ITC – Interlogos centar | Misija, vizija, ciljevi\nPri osnivanju Sveučilišta/Univerzitata “ITC-INTERLOGOS CENTAR” u Kiseljaku, vodila nas je misao kako organizirati studij koji će omogućiti da diplomant bude znalac u svojoj struci i održati korak s vremenom i došli smo do zaključka da se to može postići samo ako je student tijekom cijelog studija i nakon njega na izvoru temeljito provjerenih i pravodobnih informacija, koje dobiva izvođenjem kvalitetnog nastavnog plana i programa prema najvišim europskim standardima po ugledu na priznate visokoškolske ustanove u EU.\nSpojem znanstveno-istraživačkog rada i obrazovne usluge, rukovodeći se potrebama okruženja i korisnika naših usluga, kreirali smo visokokvalitetne nastavne programe koji se odnose na preddiplomske, diplomske akademske i doktorske studije.\nKroz kontinuirani profesionalni razvoj i istraživanje stvaramo dinamičnu obrazovnu zajednicu koja je fokusirana na stalno poboljšanje kvaliteta procesa obrazovanja.\nNaš cilj je da studentima pružimo vrhunska znanja i stvorimo intelektualce–lidere, znanstvenike i stručnjake, sposobne da se uhvate u koštac s novim izazovima kako u privatnom, tako i u javnom sektoru.\nNastavno osoblje Sveučilišta/Univerziteta “ITC-INTERLOGOS CENTAR” u Kiseljaku motodologijom koju primjenjuje u svom radu sa studentima, potiče ih na timski rad, posebnim metodama kod studenata razvija sposobnost za inovativno mišljenje, inovativan pristup problemima, sposobnosti za implementaciju najnovijih tehnologija i istraživački duh.\nTemeljna misija kojom smo se vodili, pri osnivanju ovog Sveučilišta/Univerziteta ja da našim studentima omogućimo da razviju sposobnost efektivne komunikacije i efikasnosti u radu sa korisnicima usluga koje pružaju i radnim kolektivom, kako verbalne tako i pisane, uporabom odgovarajuće terminologije, kao i razumijevanje važnosti potrebe za cjeloživotnim učenjem-obrazovanjem.\nOdabrali smo inovativne nastavne planove i programe iz područja djelovanja i to: kriminalistike i sigurnosnih studija, međunarodnih odnosa i diplomacije, cestovnog i informacijsko-komunikacijskog prometa, informacijskih sustava i tehnologija, kao i menadžmenta i organizacije, te socijalnog rada i socijalne pedagogije, odabrali smo ona zanimanja koja su deficitarna, jer ne obrazujemo kadar za burzu rada, nego kadar koji je svojim zvanjem i znanjem zaposlen i doprinosi sebi i društvu u kojem živi i radi.\nSveučilište/Univerzitet “ITC-INTERLOGOS CENTAR” u Kiseljaku ostvaruje svoju ulogu kroz isticanje značaja obrazovne djelatnosti za društveni razvoj u cjelini, jer društvo utemeljeno na znanju samo može postići rezultate u zemljama u tranziciji kao što je BiH.\nVrlo je važno isticati značaj obrazovanja u društvu koje jos uvijek dovoljno ne prepoznaje značaj i ulogu obrazovanja, znanosti i tehnološko-tehničkog razvoja i napretka u ostvarivanju novih vrijednosti, a postojeća akademska zajednica ima problem od nedostatka motiva, psihološki barijera prema uključivanju u nove programe i izazove koji potiču mobilnost i adekvatnu valorizaciju rezultata rada.\nNaša vizija ogleda se u tome da smo uspostavili instituciju koja je izvrsna u istraživanju i obrazovanju za stjecanje znanja kroz zahtjevan, ali ujedno zanimljiv i uzbudljiv način iz oblasti za koje smo dobili suglasnost za rad resormnog ministarstva.\nPrateći najviše međunarodne standarde visokog obrazovanja, primenjujući najbolje prakse, i slijedeći proaktivan pristup želimo da postanemo renomirana institucija koja svojim korisnicima odaje poverenje.\nSveučilište/Univerzitet “INTERLOGOS” u Kiseljaku treba postati prepoznatljiva i ugledna institucija u gospodarskom, tehnologijskom, društvenom i političkom životu ne samo na razini kantona Središnja Bosna i Federacije BiH nego i u širem državnom te regionalnom prostoru.\nPolazeći od predloženih studijskih programa i potreba za profesinalnim angažmanom u predmetnim područjima, sveučilište bi se profiliralo kao jedna od ključnih institucija u razvoju suvremenog europski kompatibilnog društva. Središnje prostorno pozicioniranje Sveučilišta/Univerziteta “ITC-INTERLOGOS CENTAR” u Kiseljaku u Bosni i Hercegovini, te uspostavljena mreža kontakata sa vodećim stručnjacima i visokoškolskim institucijama u regiji omogućuje realizaciju takve vizije.\nSvojim pristupom na samom početku smo pokazali da želimo sudjelovati u stvaranju društva utemeljenog na znanju i prosperitetu, kako osobnom tako i prosperitetu društvene zajednice u cjelini. Postali smo i želimo ostati visokoškolska ustanova koja kvalitetnim radom osigurava neprekidne dotoke znanja i njegovo pretvaranje u najznačajniji resurs ekonomskog i socijalnog razvoja.\nDjelujemo u smjeru promocije socijalne pravde i međunarodnih radno-pravnih standarda, kao i u smjeru razvoja ljudskih resursa. Važnost postojanja kvalitetne visokoškolske institucije ogleda se u cilju stjecanja ključnih usavršavanja postojećih i stjecanja novih znanja i vještina, koje pojedincu omogućavaju lakši ulazak i ostanak u svijetu rada, a zajednici održiv ekonomski rast.\nNaši su obrazovni ciljevi su osposobiti studente za:\n- doprinos stvaranju nove vrijednosti i dinamičan razvoj profesionalne karijere,\n- nastavak akademskog diplomskog i doktorskog obrazovanja,\n- davanje doprinosa akademskoj izvrsnosti,\n- obrazovanje za vrijednosti i kompetencije u njihovoj struci,\n- održiv poslovni razvoj karijere,\n- konkurentne stručnjake na tržištu EU,\n- efektivnu komunikaciju kako za vrijeme studija, tako i nakon njega,\n- etično ponašanje kako u poslu tako i u društvu u cjelini,\n- proaktivno reagiranje na novonastale promjene.


Sedmoro mrtvih na univerzitetu u Oklandu | Politika | DW | 03.04.2012\nSedmoro mrtvih na univerzitetu u Oklandu\nNajmanje sedam osoba je ubijeno, a mnogi su ranjeni u pucnjavi na hrišćanskom univerzitetu u Oklandu u Kaliforniji. Motivi ubice, koji je nasumice pucao po studentima Univerziteta Oikos, još su nejasni.\nPcnjava u Oklandu\nPolicija je saopštila da se 43-godišnji napadač One Goh, bivši student univerziteta Oikos, predao policiji u jednoj prodavnici udaljenoj nekoliko kilometara od mjesta napada. Portparol policije Johana Votson potvrdila je da se napadač nalazi u pritvoru. „Upravo smo primili informaciju da je osumnjičeni za pucnjavu u pritvoru.“\nObližnja bolnica je potvrdila da je primila četvoro ranjenih. Prema navodima policije, Goh je bio povezan sa korejsko-američkom hrišćanskom zajednicom, a napad je, kako se smatra, izveo samostalno, koristeći pištolj.\nJedan od očevidaca kaže: "On je ušao i počeo da puca i izrešetao kompletnu učionicu."\nNema motiva napada\nZa sada nije poznat motiv napada, koji se dogodio u ponedjeljak, samo mjesec dana otkako je jedan učenik u Ohaju otvorio vatru u školskoj menzi i ubio troje učenika. Očevici tvrde i da je napadač ispalio oko 30 metaka. U trenutku kada je došlo do pucnjave na univerzitetu je bilo više stotina studenata.\nList "San Francisko kronikl" je prenio riječi neimenovane žene, koja je povrijeđena u pucnjavi, da je napadač jedan od studenata koji je uvijek "djelovao ludo", dok je nekoliko očevidaca reklo da im je prije pucnjave rekao "poređajte se da vas sve ubijem".\nNa sajtu Univerziteta Oikos stoji, kako ova privatna obrazovna institucija "nudi obrazovanje najvećeg standarda, poštujući hrišćanske vrijednosti". Riječ je uglavnom o studijama religije, muzike i medicinske njege.\nTo je inače najsmrtonosniji napad u jednoj obrazovnoj ustanovi u SAD u posljednjih pet godina. U napadu koji je 2007. godine izveo jedan student na univerzitetu u Virdžiniji ubijeno je 32 ljudi, a napadač je zatim izvršio samoubistvo.\nAutor: Saša Bojić / Jakov Leon / Agencije\nTagovi Okland, Univerzitet, Pucnjava, Napad, Teroirzam


14.07.2020. 04:45h 13.07.2020. 23:22h\nMuškarac starosti oko 40 godina teško je povređen u tuči više osoba koja se dogodila juče oko 15 sati u Ulici prote Smiljanića u auto-perionici u Šapcu kad ga je napadač izbo nožem po vratu. Motiv tuče zasad nije poznat.\n- Incident se dogodio u popodnevnim časovima, kad su, navodno, dvojica muškaraca pokušala da obiju automobil koji je bio parkiran u neposrednoj blizini perionice. Vlasnik je to video, istrčao na ulicu i pokušao da ih spreči. Oni su ga videli i razbežali se, ali su se uskoro vratili sa bejzbol palicama i počela je makljaža - priča izvor Kurira:\n- U opštoj tuči, muškarac za koga se sumnja da je pokušao da obije auto uboden je nožem u vrat. Na mesto incidenta je došla Hitna pomoć, koja ga je prevezla u bolnicu u Valjevu, gde mu je pružena pomoć, a napadač (43) odmah je uhapšen. O slučaju je obavešteno i nadležno tužilaštvo - dodao je sagovornik Kurira upućen u istragu. Komšije iz ove ulice potvrdile su da se dogodila tuča:\n- Videli smo policiju i čuli šta se desilo, ali ne znamo ni ko je napadač, a ni ko je povređeni.\n(Kurir.rs/J. R. / foto: Ilustracija)\nHAPŠENJE U VRNJAČKOJ BANJI: Pravili haos u kafani, pa se i potukli s gostima\nBRUTALNA TUČA U MARKETU: Žena objavila snimak da je kupac napadnut jer je odbio da stavi MASKU - ISTINA SASVIM DRUGAČIJA\nBRUTALNO PREBIJANJE U BELOJ CRKVI Pesnicom u glavu nokautirao mladića usred prodavnice, a onda nastavio da ga GAZI VIDEO\nTUKLI SU NAM DECU, PALILI IH BAKLJAMA! SINA SAD NE MOŽE NI DA SE OKUPA! Stravičan napad u Boljevcima UZNEMIRUJUĆE\nnožšabacauto perionicatučauhapšen napadač


