres tranzicije u novu životnu ulogu – ulogu majke, zasigurno pridonosi promjenama raspoloženja, koje su učestale u poslijeporođajnom razdoblju, no važno ih je razlikovati po ozbiljnosti. Dosta je poznat termin “baby blues”, tj. poslijeporođajne tuge koji je značajno blaži i učestaliji poremećaj raspoloženja nakon porođaja, a koji se prezentira kao plačljivost, promjenjivost raspoloženja, depresivnost, potištenost, razdražljivost, zbunjenost te promjene u apetitu, a pogađa 30 do 75% novih majki. Ono što je glavna razlika u odnosu na poslijeporođajnu depresiju jest da se “baby blues” javlja uglavnom tri do četiri dana nakon porođaja te simptomi prestaju do desetog dana (Seyfried i Marcus, 2003).\nSimptomi poslijeporođajne depresije su veoma slični velikoj depresivnoj epizodi u nekom drugom razdoblju života osobe, poput depresivnog raspoloženja, gubitka interesa, osjećaj bezvrijednosti, bespomoćnosti, pretjerane krivnje, teškoća mišljenja, koncentracije, donošenja odluka spavanja i apetita (Američka psihijatrijska udruga, 2014), a koji traju najmanje dva tjedna. Iako osnovni dijagnostički priručnik za psihijatrijske poremećaje (DSM-5) ne razlikuje poslijeporođajnu depresiju od one općenite, velik broj istraživanja ukazuje kako poslijeporođajna depresija također uglavnom uključuje simptome anksioznosti, dok može uključivati i pretjeranu zabrinutost za dobrobit djeteta i labilnost raspoloženja, izbjegavajuća ponašanja od ikakvih opasnosti, a ponekad i agresivne opsesivne misli o ozljeđivanju djeteta. Žene s poslijeporođajnom depresijom također mogu pokazivati simptome poput smanjene seksualne želje, niske tolerancije na frustraciju i osjećaja neadekvatnosti u brizi za dijete.\nIako istraživanja pokazuju kako je rizik od suicida kod žena s poslijeporođajnom depresijom manji od općenite depresije, ovaj se poremećaj NE SMIJE uzimati olako.\nPoslijeporođajna depresija ne utječe samo na majku, već i na dijete, njenog partnera, obitelj, a i društvo u cjelini. Može dovesti do teškoća u socijalnim i partnerskim odnosima, teškoća u povezivanju i razvoju privrženosti s djetetom te povećane vjerojatnosti za depresiju i druge mentalne poremećaje kasnije u životu žene.\nŠto se tiče posljedica za majčin odnos s djetetom i samo dijete, novorođenče po svom rođenju pokazuje iznimnu osjetljivost na vlastitu interpersonalnu okolinu radi čega se naglašava važnost socijalnih interakcija u postizanju optimalnog psihološkog razvoja djeteta. Depresivne majke pokazuju osjećaj tuposti, pružaju manje stimulacije te manje odgovaranje na podražaje od strane djeteta, negativnije su i pružaju manju podršku.\nTime može doći do teškoća povezivanja majke s djetetom te razvoja poremećaja povezivanja, koji uključuju značajan nedostatak osjećaja majčinstva uz razdražljivost, hostilnost, agresivne impulse, patološke ideje te odbacivanje dojenčeta, a prisutni su kod oko 29% majki oboljelih od poslijeporođajne depresije.\nTakođer, istraživanja majčine poslijeporođajne depresije dosljedno ukazuju na njen negativan učinak na odnos majke i djeteta te djetetov kognitivni, bihevioralni i emocionalni razvoj (Edhborg, Matthiesen, Lundh i Widström, 2005). Djeca depresivnih majki pokazuju veću učestalost bihevioralnih, emocionalnih, interpersonalnih teškoća te teškoća pažnje koje opstaju čak i nakon prestanka majčinih depresivnih simptoma. Štoviše, istraživanje Hay, Asten, Mills i Kumar (2001) pokazalo je kako su djeca majki, koje su imale veći broj depresivnih simptoma tri mjeseca nakon porođaja, imala značajno niži kvocijent inteligencije u dobi od 11 godina, kao i postojanje teškoća s pažnjom te matematičkim rezoniranjem, čime je zaključeno kako će vjerojatnije imati posebne potrebe za vrijeme obrazovanja. Sukladno tome, možemo zaključiti kako su tretman i identifikacija poslijeporođajne depresije kritični za dobre zdravstvene i razvojne ishode djeteta.\nOčevi mogu imati poslijeporođajnu depresiju?!\nDobro ste pročitali. Istraživanja pokazuju kako su i očevi ti koji mogu imati poslijeporođajnu depresiju. Zapamtite, termin “poslijeporođajna” odnosi se na razdoblje kada se depresija javila, a razlikuje se od općenite depresije i određenim simptomima koje sam prethodno navela. Postajanje ocem je povezano deprivacijom spavanja, kao novim i povećanim zahtjevima i odgovornostima koji mogu dovesti do pojačanog stresa, straha i anksioznosti, što potencijalno može pridonijeti razvoju depresije. Pokazalo se kako paternalna, tj. očinska poslijeporođajna depresija uglavnom nastupa u prvih 3 do 6 mjeseci nakon rođenja djeteta (Goodman, 2004). Muškarci koji su prethodno već imali depresiju, kao i oni mlađe dobi, imaju povećan rizik od razvoja očinske poslijeporođajne depresije (Biebel i Alikhan, 2016).\nVelik dio spoznaja o tom fenomenu dolazi iz istraživanja o poslijeporođajnoj depresiji majki, pri čemu se pokazalo kako je depresija jednog roditelja (npr. oca) značajno povezana s depresijom drugog roditelja (npr. majke). Pokazalo se kako čak 24 do 50% očeva s poslijeporođajnom depresijom ima partnericu koja je oboljela od poslijeporođajne depresije. Ova statistika je zabrinjavajuća kako se u tim situacijama djeca onda nalaze u obiteljima gdje su oba skrbnika depresivna i narušenog mentalnog zdravlja, što zasigurno pridonosi većem broju negativnih posljedica po dijete.\nPoslijeporođajna depresija ≠ Patnja u šutnji\nUnatoč brojnim posljedicama ovog stanja, mali broj majki i očeva priznaje ove teškoće i traži pomoć, što je po meni jedna od najzabrinjavajućih činjenica koje sam spomenula. Zašto je tome tako?\nKada žena postane majkom, većina misli kako tzv. majčinski instinkti odmah zavladaju te žena odmah zna apsolutno sve o tome kako biti najbolja majka. To je naravno, netočno! Iako neki ljudi lako postanu roditelji, to ne znači da oni imaju razvijene roditeljske vještine. Ta vještina se uči i osoba kao roditelj može napredovati i usavršavati se. Stoga uvriježeno mišljenje koje vlada na našim prostorima o tome kako najednom po porođaju zavladaju majčinski instinkti, može biti izrazito štetno za nove majke. Također, mišljenje da roditelj odmah zavoli svoje dijete ne mora biti točno, kako i tom odnosu kao svakom drugom, treba vremena da se razvije i da se osobe upoznaju.\nNavela sam samo neka mišljenja na našim područjima koja uvelike mogu otežati roditelju u smislu povećavanja osjećaja krivnje što se on tako ne osjeća, a time i teže priznaje navedene teškoće drugima. Neke majke, kada osjećaju određene simptome poslijeporođajne depresije, krenu ih prikrivati i sramiti se zbog toga kako se osjećaju. Tako osjećaj krivnje, neadekvatnosti i depresivnosti, može pokrenuti začarani krug, pogoršavajući mentalno stanje majke te žene nastavljaju patiti u šutnji. Što se tiče očeva, muškarci teško priznaju svoje teškoće radi straha da će “ispasti manje muževnima”, što također dovodi do začaranog kruga, produbljivanja teškoća te većih posljedica za njih i za dijete. Određene teškoće iako mogu biti uobičajene, patnja ne smije biti i Vi ne zaslužujete patiti.\nO teškoćama roditeljstva ne smije se prestati pričati jer činjenica je – koliko god da je roditeljstvo predivno iskustvo, s druge strane nosi mnoge prepreke i teškoće. Poslijeporođajna depresija ne smije biti tabu tema! Pričanjem o njoj, povećavamo mogućnost prepoznavanja njenih simptoma, traženje stručne pomoći i smanjujemo mogućnost štetnih posljedica.\nMislim da ja ili netko u mojoj blizini ima poslijeporođajnu depresiju. Što sad?\nKao što sam prethodno navela, pričanjem o poslijeporođajnoj depresiji možemo povećati mogućnost njenog prepoznavanja. Ako mislite da netko u Vašoj blizini pokazuje simptome poslijeporođajne depresije – nemojte šutjeti! Osim što roditelji ponekad ne žele potražiti pomoć radi osjećaja krivnje i neadekvatnosti, ponekad osobe pogođene poslijeporođajnom depresijom niti same ne primjećuju koliko ih zapravo njihove teškoće ometaju u svakodnevnom funkcioniranju. Ponekad zadatak prepoznavanja teškoća “pada” na nas ostale – partnere, braću, sestre, prijatelje, susjede i sl. Nekad je “miješanje u tuđe stvari” potrebno i može uvelike pomoći, naravno, ako je izvedeno na empatičan i pristojan način. Osobi na brižan način možemo ukazati da smo primijetili da joj je teško i da možda treba pomoć neke stručne osobe kako bi joj bilo lakše. Nekada je dovoljno čak pružiti podršku te bez osuđivanja i raznoraznih savjeta saslušati osobu ili ponuditi pomoć da npr., pričuvate dijete dok roditelj ode na psihoterapiju. Također, možete toj osobi proslijediti i ovaj članak kako bi znala da nije sama u ovome, da velik broj roditelja proživljava takve misli i osjećaje, da nije grozan roditelj, ne treba nastaviti patiti i gdje može potražiti pomoć. Za više informacija povezanih s poslijeporođajnom depresijom, smjernicama za nošenje s teškoćama povezanih s roditeljstvom i općenito reproduktivnim mentalnim zdravljem, možete posjetiti i web stranice Centra za reproduktivno mentalno zdravlje.\nAko čitajući ovaj članak shvatite kako možda Vi imate neke simptome poslijeporođajne depresije i teškoće s kojima se suočavate ometaju Vašu svakodnevicu – Vaše teškoće Vas ne čine lošim roditeljem! Ako ste ikada letjeli avionom, sjetite se sigurnosnog upozorenja koje glasi kako prvotno moramo sebi staviti masku za kisik pa onda drugoj osobi ako ona to nije u mogućnosti. To možemo prenijeti i na ovu situaciju – kako bi mogli biti roditelj koji brine za dijete, prvotno se moramo pobrinuti za sebe!\nOvim putem Vas potičem da razgovarate o teškoćama s bližnjima i obratite stručnjacima mentalnog zdravlja za pomoć. Poslijeporođajna depresija je jedna od lako izlječivih teškoća ako je adekvatno tretirana. Velik broj ljudi ne zna da te usluge možete dobiti i besplatno, na način da se prvotno obratite liječniku opće prakse ili ginekologu i njemu kažete za svoje teškoće te kako biste htjeli pomoć. Potom će Vam liječnik napisati uputnicu s kojom se naručujete kao za bilo kakav drugi pregled u ordinaciju psihijatra ili kod psihologa u zdravstvenoj ustanovi. Stanite na kraj tihoj patnji i potražite pomoć jer Vi zaslužujete da se osjećate dobro!\nAmerička psihijatrijska udruga (2014). Dijagnostički i statistički priručnik za duševne poremećaje, peto izdanje. Naklada Slap.\nBiebel, K. i Alikhan, S. (2016). Paternal Postpartum Depression. Journal of Parent and Family Mental Health, 1(1), 1-4.\nBrockington, I. F., Oates, J., George, S., Turner, D., Vostanis, P., Sullivan, M., Loh, C. i Murdoch, C. (2001). A screening questionnaire for mother-infant bonding disorders. Archives of Women’s Mental Health, 3(4), 133-140.\nEdhborg, M., Matthiesen, A. S., Lundh, W. i Widström, A. M. (2005). Some early indicators for depressive symptoms and bonding 2 months postpartum–a study of new mothers and fathers. Archives of Women’s Mental Health, 8(4), 221-231.\nGoodman, J. (2004) Paternal postpartum depression, its relationship to maternal postpartum depression, and implications for family health. Journal of Advanced Nursing, 45(1), 26-35.\nHay, D. F., Asten, P., Mills, A. i Kumar, R. (2001). Intellectual problems shown by 11-year-old children whose mothers had postnatal depression. The Journal of Child Psychology and Psychiatry and Allied Disciplines, 42(7), 871-889.\nMoehler, E., Brunner, R., Wiebel, A., Reck, C. i Resch, F., (2006). Maternal depressive symptoms in the postnatal period are associated with long-term impairment of mother-child bonding. Archives of Women’s Mental Health, 9(5), 273-278.\nMurray, L., Fearon, P. i Cooper, P. (2015). Postnatal depression, mother-infant interactions, and child development: Prospects for screening and treatment. U J. Milgrom i A.W. Gemmill (ur.), Identifying perinatal depression and anxiety: Evidence-based practice in screening, psychosocial assessment, and management, (str. 139-164). Wiley-Blackwell.\nNakić Radoš, S., Tadinac, M. i Herman, R. (2013). Učestalost depresije u trudnoći i nakon porođaja u uzorku hrvatskih žena. Klinička psihologija, 6(1-2), 79-93.\nO’Hara, M. W. (2009). Postpartum depression: What we know. Journal of Clinical Psychology, 65(12), 1258-1269.\nO’Hara, M. W. i Swain, A. M. (1996). Rates and risk of postpartum depression – a metaanalysis. International Review of Psychiatry, 8, 37-54.\nPitt, B. (1973). „Maternity blues“. The British Journal of Psychiatry, 122, 431-433. Seyfried, L. S. i Marcus, S. M.(2003). Postpartum mood disorders. International Review of Psychiatry, 15(3), 231–242.\nAutori Psihološkog prostora koji preporučuju članak: doc. dr. sc. Domagoj Švegar, Sandra Zgodić, mag. psych., Matea Jukić, mag. psych. i Tea Tončić, univ. bacc. psych..\nPoslijeporođajna depresija ne utječe samo na roditelja, već i na dijete, partnera, obitelj, a i društvo u cjelini. Ako...\nObjavljuje Psihološki prostor u Srijeda, 3. ožujka 2021.\n← Laži i ostali neprijatelji stvarnosti O bakinom nosu, tatinoj bradi i maminim očima: Kad roditelji projiciraju. →