Uvažena predsednice Narodne skupštine, uvaženi ministri sa saradnicima, pred nama se nalaze zakoni vrlo značajni iz oblasti finansija, i to najznačajniji zakon iz oblasti finansija – Predlog budžeta za 2019. godinu Republike Srbije, sa pratećim dokumentima, odnosno odlukama.\nTakođe, nalazi se i set drugih finansijskih zakona koji su u službi, odnosno koji će koristiti realizaciji planiranog budžeta za 2019. godinu, ali se nalaze i zakoni iz oblasti državne uprave i lokalne samouprave, kao vrlo značajan zakon, o zaštiti od radijacijske sigurnosti i bezbednosti, koji je podnela narodna poslanica i predsednica Narodne skupštine, gospođa Maja Gojković.\nSrpska napredna stranka, u danu za glasanje, glasaće za sve predložene zakone iz razloga što su u fokusu ovih zakona, pre svega, unapređenje privrede, odnosno unapređenje privrednog razvoja Republike Srbije.\nPod dva – rasterećenje privrede od svih onih nameta i dalje ispunjavanje svih onih preduslova koje su vezane za konkurentnost naše privrede.\nTreći razlog zbog čega će SNS glasati je da je budžet izbalansiran na taj način da odgovara potrebama građana. Potrebe građana su prioritet broj jedan za Aleksandra Vučića i SNS. To svakako jeste razlog što ćemo u danu za glasanje podržati ove zakone.\nZa one dušebrižnike koji se brinu o najsiromašnijim građanima Republike Srbije, moram da kažem da jedino ovakav budžet, izbalansiran, budžet koji je razvojan, budžet koji se temelji na zdravim, fundamentalnim osnovama, a to je na zdravom privrednom rastu, upravo može na adekvatan način da štiti i one najsiromašnije.\nI upravo ovim predlogom zakona nijedno pravo koje se tiče najsiromašnijih građana, a koji se nalazi na razdelu Ministarstva rada, 30, nije ukinuto. Sva ona prava iz boračko-invalidske i socijalne zaštite, iz oblasti zaštite porodice i dece, i dalje se nalaze u Predlogu budžeta i ni za jedan jedini dinar nisu smanjena.\nKako ova Vlada odgovorno radi, to pokazuje i povezivanje nauke i privrede, osnivanjem Fonda za nauku, što svakako jeste veliki napredak i jedan od načina da mladi ljudi naučnici ostanu u našoj zemlji i rade u naučno-istraživačkim parkovima.\nOno što takođe želim da naglasim, da je na razdelu Ministarstva rada, na Razdelu 30, na razdelu Fonda za unapređenje položaja osoba sa invaliditetom, povećan ukupan budžet i upravo želim da kažem da ova Vlada ima odgovoran pristup prema toj, jednoj od najugroženijih kategorija stanovništva, sarađujući i pružajući finansijsku podršku za preko 500 lokalnih udruženja i preko 30 saveza.\nU danu za glasanje podržaćemo sve predložene zakone. Hvala.\nSledeći govornik je Srbislav Filipović. Izvolite.\nUvaženi ministri sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, građani Republike Srbije, danas i prethodnih dana raspravljamo o najvažnijim stvarima za našu zemlju, o najvažnijoj temi. Ta tema je budžet Republike Srbije za 2019. godinu.\nJa ne bih naše građane zamarao preterano sa brojkama, već sa nekim konkretnim činjenicama, onih do kojima je ljudima stalo i onih što se tiču njihovih života, a to je da smo jednom odgovornom socijalnom politikom, odgovornom državotvornom politikom, doveli finansije u Republici Srbiji u takvo stanje da možemo na realnim, održivim i stabilnim osnovama da podižemo i plate u javnom sektoru, i da podižemo u značajnoj meri penzije, koje su danas više nego ikada, više nego ikada što su bile u Republici Srbiji.\nMislim da je tome u značajnoj meri doprineo i sadašnji ministar finansija, gospodin Siniša Mali, koji je pokazao kako se odgovorno vode finansije. Na primer u Gradu Beogradu, za vreme mandata gradonačelnika Grada Beograda, kada je dug Beograda prepolovljen i time zaslužio naše poverenje i poverenje Aleksandra Vučića da bude i ministar finansija i opravdava ga iz dana u dan.\nČuli smo jednu kritiku da je ovo vojni, ratni budžet, pa zaboga svaka država mora da ima jaku vojsku i jaku policiju, zbog svoje bezbednosti, ne zato da bi osvajala i da bi uzimala tuđe, već da bi bila sigurna, da bi građani u njoj živeli mirno i spokojno. Da bi u tu zemlju dolazile investicije morate da imate pravnu i bezbednosnu stabilnost i sigurnost. Zbog toga je dobro što ulažemo i u našu vojsku i u našu policiju, ali takođe, oni dušebrižnici koji kritikuju ovakav budžet neće da kažu da u značajnoj meri podižemo plate i medicinskih sestara i nastavnika i profesora i doktora, da pokušavamo da na taj način zadržimo one ljude koji su odlazili najčešće iz Srbije, tražeći bolji život u nekim drugim zapadno evropskim zemljama.\nU fokusu budžeta za 2019. godinu i u fokusu politike SNS ostaju građani, ostaju njihove potrebe i uveren sam da ćemo još jačom, još boljom politikom, siguran sam, jer imamo ljude koji to mogu da sprovedu u Vladi Republike Srbije na čelu sa Aleksandrom Vučićem kao predsednikom republike. Uveren sam da ćemo u 2019. godini ostvariti još veći ekonomski rast, tako da ćemo moći da nastavimo sa povećanjem standarda naših građana i u narednoj godini, a oni koji govore da je malo tri i po, četiri i po, pet posto, neka se sete samo svojih minus tri i po posto i neka uporede to, biće sasvim dovoljno. Hvala.\nUvaženi ministre sa saradnicima, narodni poslanici i građani Srbije, pa, svakako danas je pred nama najznačajniji zakon iz finansija, Zakon o budžetu za 2019. godinu, ja bih se ovom prilikom posebno u diskusiji osvrnula na razloge koji se odnose na turizam budžeta za 2019. godinu.\nMeđutim, značajno je reći da je još u 2016. godini Vlada Republike Srbije usvojila Strategiju razvoja turizma Republike Srbije za period od 2016. do 2025. godine i da upravo budžet za 2019. godinu je u skladu sa ciljevima koje je i postavila ova strategija, a to je održivi ekonomski, ekološki i socijalni razvoj turizma u Srbiji, jačanje konkurentnosti turističke privrede, povećanje direktnog, ukupnog učešća sektora turizma u BDP i ukupnog broja zaposlenosti u sektoru turizma i svakako unapređenje imidža Srbije, kako u Evropi, tako i u svetu.\nSvedoci smo da je 2012. godine učešće turizma u BDP bio 5,4%, a da je 2018. godine taj procenat sedam i očekuje se još veći trend rasta. Takođe, značajno je reći da je 2012. godine broj zaposlenih u turizmu bio 54.000, ali te iste 2012. godine, moram da kažem da je 10.000 radnika zaposlenih u turizmu ostavljeno bez posla, a danas je taj broj preko 80.000 i očekuje se bukvalno do 2025. godine dupli broj zaposlenih u turističkom sektoru.\nPrihod koji je ostvarila Srbija u 2018. godini, devizni priliv jeste zaključno sa devetim mesecom 1,2 milijarde evra i očekuje se do kraja godine da će biti 1,35 milijardi evra, što je 15% više nego u 2017. godini, a isto tako i broj inostranih posetioca u Srbiji je značajno povećan čak i preko 15%. Sve ovo govori da postoji jedna politička sigurnost u Srbiji i da naravno inostrani gosti ne bi dolazili da posećuju našu zemlju.\nSem toga, Beograd je zabeležio u avgustu mesecu ove godine u odnosu na prethodni avgust 2017. godine 26% veću posećenost inostranih turista i ostvario značajni devizni priliv, a skoro 100% su hoteli bili popunjeni u beogradskim opštinama.\nJedna takođe od značajnih stvari koje treba reći za budžet, koji se odnosi na razdel za turizam jeste da je Vlada Republike Srbije donela odluku da se 500 miliona izdvoji za vaučere za subvencionisanje korišćenja usluga smeštaja, što znači da je ova Vlada socijalno odgovorna prema svom stanovništvu i da će na taj način uticati na podizanje životnog standarda svog stanovništva, što jeste i jedan od prioriteta ovog budžeta za 2019. godinu.\nTakođe, u budžetu se predviđa i razvoj i ulaganje u banje Srbije, koje su neiskorišćeni potencija. Primetili smo da veliki broj turista iz Srbije odlazi u druge banje u Sloveniji i Mađarskoj, što na neki način imamo i devizni odliv naše zemlje.\nU danu za glasanje glasaću za ovaj zakon kao i za set drugih predloženih zakona, kao i moje kolege iz SNS. Zahvaljujem.\nReč ima Maja Mačužić Puzić.\nReč ima prof. dr Snežana Bogosavljević Bošković. Izvolite profesorka.\nGospodine predsedavajući i gospodo ministri, koleginice i kolege narodni poslanici, još jednom da građani Srbije vide kako to na papiru izgleda ovaj naš budžet Republike Srbije za 2019. godinu. Ono što je najvažnije, osim što je ovako težak naizgled, on je dobro izbalansiran i zbog toga sve pohvale Vladi, jer ovaj budžet za 2019. godinu, ja sam poslanik treći mandat u ovoj Narodnoj skupštini, verovatno je najbolji budžet o kojem do sada raspravljamo.\nMinistar je juče i danas već više puta rekao i koliko je sredstava odvojeno pre svega za infrastrukturu, za kapitalne projekte, zatim za poljoprivredu, ali ono na šta bih stavio akcenat u svom izlaganju jeste, uvaženi ministre, jedna molba, a tiče se javne uprave, tiče se lokalnih samouprava i tiče se Uredbe o zabrani zapošljavanja koja će važiti i u 2019. godini.\nAko je već Vlada donela odluku da se ta uredba proširi na 2019. godinu, prosto bih zamolio i ministra Ružića i ministra Malog da mi odgovore – da li postoji mogućnost da mladi ljudi koji se prvi put zapošljavaju, bez obzira da li su završili srednju, višu ili visoku školu, odnosno imaju visoko obrazovanje, da li mogu biti izuzeti ako kao pripravnici dolaze u opštinske javne uprave iz ove kvote, jer mi smo, nažalost, u takvoj situaciji u dosta lokalnih samouprava da imamo stvarno problem sa funkcionisanjem. Taj problem je jednostavan jer i nešto prirodnim odlivom, nešto odlaskom ljudi, imamo manjak ljudi u opštinskoj upravi, imamo dosta nadležnosti koje se novim zakonima prebacuju na lokalne samouprave, a prosto nemamo ljudi koji sve to mogu da iznesu. Zbog toga molim da se ozbiljno razmisli o mom predlogu, da kažem još jednom, mladi ljudi koji se tek prvi put zapošljavaju, da bi ostajali u manjim sredinama, ne idu ka velikim gradovima i da njihovo zapošljavanje može ići o trošku opštine, taj pripravnički rok koji traje do godinu dana, ali da ne ulazi u ovu kvotu zabrane zapošljavanja.\nSa druge strane, nešto što sam hteo da pomenem i već mislim da sam više puta isticao, a i neki narodni poslanici su to rekli u raspravi koja je iza nas, jeste određivanje kriterijuma za transferna sredstva ka lokalnim samoupravama. Zamolio bih vas, gospodine Mali, dobro ste uredili ovaj budžet i mislim da je vreme da u narednih 12 meseci ili godinu dana do izbora se uredi i na adekvatan način pre svega javnosti da i do znanja i na uvid na koji način i koji su kriterijumi kako pojedine lokalne samouprave dobijaju transferna sredstva.\nSa druge strane, dobro je da se povećava agrarni budžet. Godina iza nas, ova 2018, verovatno je u zadnjih 30 godina najteža za srpskog i šumadijskog seljaka, pre svega zbog elementarnih nepogoda. Zamolio bih vas, i jednog i drugog ministra, da se iznađu sredstva i da se na vreme do 15. aprila, do početka sezone odbrane od grada, kupe protivgradne rakete. To nisu velika sredstva, prema nekim našim istraživanjima, to je nekih 6,5 do 7 miliona evra u startu da naši seljaci koji zavise od vedrog neba i zavise od vremenskih uslova ne prođu kao u većem delu gradom pogođenih opština u ovoj 2018. godini. Zato je veoma važno da se ova sredstva na vreme iznađu, da ne bismo posle iz budžetskih rezervi i sa ostalih stvari krpili i kupovali te rakete. Znači, hajde da ih odmah dobavimo strelcima do 15. aprila.\nOno što je takođe pohvalno, gospodine ministre, jeste jučerašnja vaša najava, a to se i vidi u ovom budžetu, da će negde do tri milijarde dinara biti prvi put jasno namenjeno za izgradnju lokalnih puteva. To je dobro i to trebamo svi pohvaliti, pre svega što dosta lokalnih samouprava, na žalost, ima probleme, ima prethodna dugovanja. Ono što ste nam takođe obećali, da ćete jasno povesti istragu i Narodnu skupštinu i Odbor informisati na koji način su neke lokalne samouprave potpuno nezakonito dobijale saglasnost od prethodnih ministara finansija da se zadužuju i da potroše unapred po dva, tri ili četiri lokalna budžeta.\nOvo su sve veoma važne stvari. Važno je da je ovaj budžet dobro izbalansiran i zbog toga ću u danu za glasanje podržati ovaj budžet i nadam se da će on dosta dobrog doneti građanima Srbije. Zahvaljujem.\nReč ima ministar državne uprave i lokalne samouprave gospodin Branko Ružić. Izvolite.


Obuća | Ženska : Kapucino polucipele br 39 sa ortopetskom petom 12.07.2019 - ID 80656466 - KupujemProdajem\nObuća | Ženska > Cipele > ID oglasa: #80656466 (postavljen: pre nedelju dana)\nKapucino polucipele br 39 sa ortopetskom petom\nNa prodaju kapucino polucipele sa ortopeskom petom br 39, od antilopa, kao nove obuvene jednom samo, elegantne, lake, udobne sa nitnicama bodljicama. Moze licno, a moze i slanje, postarinu placa kupac. Visina stikle je 12 cm.\nNovi rucni muski satovi\nTablet Tesla L7 3G rezervisano\nOdlicna komunikacija I saradnja. Moja iskrena preporuka\nSamsung Galaxy Grand Neo GT-I9060 rezervisano\nodlican prodavac sve po dogovoru cista 10 ka\n2gb DDR3 Intel 2.6Ghz\n10/10 Svaka cast za coveka!\nEtno predmeti sa duborezom rezervisano


Osvježeno 16. decembar/prosinac, 2013.\nProtesti u Ukrajini 16. prosinca\nDemonstranti u glavnom gradu Ukrajine i u ponedjeljak su na ulicama Kijeva. Predsjednik Viktor Janukovič u utorak je u posjeti Moskvi, a Brussels je suspendovao pripreme za potpisivanje Sporazuma o pridruživanju Ukrajine Evropskoj uniji.\nIako je iz Vlade saopšteno da Janukovič u Moskvi neće razgovarati o ulasku Ukrajine u Carinsku uniju s Rusijom, Bjelorusijom i Kazahstanom, opozicija strahuje da bi se to ipak moglo desiti.\nParalelno, visoka predstavnica EU za vanjsku politiku Catherine Ashton vjeruje da nikakvi "kratkoročni" financijski problemi nisu Janukoviča „odgovorili“ od potpisivanja sporazuma, te da ona osjeća kako se „s njim može raditi na rješavanju aktuelne situacije“.\n"S obzirom na sve što je izgovoreno u posljednjim danima, bili smo vrlo zabrinuti. Zato sam u razgovoru s predsjednikom Janukovičem pokušala saznati koji su to ekonomski problemi koji ga muče i udaljavaju od EU. Sigurna sam da ih zajedno možemo riješiti: nešto kroz pomoć EU, nešto kroz finansijske institucije, a dio preko privatnog sektora. Ali mogućnost postoji“.\nAshton je kazala da kriza ne mora imati negativan utjecaj na odnose EU s Rusijom, koja je optužena da pritišće Kijev na odustajanje od čvršćih veza s Brusselsom.\nHiljade je pristalica opozicije i tokom noći ostalo na ulicama pozvavši na velike proteste u utorak, kada je planiran susret ukrajinskog i ruskog predsjednika u Moskvu.\nOpozicioni čelnik Oleh Tijanjibok upozorava na prodaju zemlje.\n"Mi, današnji Ukrajinci moramo učiniti sve što je u našoj moći da spasimo budućnost zemlje, da ne dozvolimo da nas pregazi prljava ruska čizma. Moramo zato zabraniti Janukoviču da u Moskvi potpiše bilo kakav dogovor koji bi bio u suprotnosti s interesima naroda.“\nEkonomski savjetnik u Kremlju Andrej Bjelousov najavio je mogućnost da Moskva Ukrajini odobri značajan kredit. "Situacija je danas takva da bez kredita od ove ili one strane, Ukrajina neće moći održati ekonomsku stabilnost", rekao je Bjelousov.\nUkrajinski premijer Mikola Azarov je sa svoje strane u nedjelju veče potvrdio da su za Ukrajinu evropske integracije i dalje prioritet


Iskustvo sa poslodavcem Building Blocks je bilo pozitivno.\nSatnica:9 Broj sati nedeljno:60 Prosek napojnica(sedmično): - Moj prvi posao je bio u prodavnici igracaka, ciji vlasnici drze jos 2 radnje sa suvenirima, pa sam ponekada i u njima radila ukoliko im je trebala pomoc. Gazde su super ljudi, muz i zena koji su se prema nama ponasali sasvim korektno, sta god nam je trebalo ili zafalilo hteli su da nam pomognu. Smestaj je bio u njihovoj kuci, nas 5 devojaka je zivelo zajedno, jako smo se lepo slagale sto je bilo najbitnije, a u pogledu samog smestaja, on nije bio nista posebno, imale smo dnevnu i spavacu sobu, ali u odnosu na vecinu ostalih smestaja na ostrvu bio je super, jer smo imale i tv, aparat za uklanjanje vlage iz vazduha, frizider, mikrotalasnu, pa smo mogle normalno da zivimo. Posao u prodavnici je bio relativno lak, samo je znalo da postane dosadno jer se u sustini nista zanimljivo nije desavalo. U proseku sam u prodavnici imala 60 sati nedeljno, znaci 20 je islo u overtime, vlasnici su zaista bili korektni sa te strane i sve su redovno placali. Drugi i treci posao su mi bili u restoranima (Club Soda i Ernies restaurant). Tamo sam radila 4-5 dana nedeljno, satnica je bila 4 dolara i 2. 95 dolara, sto u sustini znaci da radis samo za baksis koji je iz dana u dan varirao. Nekada mi se desilo da za 5 sati zaradim 20 dolara, a nekada 250. Sve u svemu, na svim poslovima sam uzivala, sve gazde su bile divne prema meni i ako obavljas dobro svoj posao oni to zaista cene. Uvek sam u restoranima imala besplatnu hranu i pice, sto mi je bas znacilo jer sam se normalno hranila (mogla sam da narucim sta god sam htela, supe, salate...) i to je po meni velika prednost rada u restoranu, mada ne daju u svim restoranima besplatnu hranu, nego na primer popust za osoblje. Kada se sada osvrnem na leto, ne mogu da verujem da sam uspela da izdrzim da toliko radim, ali u takvoj atmosferi mi nije tesko padalo, sa gazdama i mnogim svojim gostima sam i dalje u kontaktu, nikada nisam imala nijedan veci problem.\nOvo iskustvo predstavlja subjektivno misljenje korisnika Jovana koji je bio ucesnik Work & Travel programa godine 2015. preko agencije Experience, posao kod poslodavca Building Blocks u Block Island, RI.\nŽeliš posao kod Building Blocks u Block Island, RI?\nNajnovija iskustva sa Building Blocks\nSatnica:9 Broj sati nedeljno:60 Prosek napojnica(sedmično): - Moj prvi posao je bio u prodavnici igracaka, ciji vlasnici drze jos 2 radnje sa suvenirima, pa sam ponekada i u njima radila ukoliko im j...