Nabavljen “Neurofidbek“, aparat za decu sa posebnim potrebama – Info LIGA\nby infoLIGA · 02/12/2016\nDruštvo za Cerebralnu i dečij paralizu Ivanjica i Crveni krst u okviru projekta „Unapređivanje terapeutskih i savetodavnih usluga u Dnevnom centru za decu i mlade sa teškoćama u razvoju’’ nabavili su aparat Neurofidbek. On je prevashodno namenjen pilotima NASE za vežbe pažnje, koncentracije i fokusa, isti je našao primenu i u radu sa decom sa smetnjama u razvoju i invaliditetom. Vrednost aparata je 1.100.000 dinara , a vrednost celog projekta je 2.104.424 dinara i finansira ga Evropski PROGRES (sredstva vlade Republike Srbije, Švajcarske i Evropske Unije)\nStanja kod kojih se primenjuje Neurofidbek su poremećaji iz autističnog spektra, ADHD, ADD, epilepsija, problemi u učenju, Touretov sy, tikovi, mucanje, impulsivnost, depresije, fobije, Migrene i terapije kontrole stresa..,\nNeurofidbek omogućava terapeutu kompletnu fiziološku sliku korisnika (EEG, EKG, vlažnost kože, rad srca, telesnu temperaturu, EMG) i kao terapiju postavlja aplikacije kojom korisnik upravlja svojim umom. Ovaj vid terapije predstavlja inovaciju u našoj zemlji, jedina institucija koja ima neurofidbek je Zavod za psihofiziološke poremećaje govora u Beogradu i sada Ivanjičani.\nOvaj vid terapije daje nam mogućnost da pored svih usluga koje radimo, omogućimo deci i roditeljima iz ovog dela Srbije ranu dijagnostiku i tretman.-kažu u Dnevnom centru za decu i mlade sa teškoćama u razvoju u Ivanjici.\nTags: crveni krstDruštvo za Cerebralnu i dečij paralizuNeurofedbek\nOKK Ivanjica se ozbiljno pojačala za predstojeću sezonu (VIDEO)\nNovi trotoar kod gradskog groblja (VIDEO)\nNext story Nove lične karte i subotom i nedeljom\nPrevious story Kazne za vozila bez zimske opreme do 800.000 dinara


Sion Net postao partner kompanije Schneider Electric - Gradjevinarstvo.rs\n22.03.2022. | Gradjevinarstvo.rs\nSion Net sa velikim zadovoljstvom objavljuje da je postao zvanični partner kompanije Schneider Electric, renomiranog proizvođača elektroopreme.\nSlogan kompanije Schneider Electric je "Life is On"\nOsnovna misija kompanije Schneider Electric jeste da podstakne svakoga da koristi energiju i resurse koje imamo na raspolaganju na najbolji mogući način, i tako obezbedi razvoj i održivost za sve. U skladu sa tim je i slogan kompanije "Life is On".\nSchneider Electic obezbeđuje digitalna rešenja u oblasti energetike i automatizacije koja nalaze primenu u domaćinstvima, zgradama, infrastrukturi i industriji.\nSchneider Electric je renomirani proizvođač elektroopreme\nSchneider Electric proizvodi ulepšavaju životni i radni prostor modernom elektrogalanterijom, koja se uklapa i oplemenjuje svaki enterijer. Pored modernog dizajna i kvaliteta izrade, proizvodi Schneider Electric-a imaju i praktične funkcije koje doprinose boljem osećaju komfora i funkcionalnosti.