Poslao: 03 Jan 2020 18:35\n3Ovo se svidja korisnicima: kaptain, amaterSRB, ssekir75\nE ovo je već nešto što može biti interesantno trupnoj PVO. Treba videti i ostala vozila u bateriji prvo, doduše.\nI ova verzija sa dvostranim radarom, drugi korisnik koliko je meni poznato gusenicarskog pantsira posle uae i prvi koristnik gusenicara sa novim radarom. Ako estetika nesto znaci najlepsi oblik pantsira.\nPantsir na gusenicama je razlicit sistem od modernizovane tunguske zar ne?\nPoslao: 03 Jan 2020 18:48\n5Ovo se svidja korisnicima: voja64, amaterSRB, bojank, Vlada1389, ssekir75\nkaptain ::I ova verzija sa dvostranim radarom, drugi korisnik koliko je meni poznato gusenicarskog pantsira posle uae i prvi koristnik gusenicara sa novim radarom. Ako estetika nesto znaci najlepsi oblik pantsira.\nPancir i Tunguska su 2 različita sistema, a Pancir na gusenicama ima samo rakete (18 kom) bez topova.\nNevezano za estetiku, ja isto preferiram guseničnu verziju zbog same platforme, bolje prohodnosti, boljih mogućnosti fizičkog maskiranja i toga što ima više raketa (a nema topove)... Eto ukratko....\nPoslao: 03 Jan 2020 18:50\nOvaj je bombonica za trupnu PVO a balvani iz uprave će već odlučiti po njima a ne po Kubovcu da tako reknem..\nNego kad sam se već lati pisanja interesantan mi je ovaj tekst gde se Kinezi /Sirijci fale da su u sistem PVO uz sve silne aluždije uvezali i njihove radare JY-27A za trupna i srednja PVO dejstva a za dalja su uključili i JYL-1 radar pa sad nešto ne kontam šta im uz sve od S-300 i Pancira S-1 ne štima.\nA bogami najavljuju i njihov ЗРК HQ-22 kao nadopunu prethodno pobrojanih ZRK .\nVest od pre po sata odovude\nPoslao: 03 Jan 2020 19:58\nOvo je pantsir za trupnu pvo koliko razumem, ima 12 raketa i topove. Arkticka verzija je bez topova i sa 18 raketa a instalirana je na Vityaza. Inace sto se tice tunguske, nisam bio siguran jer su neki proglasili modernizovanu tungusku kao pantsir na gusenicama sto mi nije bilo jasno, pa i rakete su mislim razlicite. Hvala na odgovoru. I ja volim gusenicare, upravo gledao s300v kako s300v prolazi kroz metar snega uzbrdo sa lakocom, koji tockas to moze! A alzirci stvarno koji pvo napravise...\nZanimljivo za siriju i kineze..mada izraelci jim vec odavno unistili jedan kineski metras..verovatno su kinezi velika nepoznanica za israel i amere\nPoslao: 03 Jan 2020 20:14\nPa Srbija za razliku od Rusije nema tako nepristpačne i teške terene bez puteva,tako da nije potrebno nogo guseničare,ali generalno guseničara pancira bih voleo da vidim u novoj mehanizovanoj brigadi,ako je ikada formiraju,a tockase po ostalim jedinicama,gde je i ostatak vozila na tockovima.\nPoslao: 03 Jan 2020 20:21\n4Ovo se svidja korisnicima: kaptain, amaterSRB, voja64, ssekir75\nBila je ranije verzija guseničara sa 18 raketa, a bez topova i sa jednostranim osmatračkim radarom.\nOvo je novija verzija sa dvostranim janusovskim osmatračkim radarom, nisam obraćao pažnju i ima 12 raketa i topove. Svejedno, ne menja moj stav da mi se više sviđa oruđe na gusenicama...\nPoslao: 03 Jan 2020 20:40\nNeko rece gusenicari su napravljeni za rat a tockasi za mir . Inace i ja sam za mesavinu gusenicara i tockasa sto se tice pantsira.\nPoslao: 03 Jan 2020 21:38\n5Ovo se svidja korisnicima: Mercury, Levi, MB120mm, Kos93, voja64\nkaptain ::Neko rece gusenicari su napravljeni za rat a tockasi za mir . Inace i ja sam za mesavinu gusenicara i tockasa sto se tice pantsira.\nMa mi nismo u situaciji da biramo, nego daj šta daš. Točkaš Pancir je istih karakteristika kao guseničar, jedino smatram da je ovaj drugi bolji zbog prohodnosti. Ja inače preferiram guseničare poput Tora, Buka i naravno po mom mišljenju najkvalitetnijeg PVO sistema velikog dometa S-300VM.\nAli to ne znači da sam "gadljiv" na točkaše poput Pancira ili S-300P/S-400....\nPoslao: 03 Jan 2020 23:37\nMa ok jeste prohodniji,ali mi to nemamo gde da ćeramo,sve je na dohvat ruke,putevi kakvi takvi,ali ih ima,svakako je bolje gusenicar,ali uz gesenicar mora i tegljac,a imamo ih na prste jedne ruke,plus sto su skupi za odrzavanje i koriscenje,a i za obuku nisu prakticni.\nOvaj topic je pregledan 1472486 puta


Od poreza na nepokretnosti ostvaren prihod od 8,7 miliona KM - Akta.ba\nU nadležnom odjeljenju ističu da je riječ o značajnom prihodu u budžetu grada iz kojeg se finansiraju infrastrukturni i drugi projekti.\n05.02.2020. 08:36 / Izvor: Akta.ba\nGrad Banjaluka je od poreza na nepokretnosti u prošloj godini ostvario prihod od 8,7 miliona KM, što je u periodu od 2012. do 2019. godine trostruko više, saopšteno je iz gradskog Odjeljenja za finansije.\nU nadležnom odjeljenju ističu da je riječ o značajnom prihodu u budžetu grada iz kojeg se finansiraju infrastrukturni i drugi projekti koji služe za poboljšanje kvaliteta života u gradu, naglasivši da se Gradska uprava veoma aktivno uključila u proces poboljšanja naplate poreza na nepokretnosti.\nRadi povećanja naplate prihoda od poreza na nepokretnosti Grad je u 2019. godini pokrenuo i pilot projekat "Širenje obuhvata obveznika poreza na nepokretnosti" koji ima za cilj da identifikuje one vlasnike nepokretnosti koji nisu izvršili prijavu nepokretnosti u fiskalni registar.\nKroz navedeni pilot projekat, navode u nadležnom odjeljenju, prvi put od kada je uveden porez na nepokretnosti obavještavaju potencijalne obveznike o njihovim zakonskim obavezama, odnosno dužnosti da prijave nepokretnost i plaćaju porez.\n"Konačni cilj pilot projekta je povećanje naplate širenjem broja obuhvaćenih obveznika bez povećavanja poreskih stopa, te podizanje nivoa odgovornosti i svijesti o značaju prijavljivanja nepokretnosti i plaćanja poreza", navode iz banjalučkog Odjeljenja za finansije.\nIz ovog odjeljenja dodaju da je Grad angažovao i volontere koji, uz tehničku pomoć i asistenciju Poreske uprave Republike Srpske, imaju zadatak da kroz poresku aplikaciju protokolišu oko 40.000 neplaćenih poreskih računa, kako bi se stekli uslovi za pokretanje postupka prinudne naplate.\nIz ovog odjeljenja ističu da se u Srpskoj sprovodi "CILAP" projekat /Izgradnja kapaciteta za poboljšanje zemljišne administracije i procedura u BiH/ kojeg realizuje Republička uprava za geodetske i imovinsko-pravno poslove.\nCilj ovog projekta je da se izvrši popis i masovna procjena nepokretnosti na izabranim katastarskim opštinama grada Banjaluke i da se identifikuju njihovi vlasnici, te izvrši poređenje sa fiskalnim registrom nepokretnosti.\n#Republička uprava za geodetske\nMasovna procjena vrijednosti nepokretnosti u RS-u\nREP. UPR. ZA GEODETSKE I IMOVIN. PRAVNE POSL. B. LUKA


Rusija: Ukrajina sprema nove montirane snimke\nTanjug 13. aprila 2022. 06:57\nMOSKVA – Ukrajina priprema provokaciju sa montiranim snimcima u gradu Irpenju na periferiji Kijeva kako bi za to optužila Rusiju, rekao je sinoć načelnik Nacionalnog centra za upravljanje odbranom Rusije, general-pukovnik Mihail Mizincev.\nOn tvrdi da „kijevske vlasti pod pokroviteljstvom zemalja kolektivnog Zapada na čelu sa SAD nastavljaju da prikupljaju pseudo-dokaze o krivici Rusije“.\nS tim ciljem, kako je rekao, u Irpenju se uvodi policijski čas i potpuna blokada grada od 6 časova 12. aprila do 9 časova 15. aprila.\nMizincev je dodao da će u tom periodu biti dozvoljen ulazak samo predstavnicima bezbednosnih struktura i navodnim volonterima, prenosi Sputnjik.\nPrema njegovim rečima, pouzdano je utvrđeno da će „Kijev iskoristiti to vreme da izvede provokaciju i organizuje cinično inscenirano snimanje i dalje širenje lažne vesti u zapadnim medijima“.\nMizincev je naglasio da Ministarstvo odbrane Rusije unapred upozorava „takozvani civilizovani Zapad“ na te akcije Ukrajine.\nOcenio je da „kijevski režim ponovo pokazuje svoju pravu zločinačku prirodu, kao i potpuno zanemarivanje svih normi međunarodnog humanitarnog prava“.


,,Камиказе'' - Strana 2\n09.03.2011, 12:06 #11\n09.03.2011, 13:08 #12\n09.03.2011, 21:33 #13\n10.03.2011, 02:31 #14\nMa nista novo, on ih uci kako da napadnu kapije, ali ni on sam ne zna za bezbednost, pa kako onda njih to da nauci..?? Instruktor, ucitelj i slicno ne podrazumeva samo usko strucnu osposobljenost za neku delatnost, recimo alpsko skijanje u ovom slucaju, vec i obavezno znanje iz oblasti pedagogije i psihologije uz duzno postovanje osnovnih moralnih nacela jednog drustva, po mom misljenju. Dakle, biti instruktor ili ucitelj skijanja je zayebana stvar, nije lako, ali ovo je Srbija, ovde sve moze...\nDaleko smo mi od vremena kada su ljudi koji uce nasu decu zaista bili majstori svog zanata, koja kod oblast zivota u pitanju bila, recimo u ovom slucaju skijanje (ista situacija je i u obdanistima, predskolskim ustanovama, skolama, pa cak i fakultetima, itd)... Danas su to na zalost mahom polupismeni bahati ljudi sa sumnjivim diplomama, osrednjim znanjem materije i minimalnim moralnim normama - jednom recju: patos... cast izuzecima naravno...\n10.03.2011, 19:37 #15\nIzmenio/la wlad; 10.03.2011 u 21:23. Razlog: nema potrebe da se citira ceo prethodni post\n23.10.2011, 18:01 #16\n23.10.2011, 19:21 #17


Etno apartmani Vrdnik!\n15 Kupljeno 1090din\nVrdnik: Dva noćenja za 2 do 4 osobe u Etno apatmanima u banji Vrdnik!\nIznajmite apartman radnim danima za 4.800 din\nDva noćenja za 2 do 4 osobe radnim danima u Etno apartmanima Vrdnik 4*\nNajam apartmana - brvnare počinje u 14h na dan dolaska, a završava se najkasnije do 11h na dan odlaska\nSvim gostima je na raspolaganju moderno opremljena kuhinja, IPTV sa preko 100 kanala, wireless internet, sobni trenažeri, terasa, parking\nHrana nije uračunata u cenu, već je ishrana individualna (restorani koji su na 2 minuta hoda ili kuhinja u sklopu apartmana)\nKupon važi za dve do četiri osobe\nObavezno pre kupovine proveriti raspoloživost kapaciteta\nObavezna najava odmah po dobijanju kupona radi rezervacije mesta i termina\nBoravišna taksa je uračunata u cenu najma apartmana\nVratite se kroz vreme u 18. vek\nNajam apartmana brvnara na Fruškoj gori\nDva noćenja za najviše četiri osobe radnim danima\nPrepustite se čarima panonske lepotice...\nBanja Vrdnik nalazi se na Fruškoj Gori, a okružena je bujnom vegetacijom koju upotpunjuju potoci, izvori i prirodne lepote fruškogorskih šuma. Ovo lekovito mesto je naša zajednička oaza zdravlja, a dostupna je svima uz ovakvu ponudu!\nETNO APARTMANI – VRDNIK, Nacionalni park Fruška gora\nApartmani su građeni u stilu dinarske brvnare 18-19 veka i svaka se sastoji od\ndnevne sobe sa kuhinjom,kupatila,spavaće sobe i terase sve ukupno cca 40 m2. Objekti su rangirani sa 4* i kompletno opremljeni za boravak i odmor višečlane porodice. Kafa i doručak na terasi apartmana nadoknađuje više meseci gradskog života,okrepljuje dušu i telo i priprema Vas za nova iskušenja svakodnevnog života.\nDo apartmana Vas vodi zaseban put koji se završava na imanju gde su brvnare\nlocirane, što gostima pruža mir i tišinu bez vreve i saobraćaja, impresivan pogled\nna manastir Ravanicu, Vrdničku kulu i predivne listopadno-četinarske šume. Vazdušna banja i geo- termalno lečilište, bazeni i hoteli Termal i Profesional aqua se nalaze na 500 m udaljenosti od apartmana,staza zdravlja u dužini od 3000 m koja se završava kod Vrdničke kule sa nezaboravnim pogledom na Vrdnik i deo ravnog Srema ( Pavlovačko jezero, Rumu).\nApartman-brvnare su građeni rustično ali su opremljeni u skladu sa potrebama\nkoje nameće 21 vek ( centralno grejanje, TV, klima, bežični internet...) i prilagođeni potrebama i zahtevima koje iziskuje moderna četvoročlana porodica.\nIPTV sa preko 100 kanala,\nPrelepo mesto za odmor, ljubazno osoblje, lep restoran, pogled sa terase predivan, preporucujem svima\nRaj na zemlji! Topla preporuka parovima i porodicama sa malom decom\nSavrseno mesto za relaksaciju i odmor.Preporucujem....\nNada Jankovic Radicevic


Tjeranje - Page 2\nNaslov: Re: Tjeranje Sre Apr 27, 2011 11:58 am\nVesna jel su i ti ljudi sa ženkom iz Zrenjanina kao i vi? Moj savet je da pregledate rodovnike pre svega. Razlog: ako je i Džoni i ženka od istog odgajivača iz ZR napravite li incest na pogrešnog psa svašta može da se desi.\nNaslov: Re: Tjeranje Sre Apr 27, 2011 12:04 pm\nBebe ne mogu da dobiju rodovnike. Bar ne regularnim putem.\nNaslov: Re: Tjeranje Sre Apr 27, 2011 12:53 pm\nVesna a zasto parite Dzonija bez ocene i mogucnosti da stenci dobiju rodovnike?...Vama nije vazno ali vazno je zbog pasa. Sta ako se psi i ne znajuci upare tako da budi svi bolesni? pa ti bolesni pougibaju kao stenci ne zna se zasto...ili pozive dovljno da opet budu upreni ne zna se kako i zbog cega i s kim i bude jos bolesnih pasa? Kojih je linija Dzoni? da li ste stavili rodovnik u nasu bazu rodovnika ovde? Vesna ni slucajno nije nista licno...sve sto govorim je u interesu pasa\nNaslov: Re: Tjeranje Sre Apr 27, 2011 1:03 pm\nDzoni nije ocenjivan iz tog razloga sto je saren a i nama nije bas presudno jer ga nismo zbog papira uzimali vec za kucnog ljubimca. Dzonijeva linija je ok (ako je verovati odgajivacu, jedino ta sarenost ) Kazem da nama to nikako NE smeta , bas nam je zbog tog i sladji, lepsi i poseban i skrece paznju na sebe ( pa je gazdarica ponosna na njega )\nSve je to u redu...vama NE smeta ali moze imati i te kako lose posledice po potomke pasa. Boja nije bitna, vec ko se sa kim pari i da li ce stenci imati rodovnike za dalje parenje\nNaslov: Re: Tjeranje Sre Apr 27, 2011 1:08 pm\nJa nista NE krijem ! Vlasnici znaju sve , pa opet zele da ih upare. I oni bi koliko sam ja shvatila da imaju stence za kucne ljubimce. A sta ce stvarno biti to neznam, prvo treba da se i upare ako u opste do toga dodje.\nNaslov: Re: Tjeranje Sre Apr 27, 2011 1:16 pm\nNisam rodovnik uzela jer u tom momentu nismo ni hteli (nisam imala bas dobar odnos s odgajivacem,( Jasa Tomic selo kod rumunske granice) Sad mi je krivo mogla sam da uzmem rodovnik.... pa bi vi mozda i videli liniju....Sta da radim sad????\nNaslov: Re: Tjeranje Sre Apr 27, 2011 1:26 pm\nPa jel postoji mogucnost da sad dojdes do rodovnika..?\nNaslov: Re: Tjeranje Sre Apr 27, 2011 1:42 pm\nVesna nazovi odgajivaca Dzonija i pitaj ga za rodovnik, ako nista drugo bar neka ti ispise rukom rodovnik za Dzonija po rodovnicim njegovih roditelja . Nikako ne ide prvo se upare vec prvo se iskontrolise ko se sa kim pari i kojih je zenka linija. To je odgovornost vlasnika muzjaka da proveri cak i vise od vlasnika zenke . Tako to ide Vlasnici muzjaka podjednako odgovaraju za potomstvo svojih decaka.\nPoslednji izmenio unaltraina dana Sre Apr 27, 2011 2:01 pm, izmenjeno ukupno 1 puta\nNaslov: Re: Tjeranje Sre Apr 27, 2011 1:55 pm\nHvala Ljiljana jos jednom probacu da pitam za rodovnik ako uspem....\nNaslov: Re: Tjeranje Sre Apr 27, 2011 2:12 pm\nStvarno mi nije jasno kako ti ljudi koji su vlasnici zenke ne razmisljaju dalje od toga hoce li se ta kuja upariti ili ne Da li bi tako olako pustili svoje dete da osnuje porodicu sa nekim o kome apsolutno ne znaju dovoljno a postoji mogucnost da je bolestan ili mozda jako bliski rodjak. Ako to ljudi ne rade ne znam zasto misle da to trebaju i mogu raditi zivotinjama ili o tome ne razmisljaju uopste na takav nacin, jer zivotonje smatraju manje vrednim bicima ocigledno. Par uginulih, bolesnih manje vise ...sta ima veze, pas je to\nPosebno kod ovakve rase kakva je ova nasa gde moze biti puno problema i kod pazljivog planiranja potomstva a ne ovako.\nNaslov: Re: Tjeranje Uto Maj 17, 2011 6:01 pm\nimam jedno pitanjce... da li smem da dam Moni antibiotik dok je u teranju?\nNaslov: Re: Tjeranje Uto Maj 17, 2011 6:35 pm\nda naravno, pod uslovom da se nece pariti. Zbog cega antibiotik?\nNaslov: Re: Tjeranje Uto Maj 17, 2011 6:50 pm\nprehladila se... osetljiva je mnogo kad udje u teranje, opadne imunitet, obavezno je nesto zadesi... sad kaslje, kija, slinavi... vec smo imali takav slucaj sa istim simptomima, znam koji antibiotik je primala, tako da nemam potrebe da idem kod veta... kad sam je dobila, imala je puno zdravstvenih problema, isli smo kod veta 1-2 puta nedeljno, za sve njene simptome sam naucila sta treba da joj dajem, koliko smo se namucile i ona i ja\nhvala na informaciji! znala sam da ne sme da prima vakcine kad je u teranju, pa za antibiotik nisam bila sigurna!\nNaslov: Re: Tjeranje Uto Maj 17, 2011 7:08 pm\nSamo vodi racuna da joj ne das manje od propisane doze i trajanja terapije. Svako nedovoljno lecenje rusi imuni sistem i moze nastati jos gore ukoliko se pas ne izleci dobro. Nadam se da znas sta radis, sigurno da , ja licno bez obzira sto ih imam vise i vise iskustva sigurno, pre bilo kakve samostalne terapije se bar konsultujem sa svojim vetrinarinarima. Ipak se ne usudjujem dati bilo koji antibiotik sem za proliv bez konsultacije.\nNe sme se pariti ukoliko prima antibiotike. A mimo toga sve normalno sem vakcina koje se ne preporucuju u vreme parenja kao sto vec znas\nObavezno po 500 mg produzenog C vitamina dnevno i probiotike uz bilo koji antibiotik.\nNaslov: Re: Tjeranje Uto Maj 17, 2011 11:22 pm\nhvla na savetu\nimam jos jedno pitanje... da li je i nakon prestanka krvarenja zenka i dalje plodna? ako jeste, koliko dugo?\nNaslov: Re: Tjeranje Sre Maj 18, 2011 8:52 am\nZavisi od ženke, linija i još mnogo faktora. U proseku teranje traje nekih 22 dana neke su plodne i od 10og neke kasnije od 15og i tako dalje, sve je individualno. Jedini način na koji bi se to moglo tačno saznati je progesteron test pa na osnovu čitanja vrednosti odrediti tačno plodne dane. Ne znam koliko si pratila Monu, al npr. Kalla je prvo blago krvarila, pa onda jače, pa onda gotovo stala pa onda opet počela, sad nisam kući da mogu da proverim, al mislim da je negde 17-18 dana kod nje krvarenje potpuno stalo, ali je i dalje bila ograničena sa kretanjem, isključivo vezana sve 3 šetnje.\nNaslov: Re: Tjeranje Sre Maj 18, 2011 10:48 am\nzbog toga me i interesuje, necu je pariti, nego zbog setnji, jadna vec 3 nedelje nije pustena sa povoca\nNaslov: Re: Tjeranje Sre Maj 18, 2011 11:05 am\nRazumem te potpuno, mi imamo društvo za šetanje, odrastao mužijak rotvajlera pa smo na osnovu njega posmatrali, kad on više nije bio zainteresaovan za nju bili smo sigurni da je prošlo.\nTako smo i pobili teoriju da kuja u prvom teranju neće da se namesti mužijaku jer se Kalla nameštala samo tako. Inače je sad trenutno na povocu, već drugu nedelju, jer je kažnjena zbog bezobrazluka.\nNaslov: Re: Tjeranje Sre Maj 18, 2011 1:59 pm\nijaooo... siguran si da ona shvata tu kaznu?\nne znam za prvo teranje, Mona je dosla kod mene sa god i po, pa nisam upucena\nNaslov: Re: Tjeranje Pon Nov 05, 2012 6:18 pm\nBeti je zavrsila sa teranjem 28. septembra... interesuje me zasto je sada muzijaci spopadaju, sta to moze da znaci?\nNaslov: Re: Tjeranje Pon Nov 05, 2012 6:19 pm\nNaslov: Re: Tjeranje Pon Nov 05, 2012 11:58 pm\nSandra okupaj je šamponom za pse. Imao sam sličan problem prošle godine kada sam Kallu vodio kod Vanje na druženje tamo su bila 2 mužijaka Heki i Gliga i obojica su naskakivali na nju iako joj je prošlo više od mesec dana od teranja. Miris ostao u dlaci i na njoj a ja je nisam kupao uopšte.\nNaslov: Re: Tjeranje Uto Nov 06, 2012 1:46 am\nOkupana nema 5-6 dana. Sa samponom za pse, znas kako sam je oprala ko da je bila na hemijskom Mirise ko dusa, ali je muzijaci opsedaju. Da li postoji mogucnost da ima neku infekciju dole i da li ce povidon razblazen sa vodom nesto pomoci?\nNaslov: Re: Tjeranje Uto Nov 06, 2012 10:35 am\nImaš još dve opcije ili psi pokušavaju da je dominiraju pa naskaču na nju ili je ponovo upala u tiho teranje. Mada vrlo lako može da se desi da i pored kupanja miris prošlog teranja nije uspeo da nestane pa da je još uvek osete. Vidi sa Ljiljom da naručiš od nje ozonizovano ulje pa da je malo namažeš sa njim po meni je ono daleko bolja opcija za prikrivanje mirisa nego povidon jod. Uz infekcije uglavnom ide iscedak pretpostavljam da bi to primetila i u gorim slučajevima miris ume da bude baš neprijatan čak i mi ljudi ga osetimo.\nNaslov: Re: Tjeranje Uto Nov 06, 2012 7:35 pm\nMa jok, nista se ne oseca, bas nista. Niti ima nekakav iscedak, sve je u redu. Jos je ja tako cuvam da nemoze ni da se prehladi. Ali eto... imam ja iz pet centra neki sprej za teranje, danas je muzijaci nisu ni pogldali cim sam je time naprskala. A ako kojim slucajem postoji to tiho teranje, da li moze da se desi da se upari s nekim psom? Ako je tako ja je nebi pustala sa povoca dok to neprodje. A kad smo kod dominacije, da li postoji mogucnost da se potera ponovo, jer ona je nenormalna i retko koji veci pas je trpi, na njih naskace ko muzijak na zenku... znas sta hocu da kazem\nNaslov: Re: Tjeranje