Hitno potrebna pomoć našoj sugrađanki Amri Oraščanin, majci dvoje maloljetne djece | Trend Radio Velika Kladuša\nHitno potrebna pomoć našoj sugrađanki Amri Oraščanin, majci dvoje maloljetne djece\nNa email redakcije KRAJINA.BA portala upravo je stigla poruka u kojoj se prikuplja pomoć za našu sugrađanku Amru Oraščanin (30) iz Pištalina (Općina Bosanska Krupa) koja boluje od teške bolesti i trenutno se nalazi u Turskoj na liječenju.\nS obzirom da je liječenje jako skupo i košta oko 60 000 eura, njena porodica nije u mogućnosti prikupiti tu količinu novca pa ovom prilikom mole za pomoć.\nOvo je još jedan ispit za sve građane kako Unsko-sanskog kantona tako i cijele Bosne i Hercegovine da pokažu svoju humanost i pomognu Amri da se vrati živa i zdrava svojoj maloljetnoj djeci.\nPomoći možete preko PayPal-a klikom OVDJE\nIli putem Facebook grupe: Apel Pomoc za Amru Orascanin\nIli putem žiro računa:\nUčinili smo to mnogo puta dosada, nadam se da ćemo uspjeti spasiti još jedan mladi život i omogućiti Amri da se vrati svojoj djeci u Pištaline.


Američka ambasada o korupciji u VSTV-u: Ovi navodi moraju se brzo istražiti - Klix.ba\nOčekuju istragu Američka ambasada o korupciji u VSTV-u: Ovi navodi moraju se brzo istražiti\n23.5.2019. u 17:04\nAmbasada SAD-a u BiH VSTV BiH Milan Tegeltija\nNakon objavljivanja videosnimka na kojem se vidi i predsjednik VSTV-a Milan Tegeltija, a na kojem s egovori o davanju mita zbog protekcije u određenom sudskom sporu oglasila se i ambasada SAD-a u Sarajevu.\nNa upit portala Klix.ba Ured za odnose s javnošću ambasade SAD-a je poručio da očekuju brzu istragu u ovom slučaju.\n"Upoznati smo sa navodima o umiješanosti predsjednika Visokog sudskog i tužilačkog vijeća Milana Tegeltije u navodne koruptivne radnje. Kao što smo više puta do sada istakli, nezavisno pravosuđe je temelj svake demokratije. Svi, a pogotovo visoki zvaničnici u pravosuđu, trebaju se pridržavati najviših standarda u obavljanju svojih dužnosti. Očekujemo da ovi navodi budu brzo i temeljito istraženi", poručuju iz ambasade.\nNa hitno provođenje istrage pozvao je i ambasador Velike Britanije u BiH Matthew Filed.\nprije 23h 27m 160\nprije 16h 23m 322\nprije 18h 59m 206\nprije 2h 34m 152\nprije 20h 36m 20


HoReCa komercijalista - Rubin ad\nBeograd, Kraljevo, Kruševac, Valjevo, Šabac\nKompanija "RUBIN"a.d. je najveći domaći proizvođač grožđa, vina i žestokih alkoholnih pića, sa tradicijom dugom preko 60 godina. Naše proizvode izvozimo u preko 20 zemalja sveta, od Amerike do Australije.\nAmbicioznom i perspektivnom timu kompanije potrebno je proširenje i u potrazi smo za stručnim i motivisanim kolegom na poziciji: "HoReCa Komercijalista".\nObilazak HoReCa objekata na dodeljenoj regiji po jasno definisanoj ruti, planu obilazaka i broju poseta\nIzrada porudžbenica/trebovanja i saradnja sa direktnim i indirektnim HoReCa distributerima\nPraćenje tržišnih trendova i rada konkurencije i davanje predloga za unapređenje poslovanja\nPredlaže promotivne aktivnosti u HoReCa kanalu\nObavlja degustacije i prodajne prezentacije\nOdgovoran je za zaduženi gratis i reklamni materijal\nPrati potrošnju svih kategorija pića iz portfolija u HoReCa objektima\nMinimum IV stepen stručne spreme (ekonomskog, trgovinskog usmerenja)\nPosedovanja veština prodaje i prezentacije


Karađoz-begova medresa različitim programima obilježila dan rođenja Muhammeda a.s. - Mostarski.ba\nHome / Foto / Karađoz-begova medresa različitim programima obilježila dan rođenja Muhammeda a.s.\nKarađoz-begova medresa različitim programima obilježila dan rođenja Muhammeda a.s.\n12/12/2016\t1,311 Pregleda\nUz darovane sugrađane, darovali su i komšije – uposlene u Javnoj kuhinji Mostar, Specijalnoj jedinici Mostar i Vatrogasnoj jedinici Mostar. Poslastice i hadisi uručeni su i polaznicima i muallimima džemata „Zalik“ – džemata kojem teritorijalno pripada i Karađoz-begova medresa. Polaznici mekteba svoju su radost iskazali u nekoliko rečenica zahvalnosti učenicima i profesorima naše škole, koji su ih iznenadili ovim lijepim gestom. Za realizovanu aktivnost posebno zahvaljujemo našim vrijednim učenicima i učenicama, koji su dali svesrdan doprinos istoj, moleći Uzvišenog da ih neizmjerno nagradi svakim dobrom na oba svijeta!\nU toku svečanosti prisutnima se obratio prof. hfz. Aid Tulek, direktor Karađoz-begove medrese, istakavši: “Nalazimo se u danu u kojem se rodio naš Poslanik, naš uzor, osoba koju najviše volimo i osoba prema čijim preporukama svoj ovodunjalučki život živimo. Nadamo se da će ova manifestacija – druženje uz Muhammeda, a.s., doprinijeti zbližavanju učenika osnovnih škola i učenika Karađoz-begove medrese, gdje će, uz ove sadržaje, biti omladina koja živi praksu Muhammeda, a.s., i koja Muhammed, a.s., smatra svojim jedinim uzorom.“\nRecitale o Poslaniku, a.s., o njegovim osobinama, njegovoj misiji i porukama koje je ostavio svojim sljedbenicima, te ilahije i kaside izvodili su učenici Osnovne škole “Mujaga Komadina”, Osnovne škole “Gnojnice”, Osnovne škole “Mustafa Ejubović-Šejh Jujo”, Osnovne škole “Blagaj”, VI osnovne škole, Osnovne škole “Bijelo Polje”, Osnovne škole “Zalik” i Karađoz-begove medrese, najstarije odgojno-obrazovne ustanove u Hercegovini. Svečanost je završena dovom koju je proučio Suljo ef. Cikotić, glavni imam Medžlisa IZ Mostar.\nPrethodne Cristiano Ronaldo četvrti put osvojio Zlatnu loptu\nSljedeća Prva zabrana neonacističkog pokreta u Velikoj Britaniji


Kako su merošinske SNS dahije postale kabadahije | Српски покрет Двери\nSama činjenica o sastavu vlasti govori sve. Radikalsko – naprednjačka socijalističko – preletačevićka vlast i ne može ništa normalno da ponudi, osim propasti. Pravo pitanje je zašto nijedan od dva ponuđena kandidata školske uprave iz kolektiva merošinske škole nije prihvaćen od strane Ministarstva, a postavljen je neko sasvim treći, van ovog kolektiva?\nVerovatno u ovom slučaju, ono što se desilo pod okriljem noći zaboravlja sledećeg dana, pogotovu ne pred novinarima Južnih vesti. Epilog je sada jasno vidljiv – zastrašivanje i otpuštanje prosvetara u Merošini i naravno, zapošljavanje partijskih kadrova vladajuće klike se nastavlja. Problemi u školi se nagomilavaju, a ne rešavaju. Merošina je prava slika države koja širom zatvorenih očiju srlja u propast.\nTagged Lokalne vestiMarija JanjuševićMerošinaSNS


Zvezda stigla u Sloveniju, u sredu prva kontrolna utakmica | Transferi\nYou are here: Home Fudbalski Transferi Zvezda stigla u Sloveniju, u sredu prva kontrolna utakmica\tMay 22, 2017 9:22 pm\nZvezda stigla u Sloveniju, u sredu prva kontrolna utakmica\nPosle puta iz Beograda, usledio je kratki odmor i ručak, a već za 19 časova bio je zakazan i prvi trening na terenu u Brežicama. Po veoma prijatnom vremenu za rad, trener “Grof” Božović je imao na raspolaganju svih 27 igrača koje je poveo na put. Trening je počeo laganim rastrčavanjima, a zatim je usledila i poznata igra “u krugu”. Nakon toga su podeljeni markeri, fudbaleri raspoređeni u tri ekipe i zaigralo se na dva gola. Jednu grupu činili većinom prošlosezonski prvotimci dok su u druge dve bili uglavnom mlađi igrači.\nPrvi trening posmatrao je i poznati novinar i vojni analitičar Miroslav Lazanski.\nFudbaleri Zvezde će u sredu imati slobodno prepodne, s obzirom da ih u 18 časova očekuje prva pripremna utakmica u Krškom protiv Slovenj Gradeca.


ODOLEVA TRENDOVIMA: Pisaća mašina – izum koji kompjuteri nisu sasvim pobedili (FOTO) – Nadlanu.com\nODOLEVA TRENDOVIMA: Pisaća mašina – izum koji kompjuteri nisu sasvim pobedili (FOTO)\nObjavljeno 20. jula 2014. / 07:26:42\n„Olimpus“, „Biser 35“, „Emona“, „IBM“...\nBile su to pisaće mašine koje su imale gotovo sve firme u bivšoj Jugoslaviji.\nUčenici ekonomskih i pravno-birotehničkih škola koristili su ih u okviru predmeta „Sekretarsko poslovanje sa daktilografijom“. U staroj Jugoslaviji svake godine održavana su takmičenja u brzini kucanja na pisaćoj mašini; učestvovali su upravo srednjoškolci, a prosečna brzina iznosila je 705 znakova u minuti. Inače, za peticu u dnevniku đak je morao da imao najmanje 470 otkucaja u minuti. Poslednji udžbenik iz daktilografije koji je korišćen u nastavi napisala je prof. Viktorija Harizanova, koja je radila u Pravno-birotehničkoj školi "9. maj" u Beogradu.\nDanas, pod naletom kompjuterske tehnologije pisaća mašina je ustuknula, ali ne sasvim. Pre tri godine u Indiji je zatvorena tamošnja poslednja fabrika za proizvodnju dugogodišnjih najboljih prijateljica sekretarica, pisaca i novinara.\nIpak, u vremenima kada obaveštajne agencije masovno i po svemu sudeći nekontrolisano nadgledaju građane i njihovu razmenu podataka, teško da nešto može ostati tajna. U takvim situacijama „pomažu“ stare dobre pisaće mašine.\nNemci – jedini proizvođači\nPrva komercijalna pisaća mašina proizvedena je 1867. godine u SAD i na prelasku u 20. vek je dobila standardizovani oblik, uključujući tastaturu popularno nazvanu „kverti“ (zbog rasporeda slova u redu ispod cifara - QWERTY), koja je i danas standard za tastature, ali i sve veći broj mobilnih telefona.\nZavidna kolekcija u Beogradu\nU Muzeju nauke i tehnike u Beogradu postoji zbirka koju čine 102 pisaće mašine (mehaničke, električne i elektronske). Najveći deo tih predmeta Muzeju je poklonio gospodin Vojislav Andrejević iz Beograda, zahvaljujući kome je zbirka i formirana i koji je i stručni konsultant u obradi ove zbirke.\nNajstarija pisaća mašina u zbirci je „Smith Premier Typewriter“, model 10 iz 1908. godine sa dvostrukom ćiriličnom tastaturom za mala i za velika slova.\nOd svih proizvođača pisaćih mašina, još uvek posluje nemačka „Olimpija“ – sa četiri modela u svom asortimanu.\n„U ponudi imamo dve portabl elektronske pisaće mašine, kao i dva kompaktna modela. Razlikuju se po tome imaju li displej ili ne“, kaže Andreas Fostiropulos iz „Olimpije“.\nCene pisaćih mašina kreću se od 150 do 300 evra. Nemačka „Olimpija“ godišnje proda oko 3.000 komada i veruje da bi taj broj mogao biti i veći, barem za još jednu hiljadu.\n„Moglo bi da se proda više recimo u državama u razvoju, gde snabdevanje strujom nije konstantno. Pre dve-tri godine u kontejnerima smo izvozili veliki broj pisaćih mašina u te zemlje, ali to više nije slučaj. Problem je nastao u proizvodnim pogodnima, jer samo jedna fabrika kojom raspolažemo ne može da proizvede više. Potražnja naravno i dalje postoji“, pojašnjava Fostiropulos.\nZato se ponuda uglednog proizvođača pisaćih mašina iz Nemačke svela na elektronske modele. „Narudžbine stižu sa Srednjeg i Bliskog istoka. Probleme sa fontovima nemamo. Proizvodimo i pisaće mašine na arapskom.“\nProizvodni pogon u Kini\nFirma iz Hatingena danas zapošljava 60 radnika i ostvaruje promet od 33 miliona evra godišnje. „Olympia Business Systems“ ima i druge poslovne aktivnosti, pisaće mašine su samo delić njihove ponude. U upravi preduzeća ne veruju da će narudžbine ruskih državnih organa, mnogo toga promeniti.\n"Avanture Toma Sojera"\nI Mark Tven je bio jedan od prvih korisnika pisaće mašine.\nOn u svojoj autobiografiji tvrdi da je bio prvi pisac koji je izdavaču predao rukopis urađen na pisaćoj mašini, a radi se o jednom od njegovih najpoznatijih romana "Avanture Toma Sojera".\nMeđutim, jedan od njegovih savremenika tvrdi da je sam Tven pogrešio u svojoj autobiografiji, jer jeste istina da je on bio prvi koji je predao rukopis kucan na pisaćoj mašini, ali da nije reč o "Tomu Sojeru", već o delu "Život na Misisipiju".\n„Ne želimo previše da se oslanjamo na priču o tome kako ruski FSO kod nas naručuje pisaće mašine. U ponudi ćemo ih imati sigurno još par godina, ali jasno nam je da nije reč o tehnologijama budućnosti“, kaže Fostiropulos za Dojče vele.\nPosao sa ruskom Službom za zaštitu podataka nije posao veka. Reč je o svega 486.540 rubalja ili 11.600 evra. Ipak, bolju reklamu za pisaće mašine, Olimpija iz Hatingena nije mogla ni da poželi. S druge strane, Rusima je najvažnija bezbednost poverljivih informacija i to je zapravo jedini razlog zbog kojeg su kod Olimpije naručili više stotina pisaćih mašina. Naime, trake koje omogućavaju štampanje otkucanih slova ne mogu se „pratiti i prisluškivati“.\nRičard Polt, profesor filozofije s Havijer univerziteta u Sinsinatiju, jedan od najpoznatijih kolekcionara pisaćih mašina u svetu i dosad je sakupio oko 200 izuzetnih primeraka, od kojih neki datiraju čak iz 1889. godine.\n"Odlazak pisaće mašine u penziju je bolan za mene, kao zaljubljenika u mašine, ali sam svestan da je kraj neizbežan. Za kreativne ljude, posebno književnike, ovo je bila jedna veoma lična veza s oruđem rada. Kada postanete zavisni od kompjutera, onda imate osećaj da gubite nezavisnost, jer zavisite od struje, hardvera i softvera, i više ništa nije tako romantično kao što je bilo s pisaćom mašinom", kaže Polt.\nUpravo činjenica da mašine odlaze u penziju znači da će zainteresovanost kolekcionara znatno porasti, a samim tim i cene antikviteta, poput njegovih iz 19. veka.\n"Već sada je primetno veće interesovanje raznih kolekcionara za pisaće mašine, a i mladi ljudi, pristalice retro stila, takođe se vraćaju mašinama, jer im razni digitalni uređaji jednostavno narušavaju privatnost. Moram priznati da stare mašine, koje su pritom u dobrom stanju, imaju veliku vrednost na tržištu. Ono što je problematično je to što više nema majstora koji popravljaju mašine i uskoro ćemo sami morati to da radimo. Danas na raznim sajtovima, posebno na eBayu, ima fenomenalnih mašina koje potiču iz dvadesetih i tridesetih godina prošlog veka. To su mašine koje su napravljene da traju i one će zasigurno raditi još godinama", priča Polt, a prenose Nezavisne novine.\nNiče, Tven, Hemingvej...\nMeđu prvim korisnicima revulucionarnog izuma bili su brojni pisci i filozofi, a najpoznatiji među njima je bio Fridrih Niče, koji je veoma često koristio pisaću mašinu za svoja dela.\nNjegovi savremenici kažu da mu je pisaća mašina bila od velike koristi u vreme napada migrene, kada je skoro gubio vid.\nPisaću mašinu je voleo i Ernest Hemingvej. Pisci koji su bili među poslednjim korisnicima pisaće mašine i koji su uporno odbijali da pređu na kompjutere su Endi Runi i Vilijem Bakli, a Dejvid Sedaris je koristio pisaću mašinu sve do svoje smrti 2005. godine.\nPoznati pisac Kormak Mekarti jedan je od poslednjih pisaca koji ne odustaje od mašine, pa tako i danas svoja dela piše na pisaćoj mašini. Njegova poznata mašina „Lettera 32“, iz 1963. godine, prodata je na humanitarnoj aukciji 2009. godine za neverovatnih 254.500 dolara, a on je odmah posle toga kupio identičnu, za svega 20 dolara, koja i danas radi...\nistorijat pisa?e mašinepisa?a mašina