[es] - smf 1.1.4 i IE login problem\n30.10.2007. Konverzija baze u UTF-8\nsmf 1.1.4 i IE login problem\n[es] :: Web aplikacije :: smf 1.1.4 i IE login problem\nsmf 1.1.4 i IE login problem 21.03.2008. u 12:19 - pre 165 meseci\nImam problem sa SMF verzija je 1.1.4 a tema je pdx ili slicno u ostalom mozete vidjeti na adresi www.as-roma.co.nr/forum.Elem problem je sledeci sa Internet explorerom clanovi ne mogu da se uloguju dok sa Mozilom sve radi OK ima li neko ideju u cemu bi mogao lezat problem?\nRe: smf 1.1.4 i IE login problem 03.04.2008. u 14:10 - pre 165 meseci\nJa sam imao problem oko registracije također nisam znao o čemu je riječ ?\nRegistrovani: 9 ( Turmen, bojanum, vjova, Shadowed, Deunan, Somi04, cikadoktor, makisiki, EmaXX )


Otpuštanje viška zaposlenih od septembra\nBeta 23. juna 2015. 16:00\nMinistarka državne uprave i lokalne samouprave Kori Udovički izjavila je danas da bi od septembra 2015.trebalo da počne otpuštanje viška zaposlenih u državnoj upravi.\nUdovički je novinarima na promociji Kvartalnog monitora kazala da se očekuje da će do kraja godine, zajedno sa otpuštanjem 9.000 zaposlenih koji su viškovi u državnoj upravi i sa prirodnim odlivom zaposlenih usled odlaska u penziju, u državnoj upravi biti manje 20.000 zaposlenih.\n„Zakon o načinu određivanja maksimalnog broja zaposlenih je u poslednjim krugovima konsultacija i Vlada Srbije bi trebalo da utvrdi predlog ovog zakona do kraja meseca ili koji dan kasnije“, kazala je Udovički.\nPrema njenim rečima, Srbija mora da smanji broj zaposlenih, a još više troškove države, ali kako je naglasila, to nikako ne sme da se radi nasumice već to mora pažljivo da se pripremi.\n„Istinito je ono pravilo da 20 odsto ljudi radi 80 odsto posla. Analize pokazuju ozbiljne manjkove u kadrovima koji treba da kreiraju politike, da rade planiranje, upravljanje performansom ne postoji, inspekcije su desetkovane prethodnim racionalizacijama koje su rađene dobrovoljno“, kazala je ona.\nUdovički je naglasila da i u okviru takve strukture zaposlenih, troškovi mogu da se smanje boljom organizacijom, ali to zahteva ozbiljne funkcionalne analize i preorganizacije posla.\n„Neujednačenost između sektora je velika, ali prostora za uštedu ima u svim sektorima. Negde imamo viškova, ali imamo i manjka, zato nam je potrebna reorganizacija i zamena neodgovarajućih profila novim, kao i povećanje zapošljavanja u nekim poslovima, kao što su inspekcijski nadzor i EU integracije“, kazala je ona.\nOna je navela i da su analize pokazale da broj zaposlenih u Srbiji prema broju stanovnika nije veliki, ali da finansije ne mogu da podnesu toliku javnu upravu.


Srbin promenio trenera, želi među 50 najboljih na svetu! - Sportske.net\nAmbicozan plan, hoće li uspeti?\nĐokoviću, čuvaj se! Sunarodnik i budući komšija ima velike planove!Pariz - Kraj za Krajinovića, sledi OGROMAN pad na ATP listi!Krajinović namučio Federera u BazeluNovak čeka Pariz, Lajović nastavio napredak na ATP listiMoskva - Krajinović bez polufinala\n"Sigurno je da mi je to cilj. Malo ću biti bezobrazan, uvek sam bio skroman i to je neki izazov što sam rekao. Prvi cilj mi je da uđem među 50, a posle da popravim rang koji sam imao prošle godine (26). Za sve ostalo će morati puno da se radi, trebaće i sreće... Sazreo sam i nadam se dobrom", rekao je Krajinović.\nBudimpešta - Preokret u finalu, Krajinović bez titule\nBudimpešta - Krajinović u četvrtfinalu i u top 100!


Sutomore - Crna Gora - Letovanje - Star Travel Niš\nStarTravel / Letovanje / Crna Gora / Sutomore\nFilteri - Sutomore\nSutomore je smešteno nekoliko kilometara severno od Bara. Prostire se uz obalu sa 2 kilometra dugačkom peskovito – šljunkovitom plažom. Iznad Sutomora se izdižu brda obrasla četinarima i mediteranskim rastinjem, koje pruža poseban šarm ovom crnogorskom letovalištu. Ovaj turistički centar je drumskim i železničkim saobraćajem odlično povezan sa svim gradovima u Crnoj Gori i zbog toga je u letnjoj turističkoj sezoni najposećenije letovalište ovog dela primorja.\nKada posetite Sutomore znamenitosti ovog letovališta će vas uveriti da mesto nudi više od lepih plaža i čistog mora. Posetiocima su izuzetno zanimljivi istorijski spomenici, poput tvrđave Haj-Nehaj. Smeštena je na nadmorskoj visini od 230 metara, a na njenom ulazu je istaknut krilati lav, kao simbol Mletačke republike. Tu su i ostaci manastira Ratac, kao i crkva Sv. Dimitrija sa pravoslavnim i katoličkim oltarom, smeštena u okviru pomenute tvrđave.\nDovoljno su mirne za sve one koji žele odmor. Sa druge strane, okolina plaža i šetališta raspolažu barovima, kafićima i drugim ugostiteljskim objektima koji nude odličnu zabavu za mlade. Plaže su opremljene ležaljkama i suncobranima, a tu su i brojne mogućnosti za vodene sportove i aktivan odmor.\nSutomore - svi smeštaji


NASTAVLJA SE STREAMING REVOLUCIJA: Ljudi kupuju stara LP i CD izdanja, a novu muziku slušaju samo putem streama | Headliner\nPitate kako je bilo na koncertu Annihilatora u Novom Sadu? We want more!\nRobert Plant sve iznenadio priznanjem: Ne mogu više da se povežem sa “Stairway to Heaven”, danas mislim da bi ta pesma bila bolja bez teksta\nBRAJAN ADAMS PUBLICI U BG ARENI NA DELU POKAZAO ŠTA JE ZAISTA VAŽNO… Don’t Ever Give Up on Your Dreams\nDŽONI ŠTULIĆ KAD KRENE, NE STAJE… Pročitajte njegov novi “osvrt” na knjigu o sebi\nGodine im ništa ne mogu… Parni valjak u 44. rundi nokautirao Arenu sjajnim koncertom\nOvo su 50 najprodavanijih studijskih rock i pop albuma svih vremena… Manje će vas iznenaditi koga ima, nego koga nema\nDejvid Linč odustao od filma o Robertu Džonsonu, režiraće ga debitant koji je radio animiranog Spajdermena\nPovratak neuništivog… Ozi Ozborn objavio pesmu posle 9 godina, zove se – “Under the Graveyard”\nHome»Muzika»NASTAVLJA SE STREAMING REVOLUCIJA: Ljudi kupuju stara LP i CD izdanja, a novu muziku slušaju samo putem streama\nNASTAVLJA SE STREAMING REVOLUCIJA: Ljudi kupuju stara LP i CD izdanja, a novu muziku slušaju samo putem streama\nHeadliner.rs / 08/07/2017 /\t0\t/\t509\nMuzika, slušanje muzike/Photo: Pixabay\nBuzz Angle objavio je statističke podatke o prodaji muzičkih izdanja u SAD u prvoj polovini tekuće godine a rezultati su iznenadili sve – gotovo dve trećine kupljenih CD i LP albuma su – stara kataloška izdanja.\nProdaja albuma pala je 14% u odnosu na isto razdoblje prošle godine. Najgore se u tom padu prošli digitalno preuzeti albumi, dok su najmanji pad zabieležila “opipljiva” izdanja. CD je “propao” za milion prodatih primeraka, dok je prodaja ploča porasla za petinu, s 3 miliona na 3,6 miliona.\nNajveća zanimljivost je u izboru sadržaja: najveći broj kupaca zainteresovan je isključivo za stara kataloška izdanja i ne pokazuju interes za bilo šta aktualno ili novijeg datuma. Ako pogledamo prodaju isključivo fizičkih izdanja, jaz je po tom pitanju čak nešto i veći: 64% kupaca verno je starim izdanjima.\nStreaming revolucija se nastavlja (na nju otpada 59%) i broji se u milijardama: od početka godine ostvarena je 141 milijarda streama preko pretplatničkih servisa i 39 milijarde na drugi način.\nPo žanrovima, hip-hop/rap je najzastupljeniji (na njega odlazi petina streama), slede ga pop i R&B, a onda žanrovi latino i country, da bi se tek na šestom mestu smestio rok sa nešto više od 7 posto. Ne treba odmah dizati paniku, jer Buzz Angle je podelio rok na više žanrova (rock, alternative, indie rock, punk…), a kada se svi oni saberu – zastupljenost na tržištu iznosi 23 posto i stavlja ga na prvo mesto.\nNajslušaniji album dosad je “Divide” Eda Širana (1,7 miliona primeraka), a slede ga “DAMN” Kendrika Lamara, “More Life” Drejka, “24K Magic” Bruna Marsa i “Starboy” The Weeknda.\nEd Širan ima i najprodavaniji album, najslušaniju i najprodavaniju pesmu (“Shape of You”), Kendrik Lamar i Bruno Mars ga prate u svakoj od navedenih kategorija.\nMeđu vinilnim izdanjima najviše je prodatih primeraka soundtracka “La La Land”, zatim “Guardians of the Galaxy: Awesome Mix V.1”. Treće mesto pripalo je Bobu Marliju & The Wailers s “Legend”, a prvu petorku zatvaraju “Back to Black” Ejmi Vajnhaus i “Abbey Road” The Beatlesa.\nKompletan izveštaj pročitajte na Buzzanglemusic.com.\nLOVE IS ALL WE NEED... Ringo Star proslavio rođendan pesmom o ljubavi\n"ZAROBLJENO VREME": Održana premijera dokumentarca o Peci Popoviću na festivalu Solo Positvo u Šibeniku\nPit Tauzend objavio svoj prvi roman “The Age of Anxiety”… Očekivano, pun je seksa, droge i rokenrola\nRijana u epizodi “što na um, to na drum”: Tramp je mentalno najbolesnije biće u Americi\nOTKRIVAMO: Evo kako izgleda omot novog albuma Psihomodo Popa, ko ga je radio i kakva se skrivena poruka nalazi na njemu\nTajna strast Roda Stjuarta… Legendarni muzičar se već 23 godine intenzivno bavi – izradom maketa železnice\nÓlafur Arnalds za Headliner pred prvi nastup u Beogradu: Želim da publika s mog koncerta ode inspirisana da stvori nešto novo i drugačije\nFLASHBACK, ILI NOĆ KADA JE ROKALA NOSTALGIJA… Atomci, Đura i Bombaj štampa, TAP 011… bolja strana devedesetih na Beer Festu (FOTOGALERIJA)\nŠA priča koja se prepričava… Završeno drugo izdanje Ša Festa u Prijedoru\nArhiva Select Month November 2019 October 2019 September 2019 August 2019 July 2019 June 2019 May 2019 April 2019 March 2019 February 2019 January 2019 December 2018 November 2018 October 2018 September 2018 August 2018 July 2018 June 2018 May 2018 April 2018 March 2018 February 2018 January 2018 December 2017 November 2017 October 2017 September 2017 August 2017 July 2017 June 2017 May 2017 April 2017 March 2017 February 2017 January 2017 December 2016 November 2016 October 2016 September 2016 August 2016 July 2016\n“Moram da te pronađem”… Elektromattik predstavio prvi video singl sa novog izdanja


NACIONALNI PARK FRUŠKA GORA APELUJE: Ne secite nam hrastove, daćemo vam besplatne badnjake | Vesti | Kurir\nDruštvo 05.01.2018. 15:51h 05.01.2018. 16:00h\nJavno preduzeće Nacionalni park Fruška gora apelovalo je danas na građane da ne seku hrast u tom nacionalnom parku, jer će organizovati besplatnu podelu badnjaka u više opština u Vojvodini.\n"U skladu sa očuvanjem životne sredine i održivim korišćenjem prirodnih resursa, apelujemo na građane da ne idu samostalno u šumu Nacionalnog parka da seku hrast. Dežurstva Čuvarske službe pojačana su tokom praznika i svako degradiranje životne sredine biće sankcionisano", navodi se saopštenju.\nDANAS JE TUCINDAN: Na ovaj dan sprema se božićna pečenica, a OVO se, dobro zapamtite, ne radi NIKAKO\nSTRPLJIVO ZA VOLANOM: Očekuje se pojačan saobraćaj zbog božićnih praznika, prilagodite brzinu!\n(FOTO) OTVORENO BOŽIĆNO SEOCE ISPRED HRAMA SVETOG SAVE: Patrijarh Irinej delio paketiće mališanima\nFruška goranacionalni parkbadnjakhrastsečenjepodelaBožić


Министарство и синдикати постигли договор | Министарство просвете, науке и технолошког развоја\nMinistarstvo i sindikati postigli dogovor\nokt 4, 2018 | Vesti\nVlada Srbije potvrdila je danas dogovor između Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i reprezentativnih sindikata prosvetnih radnika u vezi sa reformom platnog sistema u tom sektoru čime će se zaposleni u prosveti izjednačiti sa ostalim korisnicima republičkog budžeta, za kojima su godinama zaostajali.\nU skladu sa tim Ministarstvo prosvete će povući odluku o umanjenju dnevnica za mesec oktobar zaposlenima koji su bili u štrajku, a predstavnici reprezentativnih sindikata obavezali su se da će štrajk biti prekinut.\nTime će prosveta biti izjednačena sa svim drugim korisnicima budžeta, a ukupno povećanje u naredne dve ili tri godine iznosiće 35-36 odsto.\nKako je istakao ministar prosvete Mladen Šarčević iznos povećanja, koje počinje od 1. januara 2019., biće značajnije veće nego što je očekivano, a konačni iznosi biće utvrđeni sredinom novembra.


Umrla od otrovne mešavine uspeha i očaja | Tacno.net\nUmrla od otrovne mešavine uspeha i očaja\nAutor 24.7.2011. u 01:28\nĐurđica Čilić: Kolodvor\nOtvorenje “68. Revijalne izložbe”\n“Malo blago” GP Jazavac iz Banja Luke najbolja predstava, publici najbolja “Odumiranje međeda” Narodnog pozorišta Mostar\nKONKURS ZA STIPENDIJE REZIDENCIJALNOG PROGRAMA KROKODIL\nHUMOR IZ KALETA I BETULA\n‘I vozila ubijaju, zar ne?’ izložba Milomira Kovačevića Strašnog u Sarajevu\nSOUL: Ejmi Vajnaus\nOno što su milioni ljudi, od publike i obožavalaca do najuže porodice videli da se sprema, nažalost se obistinilo. Britanska kantautorka i pevačica Ejmi Vajnhaus (27) u subotu 23. jula popodne pronađena je mrtva u svom stanu u Londonu. Uzrok smrti za sada nije poznat, ali pretpostavlja se da su godine konzumiranja alkohola i droga u kombinaciji sa psihičkim problemima i burnim životom odnele danak. Telo Ejmi Vajnhaus pronađeno je u 16 časova, već u 18 na njenoj stranici na britanskoj Vikipediji unet je datum smrti, 23. jul, a čitav tekst prebačen je u prošlo vreme. Detalj koji ne aludira ni na šta drugo do na sumanutu brzinu savremenog sveta, brzinu kojom se Ejmi Vajnhaus pojavila, zasjala, oduševila i očarala svet, potom ga razočarala i ugasila se.\n“ZASJALA, OČARALA SVET, POTOM GA RAZOČARALA I UGASILA SE”: EJmi Vajnhaus\nTo je ujedno i sve što je pojava poput Ejmi imala sa ovim vremenom. Sve drugo u vezi sa njom bilo je svevremeno. Britanka crnačkog glasa, pravila je muziku koja je bila mešavina bluza, soula, rokenrola, kantrija, sa stihovima iz samog srca sopstvenog mraka, bola i praznine, onog ružnog đavola koji čuči u svakome od kad je sveta i veka, a samo retki umeju da ga pretoče u lepotu za druge. Ejmi Vajnhaus bila je od tih retkih, i, mada autopsija to neće pokazati, izvesno je da je umrla od otrovne mešavine uspeha i očaja.\nEjmi Vajnhaus (1983-2011)\nPrigodno je u ovakvim prilikama dati kratku biografiju. Ejmina je baš takva, kratka, jer je živela kratko, a faktografija ionako ne može da dočara šta je to kod nje bilo veće od života. Rođena 18. septembra 1983. u Londonu, od detinjstva se bavila muzikom. Sa 13 je dobila prvu gitaru, sa 14 napisala prvu pesmu, sa 17 nastupala sa džez bendom, sa 19 je otkriva Sajmon Fuler, čuveni producent i tvorac “Idol” franšize. Prvi album “Frank” na kom je, sa izuzetkom dve obrade, autorka svih pesama, Ejmi objavljuje 2003. i odmah postiže veliki uspeh u Velikoj Britaniji. Sa drugim albumom, “Back to Black” iz 2006, koji je rađen u saradnji sa producentom Markom Ronsonom, počinje da menja istoriju muzike za koju su odavno svi pomislili da je već završena. Nominovana je za šest Gremi nagrada, od kojih osvaja pet (što je čini prvim muzičarem iz Britanije sa osvojenih pet Gremija), među njima tri iz “velike četvorke”: za najboljeg novog umetnika, album godine i pesmu godine. Ubrzo osvaja Brit nagradu za najboljeg ženskog izvođača. Album “Back to Black” treći je na listi najprodavanijih albuma decenije u Velikoj Britaniji. Ejmi izaziva pojavu čitavog novog talasa mladih talentovanih kantautorki, koje je, iako su joj praktično vršnjakinje, izdvajaju kao nekoga ko je presudno uticao na njih.\nVrtoglavi upeh i vrtoglavi pad\nParalelno sa muzičkim uspesima stižu vesti koje ukazuju na drugu stranu te medalje. Alkohol, droga, samopovređivanje, psihički problemi, tuče sa mužem, njegov odlazak u zatvor, pomirenje, konačno razvod, zatim emfizem pluća, pa opet alkohol i droga, roditelji koji preuzimaju brigu o njenim finansijama, dok u izjavama za štampu ne uspevaju da sakriju lični egzibicionizam i želju za samopromocijom… Vrtoglavi uspeh vodi još vrtoglavijem padu. Sve češće je nesposobna za javne nastupe, zaboravlja tekstove i ostaje bez glasa.\nBeogradski koncert: Prekršta ruke i hvata se za ramena…\nPoslednji put pokušala je da nastupi javno u Beogradu, 18. juna. Tada je Beograd imao šansu da “pošalje sliku u svet” da je dostojan statusa koji bi želeo da ima, statusa metropole, evropskog grada. Koncert je bio potpuni debakl, kako za Ejmi, tako i za Beograd, koji se u danima nakon toga pretvorio u palanku u kojoj se konačno desilo da je neko posrnuo pred očima mase. Razvlačena je po domaćoj štampi, pljuvana i ismevana. Sada će isti ti moći da se hvale kako su bili na istorijskom, poslednjem koncertu legende. Jer, varaju se svi koji misle da će Ejmi Vajnhaus biti upamćena po bilo čemu drugom, a ne po svojoj muzici i vanserijskom glasu. Ne ide to tako.\nTrebalo je da nastup u Beogradu bude početak povratničke turneje, pred izlazak trećeg albuma, najavljenog još za kraj 2010. Pred taj koncert stizale su vesti da je dobro, da je provela neko vreme na klinici za rehabilitaciju i da se oseća bolje nego ikad. Vraga. Na klinici je provela samo nedelju dana. Kažu da je pred nastup u Beogradu bila van sebe, da se otimala i nije htela na binu, a da ju je obezbeđenje bukvalno iznelo pred publiku. Teturala se, padala, smejala se, plakala, ali da peva nije mogla. Postoji na snimku tog abortiranog koncerta jedan strašan trenutak u kom Ejmi Vajnhaus, sićušna kakva je bila, bosa i zamućenog pogleda, dok iza nje bend svira savršeno i tehnički uvežbano, a prateći vokali se besmisleno keze publici koja zviždi, prekršta ruke na grudima i hvata se za ramena. Onako, kao da samu sebe grli, kad već nema nikog drugog