Naslovna Info Srbija Đorđević: 2025. godine prosečna plata mora biti 900 evra\nBEOGRAD – Srbija do 2025. treba da dostigne prosečnu platu od 900 evra i penziju od 440 evra, izjavio je ministar za rad Zoran Đorđević uoči sutrašnjeg sastanka predstavnika države, sindikata i radnika na kome će se razgovarati i o povećanju minimalne cene rada.\n„Odluke koje budemo donosili biće u tom pravcu, jer mi ne smemo da zaostajemo. Plan je ostao isti, Srbija 2025. mora da ima prosečnu platu 900 evra“, rekao je Đorđević.\nIstakao je da očekuje najbolje mere koje će ići u pravcu ispunjena ciljeva programa „Srbija 2025“ koji su, dodaje, pozdravili i sindikati i poslodavci i rekli da je taj cilj „sasvim realan“.\n„Voleli bismo da bude i više od toga, ali to je minimalna lestvica koju smo svi dobili kao zadatak“, poručio je Đorđević.\nPregovori o minimalnoj ceni rada u 2021. godini, koji po zakonu treba da budu završeni do 15. septembra, počeće sutra, rečeno je ranije Tanjugu u Uniji poslodavaca Srbije.\nPočasni predsednik UPS-a Nebojša Atanacković kaže da bi bilo najbolje da se privremeno „zamrzne“ minimalac pošto još nije formirana nova vlada ili da se do kraja godine odloži donošenje odluke o povećanju minimalca, kako bi se videlo koliki će biti rast privrede u ovoj godini.\nAtanacković navodi u izjavi za Tanjug da će u petak biti održan kolegijum Socijalno-ekonomskog saveta koji čine predstavnici UPS – a, Saveza samostalnih sindikata, UGS Nezavisnost i Ministarstva rada i da će na sastanku biti reči o datumu održavanja sednice SES-a, kao i o ceni minimalca u 2021. godini.\n„Svako će izneti svoj stav o minimalnoj ceni rada“, kaže Atanacković dodajući da će tako početi razgovori na tu temu, ali da će tek posle uslediti zvanični pregovori.\nMinistar rada Zoran Đorđević\nPrethodni tekstLetovanje u Srbiji – Smeštaj u banjama već od 400 dinara\nSledeći tekstProdaje se trajekt koji je nekada povezivao Bač i Vukovar


Politika privatnosti - renexpo-belgrade\nAko se prijavite na REECO INTERNATIONAL doo sajt podaci se automatski arhiviraju na serveru baze podataka kako se nebi izgubili usled kvara računara ili ljudske greške. Informacije se ažuriraju našoj korisničkoj bazi podataka tako da se brzo može pristupiti vaćem personalizovanim postavkama prilikom korišćenja REECO INTERNATIONAL doo stranica. Nakon što iskažete nameru za brisanjem naloga sa našeg servera, vaš nalog će biti u najkraćem roku deaktiviran a najkasnije u roku od 90 dana izbrisan. Ovaj period služi da bi se izbegle situacije slučajnog brisnja naloga ili namernog oštećenja. Imajte na umu da sa kopije vaših podataka, i nakon brisanja sa servere nama dostupne još neko vreme. Pod određenim okolnostima RECO INTERNATIONAL doo može odbiti pristup vašim podacima npr: ako poverljive poslovne informacije mogu uticati na na bolo k oje drugo lice mogu izazvati štetu njihovim korišćenjem.\nREECO INTERNATIONAL doo zadržava da ovu izjavu o privatnosti u budužnosti može menjati. Ukoliko vaše podatke budemo koristi li na dugi način, o tome ćemo vas obavestiti putem e maila kao poslednju poznatu adresu. Ukoliko nam nije dozvoljeno da vas kontaktiramo, tada vas nećemo kontaktirati i nećemo koristiti vaše podatke na novi način. U svakom slučaju, poruka o novom načinu korišćenja podataka biće istaknuta na našem sajtu. Ukoliko imate bilo kakvih primedbi, sugestija ili nejasnoće u vezi sa izjavom o privatnosti, ako i u vezi sa korišćenjem ili otkrivanjem vaših podataka od strane REECO INTERNATIONAL doo, molimo popunite formular za povratne informacije , Feedback, ili nam pošaljite e mail na info@reeco.rs


Enver Alivodić se vratio u Novi Pazar | Mondo Sport\n26.07.2016. | 14:52 > 15:02\nFudbalski klub Novi Pazar ozvaničio je svoj najzvučniji posao ovog leta.\nKlub sa grada na Jošanici vratio je u svoje redove ofanzivca Envera Alivodića, koji je u rodni grad stigao iz Australije, gde je proveo sezonu i po.\nFoto: MN Press Alivodić je u dresu Novosađana osvojio Kup Srbije\nJun 2016: Enver Alivodić je slobodan igrač\nAlivodić: Hoću u Partizan!\nFoto: MN Press Matični klub prvi put je napustio 2004, kada je otišao u Čukarički\n20.11.2018. | 11:16 > 11:19 1 1


Data Science od sada i na Fiverr-u, prva promena u kategorijama poslova nakon 9 godina\n12:37 Central European Time: Beograd, Berlin, Pariz\n06:37 Eastern Time: Njujork, Boston, Majami\n03:37 Pacific Time: San Francisko, Los Anđeles, Sijetl\n18:37 China Standard Time: Peking, Šangaj, Singapur\nFiverr veruje da će novi poslovi biti od koristi manjim preduzećima i unaprediti im poslovanje.\nFiverr, servis koji pruža frilens usluge za najrazličitije poslove, od pisanja, video produkcije, kompozicije do marketinga i grafičkog dizajna, nedavno se proširio u analizu podataka, prenosi ZDNet.\nPosle devet godina Fiverr je dodao novu kategoriju, Data, pod kojom se nalazi niz potkategorija (baze podataka, analiza podataka, obrada podataka, vizualizacija podataka, unos podataka, data science, drugo).\nFiverr ovim potezom pokušava da pomogne manjim firmama da dođu do podrške u navedenim oblastima. Kako je izjavio Miša Kaufman, CEO Fiverr-a: „manje kompanije moraju se osećati osposobljenim da iskoriste informacije koje velike korporacije već godinama sakupljaju”.\nData Science poslovi već su postojali na platformi, ali su ranije bili klasifikovani pod Data Analysis & Reports, a ova nova promena, pored toga što nudi bolju klasifikaciju, omogućuje i veću vidljivost same oblasti u okviru Fiverr vertikale.\nSve ovo je još jedan od pokazatelja da celokupna oblast analize i analitike nastavlja da raste, kao i da ove usluge postaju sve pristupačnije, što će imati velike posledice na tržište.


Do kraja augusta moguće uplatiti premiju zdravstvenog osiguranja u TK | NEON Televizija\nDo kraja augusta moguće uplatiti premiju zdravstvenog osiguranja u TK\nNa osnovu saglasnosti Ministarstva zdravstva Tuzlanskog kantona, rok za uplatu premije osiguranja produžen je do 31.08.2019. godine.\nVisina premije osiguranja za 2019. godinu iznosi 20 konvertibilnih maraka po osiguranom licu, navode iz Zavoda zdravstvenog osiguranja TK.\n”Markica” premije osiguranja za 2019. godinu, aplicirat će se u zdravstvenu legitimaciju u poslovnici zdravstvenog osiguranja prema mjestu prebivališta osiguranog lica do 31.08.2019. godine.


Banatsko Aranđelovo » 2016 » februar\nArhiva za februar, 2016.\nTakođe, iz uprave kluba smo saznali da je do početka drugog dela prvenstva planirano i izvođenje radova na montaži nove panelne ograde na stadionu. opsirnije »


Humanitarna inicijativa Banca Intesa i kompanije MasterCard\nBanca Intesa i MasterCard pokrenule su humanitarnu kampanju pod nazivom „Budite deo dobrog dela“ kako bi na još jedan način dale doprinos saniranju posledica nedavnih razornih poplava. Za svako plaćanje Banca Intesa Maestro i MasterCard platnim karticama u zemlji i inostranstvu do 31. jula ove godine, Banka i MasterCard će donirati 10 dinara kao pomoć porodicama ugroženim poplavama. Na osnovu prosečnog broja transakcija napravljenih ovim karticama u prethodnom periodu procena je da će ukupan iznos finansijske pomoći Banca Intesa i kompanije MasterCard premašiti 10 miliona dinara.\n„Korisnici Banca Intesa Maestro i MasterCard platnih kartica u proseku izvrše oko milion plaćanja u toku jednog meseca. Nadamo se da će za vreme trajanja ove akcije, kada njihove transakcije imaju i dodatnu, humanitarnu vrednost, građani češće posezati za platnim karticama umesto za novcem u gotovom i time nam pomoći da dostignemo ili čak premašimo očekivani iznos donacije. Saradnja Banca Intesa i MasterCard je poslednja u nizu inicijativa koje sprovodimo kako bismo pokazali razumevanje i solidarnost prema građanima sa poplavljenih područja.“, izjavio je Darko Popović, član Izvršnog odbora Banca Intesa i direktor Divizije za poslovanje sa fizičkim licima i malim biznisom.\nBanca Intesa do sada je donirala ukupno 15,5 miliona dinara kako bi pomogla građanima opština pogođenih poplavama i doprinela saniranju posledica koje su ostavile za sobom. Pored oslobađanja provizije za donacije na posebno otvorene humanitarne račune za ove svrhe, banka je pripremila i poseban set olakšica za sve klijente iz opština pogođenih poplavama, bilo da je reč o fizičkim ili pravnim licima.\n„Solidarnost koju jedni drugima pružamo u teškim situacijama je od presudnog značaja za oporavak i verujemo da inicijative koje podstiču duh solidarnosti imaju neprocenjivu vrednost. Kao kompaniji koja dugi niz godina posluje u Srbiji, izuzetno nam je važno da na svaki mogući način pomognemo. I upravo sa tim ciljem, sa našim dugogodišnjim partnerom Banca Intesa pokrenuli smo akciju kojom će građani prilikom obavljanja svakodnevnih plaćanja svojim karticama ujedno činiti dobro za svoje sunarodnike kojima je pomoć neophodna.“ izjavio je Artur Turemka, generalni direktor za balkanski region u kompaniji MasterCard, Povodom humanitarne kampanje u partnerstvu sa Banca Intesa.\nKako bi pomogla u sanaciji posledica poplava na Balkanu, kompanija MasterCard je donirala približno 11,6 miliona dinara finansijske pomoći Crvenom Krstu za Srbiju i Bosnu i Hercegovinu. Pored toga, kompanija MasterCard je omogućila i svojim zaposlenima da učestvuju u pomoći sanacije poplava na Balkanu, kroz interni program pod nazivom „podjednake donacije“ u okviru kog, za svaku donaciju u iznosu od 25 dolara ili više, kompanija donira Crvenom Krstu isti iznos i time duplira donaciju svojih zaposlenih.


Jeste realno, ali je jako nezdravo. Nije u pitanju tradicionalna dijeta već način da se pokrene organizam da brže sagoreva masnoće i izbacuje višak tečnosti, što doprinosi da dijeta nastavi da deluje i nakon završetka ciklusa od 13 dana. Meni pomaže i u skidanju kg i održavanju istih. On je tako delotvoran da se prepisuje na recept. Po svom sastavu urme su prava prirodna multivitaminska tabela, koju mogu koristiti deca i odrasli. Ako je za jednu osobu, onda je dovoljna i polovina gore navedene količine. Ali kome je vazno da brzo ima vidljiv rezultat, moze da proba. Sličnu dijetu držala nekoliko puta u životu, umesto tonusa uvek koristila tost, a najbolji rezultate sam postizala kada sam za doručak jela isključivo pomorandže i najbitnije ukoliko se striktno pridržava može se skitnuti oko kg. Clean 9će Vam pomoći da započnete uklanjanje nagomilanih toksina iz Vašeg tela kako biste se osećali lakše i imali više energije. Ovaj dijetni program može se započeti bilo koji dan u nedelji, ali se preporučuje baš nedelja. Sastojci: g urmi 1 šoljica , g suvih šljiva 1 šoljica , 1,5 šoljica prokuvane vode za gušći džem manje. Za detoksikaciju i mršavljenje su odlični. One su dobar izvor prirodnih vlakana koji su organizmu neophodni za dobar rad creva.\nKako skinuti porodjajni stomak mi ne bi pukla žučna kesa od ovoliko jaja, možda bih i probala. Za detoksikaciju i mršavljenje su odlični. Iako se zatvor možda čini bezazlen, to nije tako dok traje mesecima kako smrsati 20 kg se čovek celo to kako smrsati 20 kg ne oseća prijatno u svojoj koži. Ali kome je vazno da brzo ima vidljiv rezultat, "kako smrsati 20 kg", moze da proba. Bazirana je praktično na potpunom odsustvu ugljenih hidrata, a pri tome je — izbalansirana. Po svom sastavu urme su prava prirodna multivitaminska tabela, koju mogu koristiti deca i odrasli. Danska dijeta — za 13 dana i do 20 kg manje! Umesto paradajza sam pila 2 dl soka od paradaiza — tomatino ili tomatelo. A supe nigde na spisku… Supa se nikad ne koristi u dijetama jer siri zeludac zato se servira prva za rucak Sličnu dijetu držala nekoliko puta u životu, umesto tonusa uvek koristila tost, a najbolji rezultate sam postizala kada sam za doručak jela isključivo pomorandže i najbitnije ukoliko se striktno pridržava može se skitnuti oko kg Da li mi neko može reči šta jesti umesto onog predloženog mesa, obzirom da osim ribe ne jedem nijedno drugo meso. Nije u pitanju tradicionalna dijeta već način da se pokrene organizam da brže sagoreva masnoće i izbacuje višak tečnosti, što doprinosi da dijeta nastavi da deluje i nakon završetka ciklusa od 13 dana. Zovu ga još i bolnički džem jer je ispitan na bolesnicima koji su imali teški oblik zatvora. Ako j e zatvor mnogima tabu tema o kojoj se neće tako lako otvoriti drugima, istina je da je to čest problem koji pogađa mnoge ljude. No ponekad i dok se držimo sve uputstava koja bi trebala ukloniti zatvor on je i dalje tu, kako smrsati 20 kg. Kako smrsati 20 kg koji su trpeli od zatvora u proseku su jeli po jednu veliku kašiku džema na dan što im je je povećalo učestalost pražnjenja creva i smanjilo potrebu za laksativima u poređenju nutrivix bih onima koji nisu jeli džem. Skoro svakoga dana jede se posebna salata tako da je zgodno da je pripremite za nekoliko dana unapred. U crevima se prerađuje jako sporo i dospeva u debelo crevo najčešće napola prerađen zbog čega dovodi nutrivix kapsule cijena mekših stolica. Kako smrsati 20 kg li mi neko može reči šta jesti umesto onog predloženog mesa, obzirom da osim ribe ne jedem nijedno drugo meso. Salatu možete držati u plastičnoj posudi u frižideru.\nUrme neki zovu i najzdravijim voćem na zemlji. Ova vežba radi čuda! Kao što vidite, večera je veoma sita, tako da nećete imati problem da zaspite. Najbolje dijete i vežbe , Mršaviti zdravo. Kada dostignete željenu težinu, potrebno je jednom nedeljno na primer, ponedeljkom , pridržavati se dole prikazanog jelovnika i izgubljena težina se nikad neće vratiti. Ovo je radila jednom nedeljno i evo kako izgleda A uzroci mogu biti premalo kretanja, stres, starost, lekovi, neki vitamini, premalo vlakana i vode u ishrani, no on takođe može biti nuspojava neke druge bolesti koju bi prvu trebali lečiti da bi pokrenuli svoja creva. One su dobar izvor prirodnih vlakana koji su organizmu neophodni za dobar rad creva. Jelena gde si kupila te čajeve, ja sam ih jednom probao i vrhunski su. Pacijenti koji su trpeli od zatvora u proseku su jeli po jednu veliku kašiku džema na dan što im je je povećalo učestalost pražnjenja creva i smanjilo potrebu za laksativima u poređenju sa onima koji nisu jeli džem. U svakom trenutku moze da se prekine, ako primetite da se organizam buni. Bazirana je praktično na potpunom odsustvu ugljenih hidrata, a pri tome je — izbalansirana. Zatvor je bitno izlečiti ne samo zbog boli i živciranja koje proizvodi nego iz razloga što bi se otpadne materije u telu trebale zadržavati što kraće. Sličnu dijetu držala nekoliko puta u životu, umesto tonusa uvek koristila tost, a najbolji rezultate sam postizala kada sam za doručak jela isključivo pomorandže i najbitnije ukoliko se striktno pridržava može se skitnuti oko kg. Zato je važno isprobati prirodna pomagala, a među najboljima je džem koji je osmislila kanadska Veteranska bolnice iz Kvebeka i ispitala ga na četrdesetak starijih ljudi. Urme se mogu koristiti za lečenje crevnih tegoba, pospešuju funkciju creva i pomažu razvoj korisnih bakterija u crevima. Salatu možete držati u plastičnoj posudi u frižideru.\nU svakom trenutku moze da se prekine, ako primetite da se organizam buni.\nPreporučuje se isključiti so iz jelovnika. Po statistikama otprilike svaka deseta osoba ima probleme sa neredovnim pražnjenjem creva.\nDrage moje probajte Stassen čajeve.\nZa detoksikaciju i mršavljenje su odlični. A supe nigde na spisku….\nCopyright © 2019 Kako smrsati 20 kg Sva prava zadržana.


HANNIBAL LECTERA SU OSMISLILI PO NJEMU: Žlicom jeo čovječji mozak, 39 godina boravi u izoliranoj ćeliji!\nĆelija je imala neprobojno stalo, a čuvari su mu hranu davali kroz malu rupu. Ćelija je izgledala vrlo slično ćeliji koja je kasnije prikazana u filmu “Kad jaganjci utihnu”.\nDeset načina na koje vam tijelo govori da mu nedostaje vitamina!?\nTRANSRASNA OSOBA: ‘Iako sam bijelac, ne osjećam se tako…’


Društvena – edukativna igra “Reci pa Steci” je dobitnik Prve nagrade Dobra igračka 2012, Igra razvija: percepciju, koncentraciju, pažnju,pamćenje , mišlјenja, brzinu reakcija, rezonovanje i kreativnost u rešavanju problema. Aktivira procese spoznaje, mašte i ideje, čime se, kombinovanjem formalnog znanja i ličnog iskustva konstruiše novo razumevanje.\nTakođe razvija umeće planiranja, strategije odlučivanja, samokontrole, proveravanja, praćenja, samoregulacije kognitivnih i metakognitivnih strategija, kontinuirana integracija govora i akcije.Pospešuje razvoj kritičkog i kreativnog mišlјenja i sposobnost pretraživanja optimalnog rešenja kroz razvoj optimalnih strategija odlučivanja.\n“Reci pa Steci” može se igrati individualno, u paru i grupno, čime se razvija takmičarski duh u interakciji sa samim sobom i saigračima u igri. U oba slučaja razvija se i stiče uvid u sopstvene mogućnosti, razvija se samoprocena, samokontrola, samopoštovanje, samopouzdanje, poštovanje i uvid u sposobnosti saigrača.\nIma pet načina igranja, ali u zavisnosti od mašte, moguć je neograničen način igranja.\nNamenjena je svima od 1godine do 100 godina, od progovaranja za razvoj rečnika, verbalne komunikacije, adekvatnog ponašanja i učenja, do duboke starosti kao prevencija depresije, demencije, Alchajmerove bolesti, afazija itd.\nMože se koristiti u kućnim uslovima kao porodična igra , kao i u predškolskim, školskim i zdravstvenim institucijama, kao i u gerijatrijskim ustanovama i domovima za smeštaj starih lica.


Autor Tema: Ljudska prava vs. ljudske obaveze i pravo na ličnost (Pročitano 8905 puta)\n« poslato: 18.11.2016. 13:58 »\nОву тему отварам потакнута темом о уклапању у друштвене калупе која се свела на расправу о хомосексуалцима. Мало ћу се расписати да све обухватим.\nНаиме, ја се овдје питам, како је могуће да су свима (поготово оним у мањини) пуна уста људских права а многи од њих никако да помену које су то њихове обавезе. Да се освренемо на неке такве групе:\nЛГБТ - Многи од њих парадирају борећи се за људска права а никако не спомињу чиме се баве јер су само припадање тој популацији претворили у занимање. Не дај Боже да им се наметну неке обавезе које треба да испуне према друштву а да се њима не свиђају - одмах се позивају на кршење њихових права. Не само то. Није довољно што их не дискриминишеш, што могу да студирају, раде, путују, усвајају дјецу, у Данској им је бесплатна банка сперме, док хетеро парови жестоко плаћају вјештачку оплодњу, то није довољно, него они хоће да ми то у нашој глави морамо да сматрамо потпуно нормалним односом и плус ако проговориш о њиховим повластицама, агресивно си нападнут и оптужен за хомофобију.\nАко им се нешто не свиђа они увијек могу да се позову на кршење људских права "зато што су то и то!"\nВидите, повела се један дан прича о хетеро везама које нису ванила. И једна моја познаница са гађењем каже како она не би могла да се дружи са пријатељицом за коју би знала да воли да буде у доминантно-субмисивној вези, или садо-мазо вези или која посјећује свингерске клубове итд. И то је сасвим у реду да се каже, а да је рекла исто само да је другарица хомо- онда би сви скочили на њу.\nЕ видите, људи који су у оваквим, мало специфичним хетеро везама, не траже своја права, нити им треба потврда да ли су нормални или не. Једноставно не причају о томе, уживају у својим везама, раде свој посао, испуњавају своје обавезе, неки су и криминалци, неки су нерадници итд. Углавном, нико од њих се не осјећа погођен кад чује ружне коментаре везане за ову тему.\nФеминистички покрети - спрдачина невиђена. Испуњена жена, која је све својим радом постигла неће никада оснивати нити бити чланица таквих покрета. Уколико се од њих тражи исто нека обавеза која им се не допада, оне се позивају на кршење њихових права јер су жене.\nУколико ми неко брани да се школујем, да путујем, развијам се као личност, радим и зарађујем за живот, само зато што сам жена, онда је јасно да сам угрожена. Уколико сама пробам то све и успијем, онда је јасно да сам равноправна, а мој успјех зависи искључиво од моје способности и упорности.\nДаље, и овдје је присутан покушај мијењања менталног склопа. Уколико је мушкарац шеф и неће да запосли жену, из многих разлога - не воли жене, неће жену која ће родити, мисли да жена није добра за тај посао итд, нема Бога нити било којег закона који може његов склоп и мишљење да промијени. Он то неће јавно рећи али она неће добити посао.\nОпет ако жена није компетентна за неки посао а позива се на неравноправност - онда имамо опасну ситуацију манипулације оваквих организација.\nДаље, разне НВО које се боре за тзв. људска права, за регрутацију младих у политици (подмладак политичких партија), за толеранцију и слободу мишљења, која важи само до оног тренутка док се твоје мишљење не почне косити са њиховим које натурају. Онда се извлачи из контекста, проглашаваш се нетолерантним, непожељним, искључивим, а слобода мишљења као и твоје право на личност (као што имају хомосексуалци јер су различити, као што имају феминисткиње итд) падају у воду.\nЗанимљиво је то право на личност и право да будеш различит.\nЕто хомосексуалац има то право а ми који сматрамо такву везу за ненормалну (наше мишљење је дио наше личности) немамо право на своју личност, него морамо да је модификујемо и да се уклопимо у калупе који нам други, који пропагирају толеранцију, слободу мишљења и равноправност, наптурају.\nГдје су у свему овоме људске обавезе према друштву, гдје је право на сопствену личност сваког појединца?\n« Poslednja izmena: 26.12.2016. 23:04 lolle »\n« Odgovor #1 poslato: 18.11.2016. 17:26 »\nDokle god gej ljudi placaju porez i komunalije i pune drzavnu kasu, postoji obaveza osim prava. Drustveno-ekonomski sistem ne trazi mnogo vise od toga.\nMogu da se pozovu na krsenje ljudskih prava u pravnoj drzavi. Self-explanatory\nRealno homoseksualcima jeste ugrozena bezbednost u Srbiji, ako ne bezbednost a onda def su izlozeni vecoj netoleranciji. Sto je po meni potpuno logicno u drzavi u kojoj se crkva mesa u drzavna pitanja. Nasa prelepa pravoslavna drzava ipak ne voli svu svoju decu podjednako. Iz kuce ide neptrpeljivost.\nFem pokreti previse su zalosni za komentarisanje a i poznato je da se ja smejem feministickom aktivizmu 21. veka tako da bolje da ne komentarisem. Takodje vec sam sto puta rekla ovde da zeni nema veceg neprijatelja od druge zene, mnogi se ne slazu, nema problema.\nMoje pravo kao ljudskog bica, drzavljanina i gradjanina je da me drustvo stiti i da se postuju moja prava dokle god ispunjavam i obaveze. However... moja prava su nebitna drustvu/drzavi ali su sva svetla usmerena ka mojim obavezama. Samim tim ni ja kao vecina, ni gej kao manjina - nismo ispostovani u svojoj zemlji. I to bi trebalo da ujedinjuje vecinu i manjinu. Ali simptomaticno - mi smo razdvojeniji nego ikad.\n« Odgovor #2 poslato: 18.11.2016. 17:33 »\nSlažem se Djurina sa spoljašnjim pasusima, odlično. Središnji deo, naprotiv, neću ni počinjati da ga kometarišem, preskočiću ga u potpunosti.\n« Odgovor #3 poslato: 18.11.2016. 17:43 »\nCitat: Ramondaserbica83 18.11.2016. 13:58\nOvde je pokrenuto vise tema, pa da odgovorim, za pocetak na ovo.\nSloboda misljenja ne znaci da svi moraju da se sloze sa tvojim misljenjem. Ti imas pravo na misljenje da su homoseksualci bljak, kao sto oni imaju pravo na misljenje da si ti zatucana, netolerantna i slicno (da ne bude zabune, ne pricam konkretno o tebi, nego navodim primer)\nAli ne znam kako su ljudima koji smatraju homoseksualne veze za nenormalne ugrozena ikakva prava. Oni imaju svoje misljenje, a to sto ih previse pogadja kad drugi misle da je to njihovo misljenje prevazidjeno je druga stvar.\n« Odgovor #4 poslato: 18.11.2016. 17:58 »\nDa počnemo od homoseksualaca. Slažem se sa tobom da svoje opredeljenje ne treba da koriste kao posao, već kao opredeljenje. Kao takvi, imaju sva prava da budu ravnopravni, jer je to opredeljenje i da ukoliko ih neko maltretira, šikanira, pljuje ili šta već, uvek mogu da se obrate policiji, kao i svi ostali. E sad, u Srbiji je teško da prihvatimo takav par, a razloge sam već pominjala. Međutim, kao i svaki čovek, treba da se u svojoj državi osećaju bezbedno. Problem nije samo u njima, već i u nama kojima smeta jedan takav istopolni par. Mene lično, zabole uvo šta ko radi u svojoj kući, tako da mi takav par sigurno ne smeta... Ako mene počnu da ugrožavaju, reagovaću isto (pozivom policije), kao kada bih reagovala da me bilo ko drugi ko nije gej, ugrožava. I mene pomalo nervira što su Paradu ponosa pretvorili u sve živo, a ne samo borbu za svoja prava. Što nekolicina njih nema čak ni meru, pa malo vređa i one koji to nisu, kao i naše stavove i odluke. Npr, nikako mi nije ušlo u glavu da se ona tamo slika ispred crkve gola ili polugola. To je već svako preterivanje, jer ako ja poštujem tebe takvu, e i ti ćeš da poštuješ svetu kuću religije kojoj pripadam...\nŠto se ovog zapošljavanja tiče, tu je situacija mnogo gora. Žene su u prilično teškom položaju, upravo zbog tog porodiljskog odsustva. Mnogo se to gleda, ali i činjenica da imaš malo dete u kući. Dotakli smo dno, svako danas gleda da ugrabi za sebe što više novca i svakako da im je profitt na prvom mestu... To je poražavajuće u državi kojoj opada natalitet. Mislim da je ovo mnogo ozbiljniji problem od gejeva... Naravno, ima tu i toga što si rekla, vezano za primer neodgovarajuće osobe ženskog pola za radno mesto, a ona se poziva da nije primljena jer je žena...\nFeministički pokreti, bar kod nas, u zemlji koja je i dalje nekoliko vekova unazad, nemaju nikakvog efekta. Mislim da su gubljenje vremena, a ono za šta žena treba da se u Srbiji bori, jeste upravo primer pomenut u prethodnom pasusu. Ja ne vidim ništa sporno u tome, jer je i ona učila, da bi imala karijeru. Ostale stavke feminizma su samo gubljenje vremena...\nVeć sam hiljadu puta rekla, najviše želim da živim gde me niko ništa ne sputava, gde nisam etiketirana na osnovu pola, boje kože, verske, nacionalne pripadnosti. Kao što ne želim da mene neko sputava, tako nemam ni ja pravo (mada ni potrebu) da bilo koga sputavam za nešto, tako što ću da upirem prstom u njega...\n« Odgovor #5 poslato: 18.11.2016. 18:20 »\n^ U sustini se slazem, samo bih da istaknem nesto. Kad mene neko napadne, napada me iz razloga koji nisu vezani za moju seksualnost/boju koze/religioznu pripadnost/nacionalnost i sl. I u tom slucaju, ja odem i prijavim policiji.\nAli ako nekog napadaju iskljucivo zbog npr. njegove seksualne orijentacije, a ti napadi su dovoljno cesti da se moze reci da ih izaziva homofobija koja postoji u drustvu, onda je protestovanje zbog toga po meni legitimno.\nVezano za feminizam se slazem da se previse bavi efemernim stvarima, a kljucne ne resava. Mislim da je najveci problem za vecinu zena upravo diskriminacija pri zaposljavanju koju si pomenula, zato sto direktno ugrozava opstanak, za razliku od toga kako su zene predstavljene u medijima, da li cemo koristiti termine psiholoskinja,socioloskinja, autorka i slicno.\nOdg: Ljudska prava vs. ljudske obaveze i pravo na ličnost\n« Odgovor #6 poslato: 10.12.2019. 12:34 »\nHomofobična tema je tema dana? Urednice troluju?\n« Odgovor #7 poslato: 10.12.2019. 13:18 »\nVala baš! Prvi post je na nivou "kako mali Đokica zamišlja ljudska prava".\nU civilizovanim društvima ljudska prava se jednostavno poštuju, o njima se ne polemiše, ona se ne mogu uslovljavati ni relativizovati, a oni koji ih ne poštuju, bivaju sankcionisani na odgovarajući način.\n« Odgovor #8 poslato: 10.12.2019. 16:28 »\nUniverzalna povelja o ljudskim pravima je i doneta posle Drugog svetskog rata jer se videlo na gorkom i strašnom primeru da oslanjanje na prostu ljudsku pristojnost i glas savesti nije dovoljno, s obzirom da su većinski Nemci bili dobri vernici, građani i pristojni ljudi, pa su opet podržali ludački režim koji je izbrisao ceo jedan deo stanovništva samo na osnovu različitosti. A ostatak Evrope je žmurio dok im nije zakucalo to zlo na vrata, jer neki tamo Jevreji, Sloveni, "seksualno devijantni", mentalno zaostali, itd. nisu bitni.\n« Odgovor #9 poslato: 10.12.2019. 17:57 »\nA jel "ljudsko pravo" da se danas neko u nekoj drzavi probudi i kaze sam sebi-ovde sam siromasan ko crkveni mis, odoh u neku bogatu zemlju i to bez dokumenata. Moraju da me prime -?\nJa tu ne vidim nikakvo pravo jer takvo pravo nikad pre u istoriji nije postojalo a eto danas se novojezuiti ubise sa ispiranjem mozga ljudima kako to jeste ljudsko pravo protiv kog se samo nacisti bune.\n« Poslednja izmena: 10.12.2019. 22:58 majchy91 »\n« Odgovor #10 poslato: 10.12.2019. 18:14 »\nNikad pre u istoriji nije postojalo? Kad su Evropljani osvajali Ameriku, Afriku, Australiju itd, ne sećam se da su nekom pokazivali papire.\n« Odgovor #11 poslato: 10.12.2019. 18:42 »\nNisu, al to se tad zvalo osvajanje i okupacija a ne ljudskim pravima.\nInace mi je bas tugaljivo kad se u celu pricu ubaci povelja o ljudskim pravima koju su em izglasali lopine i licemeri (tzv politicari) em je niko zivi ne postuje jer od pamtiveka pa zauvek postoji samo jedno univerzalno pravo- pravo jaceg.\nInace btw zanimljivo je da ta Povelja o ljudskim pravima vidi samo brak izmedju punoletnog muskarca i punoletne zene kao ljudsko pravo te insistira ne hetero porodici. Sa hrv vikipedije.\n-pravo punoljetnih muškaraca i žena da sklope brak i time osnuju obitelj, koja se štiti kao temeljna društvena jedinica-\nAu bre ste cemo sad?\n« Odgovor #12 poslato: 10.12.2019. 18:49 »\nSacekajmo deceniju da vidimo kako ce se puna usta ljudskih prava odraziti na one sto su nesebicno otvarali granice ovima iz Vajtijevog posta.\n« Odgovor #13 poslato: 10.12.2019. 18:52 »\nJoj, Whitey, Whitey... menjaju se vremena.\nA zadnja su došla ako ja moram da citiram Njegoša: "kome zakon leži u topuzu, tragovi mu smrde nečovještvom".\n« Odgovor #14 poslato: 10.12.2019. 19:02 »\nMenjaju se vremena, menjaju. I nacisticka Nemacka je bila neko novo vreme u odnosu na Vajmar republiku, dosla je nakon nje pa jel bila to promena na bolje? Jeli svaka novost, svaka promena, uvek promena na bolje?\nPonavljam - u zivotu postoji samo jedno univerzalno pravo - pravo jaceg da odredi pravila igre i ko su u toj igri dobri a ko losi momci. Sve ostalo moze da bidne a i ne mora.