11 pitanja koja će usrećiti vašu djecu - N-UM.com\nDr. Samanta Rodman je klinički psiholog i mama troje dece. Na svom blogu, ona piše o raznim temama iz porodične psihologije. Mi izdvajamo njene predloge pitanja koja treba redovno da postavljate deci kako bi ona razmišljala o tome šta ih čini srećnima. Cilj je da deca, posle nekog vremena, usvoje ova pitanja i počnu da ih postavljaju sama sebi u svojim glavicama. To znači da smo im poklonili sreću, a što će usrećiti i nas. Autorka napominje da nemanje vremena nije izgovor jer ako ona uspeva sa troje dece, svako može. Dakle, evo kojih 11 pitanja treba redovno da postavljate deci:\nKoji ti je bio omiljeni dio današnjeg dana? – Ovo je odlično pitanje koje detetu možete postaviti pred spavanje, da mu pomognete da se oseti zadovoljno i srećno pre spavanja. Ono uliva i naviku fokusiranja na ono najbolje što se desilo u bilo kom danu, umesto na ono najgore. Ako ovo bude vaša navika pred spavanje, kasnije će detetu dolaziti prirodno.\nNa čemu si zahvalan?– Ovo pitanje je odlično za porodičnu večeru. Svaki član porodice može da kaže na čemu je tog dana zahvalan. Postoji jaka veza između sreće i zahvalnosti, tako da je ovo veoma moćna navika.\nKako ćeš da rešiš problem? – Kada vam se dete obrati sa nekim problemom, postavite mu ovo pitanje toplim i zainteresovanim tonom. Nemojte samo uskakati i rešavati ih umesto njega. Jer, kako mu to pomaže na duge staze? Barem mu dajte šansu da samo poradi na problemu i poklonite mu poverenje u njega a što je evidentno ovim pitanjem koje implicira da mislite da dete može samo da smisli rešenje za ono što ga muči. Ako vaše dete kaže „Ne znam“, vi možete reći, „Ni ja nisam sigurna, hajde da pokušamo zajedno da smislimo.“ Srećni ljudi su oni koji misle da su problemi savladivi a sebe vide kao efektne u rešavanju problema.\nKako si se osećao/la? – Uz rizik da zvučim baš kao psihijatar, reći ću da je osnovni deo sreće mogućnost da se primete i izraze sopstvena osećanja. Ako možete da verbalizujete ono što osećate, možete da tome date smisao, možete da procesuirate svoje stanje i da potražite pomoć drugih. Ovo je odlično pitanje koje detetu možete postaviti kada vam ispriča nešto „loše“ što se desilo, umesto da samo ignorišete značaj njegove priče u stilu „to nije tako strašno“ ili pokušate da popravite situaciju sa „mama će ti doneti malo leda!“ i slično. Ovo pitanje trenira vaše dete da postane svesno svojih osećanja i da te informacije pametno iskoristi.\nŠta misliš kako se on/ona oseća? – U bilo kojoj situaciji možete da razvijate empatiju kod deteta tako što ćete mu postaviti pitanje o tome kako se neko drugi oseća. Empatija će usrećiti vaše dete, ono će imati bolje interpersonalne veštine, bolje će se osećati jer razmišlja (a zatim i pomaže) drugima, i daje mnogo više smisla životu.\nKako možemo to da posmatramao sa vedrije strane? – U bilo kojoj situaciji, dete možete učiti da sve ima svoju pozitivnu stranu. Sa predtinjdžerima i tinejdžerima, ovo pitanje može biti malo „čudno“ ali mala deca ga vole. Dete možete naučiti i izreci „Kad ti život da limun, napravi limunadu“ i pitati ga kako može da se napravi limunada od loše situacije. Na primer, „padneš i udariš se“ to je limun, ali imaš šareni hanzaplast i to je limunada. „Ajde sada ti daj mami primer!“\nŠta možemo iz toga da naučimo? – U svakoj TV emisiji, knjizi, izlasku iz kuće, ma u skoro svakoj situaciji, postoji nešto što možemo da naučimo. A ti, Super Roditelju, već imaš svoj mobilni spreman! Ovog puta ga upotrebi da dete naučiš da je život pun prilika za učenje. Srećni ljudi su oni koji su znatiželjni i koji uvek uče. Tako, kada gledate TV i neko kaže „Bonjour“ možete potražiti slike Francuske na internetu. Kada dete shvati da ovo pitanje znači da ćete izvući svoj telefon i pokazati mu nešto novo i posebno, ono će vam to stalno tražiti.\nŠta hoćeš da radiš za vikend? – Istraživanja pokazuju da očekivanje pozitivnog iskustva donosi više sreće nego samo iskustvo. Kada vaše dete ima dovoljno godina da shvati da sutra nije isto što i danas, počnite da mu ulivate naviku pozitivnog očekivanja malih zadovoljstava. Dete koje je uzbuđeno cele nedelje zbog toga što će dobiti sladoled za vikend je srećno dete, isto i kao što je i odrasla osoba koja planira putovanje šest meseci unapred srećnija tokom tih šest meseci.\nŠta možemo da uradimo da usrećimo nekog? – Detetu ćete podariti divan poklon ako ga povedete sa sobom da poseti bolesnog rođaka, nekoga ko se oporavlja od operacije ili da volontira sa vama. Vaše dete će biti još ponosnije na svoje ponašanje ako ono treba da smisli neku lepu stvar koju treba da uradi za neku osobu (npr. da napravite kolačiće koje će poneti, nacrtate čestitku itd.). Istraživanja pokazuju da davanje oslobađa oksitocin i endorfine, tako da je to stvar na koju se vaše dete može „navući“. Takođe, uključite vaše dete u humanitarne aktivnosti, jer je humanost oblik altruizma povezanog sa srećom (a i sa time da je dete dobra osoba, što svakako želite za svoje dete).\nŠta želiš da radimo danas napolju? – Izlazak napolje i uključivanje u fizičke aktivnosti zajedno sa detetom je fantastičan način da detetu usadite naviku izbegavanja da samo sedi. Vežbanje oslobađa endorfine i efektivno je u lečenju depresije. A najmoćniji način da dete naučite da vežba je da to radite i sami. Deca čije majke vežbaju imaju više šanse da vežbaju i sama. Istovremeno, sunčeva svetlost može da pomogne popravljanju raspoloženja i regulaciji cirkadijalnog ritma, a što vodi boljem snu deteta i usrećuje sve ukućane.\nKada se osećaš najsrećnije? – Ako detetovu pažnju usmerite na iskustva u kojima ono najviše uživa, ono će početi da shvata da proaktivno može da povećava svoje vreme koje posvećuje aktivnostima koje čine da se ono oseća bolje. Prema istraživaču Mihalju Čiksentmihaljiju „flow“ (očaravajuća obuzetost) je mesto gde ljudi nalaze aktivnost u kojoj toliko uživaju da se potpuno udube u nju, izgube svaki osećaj za vreme i osećaju se potpuno uhvaćeni momentom. Ako je vaše dete imalo sreće da pronađe aktivnost koja u njemu budi osećaj očaravajuće obuzetosti, biće korisno da to naglasite i dozvolite detetu dovoljno vremena za posvećivanje tom stanju. Najbolji scenario je da vaše dete pronađe posao koji će ga baciti u stanje očaravajuće obuzetosti, jer tada, kao što i izreka kaže neće „raditi“ ni dan svog života.


Objavljena lista 100 NAJBOLJIH FUDBALERA SVETA: Da li je Dušan Vlahović PRENISKO? - Sportal\nV. F. - Vest objavljena: 17:19 - 22.12.2021\nOn se našao na 57. mestu liste. Ofanzivac Fiorentine blista u ljubičastom dresu – u 2021. godini ukupno je postigao 33 gola u Seriji A, čime se izjednačio sa Kristijanom Ronaldom, piše "Gardijan" a prenosi "Sportklub".\n"Srpski napadač je hit ove zime i otkad je došpao na stadion ‘Artemio Franki’ 2018. godine praktično nije prestao da daje golove. Deluje da ima sve, a trenutno je u neverovatnoj formi i lider je liste strelaca Serije A. Izgleda da je pred Violom nemoguć zadatak da ga zadrži u svojim redovima. Vlahović je ‘blagosloven’ visinom i brzinom, a procenjuje se da će obeštećenje koje će Fiornetina dobiti za njega iznositi oko 82 miliona evra", opisuje Gardijanov novinar Nik Ejms nekadašnjeg ofanzivca beogradskog Partizana.\nSvetski fudbal Dušan Vlahović Top 100 fudbalera Gardijan Lista


Circolo Golf Venezia : hoteli blizu, fotografije, adresa, Италија plan, blizu, rezervacija\nCircolo Golf Venezia, Венеција infos\nCircolo Golf Venezia (Италија)\nAdresa: Strada Vecchia 1\nPoštanski kod: 30126\nTelefon 1: 3 941 731 333\nInternet sajt: www.circologolfvenezia.it\nNaziv terena: Circolo Golf Venezia (Venezia)\nStil hotela Hotel Villa Beatrice je Sa plažom, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Room Service, Bar, Sobe za nepušače, Posluženje doručka u sobi , Besplatan parking. Na 20 minuta kolima udaljenosNastavakti od centra, ovaj hotel u ulici Via Dei Villini 4 sa pozicijom jug za grad Venecija, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Marco Polo je udaljen 17 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 35 minuta kolima.Deo je lanca T2.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.U njemu postoji brza internet konekcija.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\nNa 17 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Via Ca' Rossa 10, a pozicija mu je jugozapad za grad Venice-Lido. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.StNastavakil ovog hotela za grad Venice-Lido je Povoljan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..Aerodrom Marco Polo se nalazi na oko 35 minuta kolima od hotela (17 kilomet(a)ra ).Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer teretana. Sakrijte\nStil hotela Ca' del Borgo je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Ekspres prijava/odjaNastavakva gostiju, Samo za nepušače. Pozicija ovog hotela je jugozapad za grad Venice-Lido, a nalazi se u ulici Piazza delle Erbe 8, na samo 11 minuta kolima od centra grada.Ca' del Borgo ima 6 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa Room do soba tipa Family Room, a najniža cena je 8 872 dinar - Srbija . Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Marco Polo je udaljen 15 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 30 minuta kolima.U njemu postoji brza internet konekcija.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer sauna. Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju privatni parking.Sakrijte\nStil hotela Ca' Noemi je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Pozicija ovog hotela je jugozapad za grad Venice-Lido, a nalazi se u ulici Rio Terà 32, na samo 11 minuta kolima od cenNastavaktra grada.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Marco Polo je udaljen 15 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 30 minuta kolima.Sakrijte\nNalazi se u ulici Piazza della Chiesa 3, pozicija mu je jugozapad za grad Venice-Lido, a od centra je udaljen samo 11 minuta kolima.Stil hotela Cà Alberti je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kaoNastavak što su: n.a.. Aerodrom Marco Polo se nalazi na oko 30 minuta kolima od hotela (15 kilomet(a)ra ).Sakrijte\nLido Kitebeach, Венеција infos\nhotels near drugi pejzaž: Lido\nDock Marina Alberoni, Венеција infos\nMarina Alberoni, Венеција infos\nVen Marina, Венеција infos\nPort of Malamocco Inlet, Венеција infos\nFare Della Rocchetta Light, Венеција infos


Bijeljina: U novembru presretač kontroliše brzinu – Otvoreno\nBijeljina: U novembru presretač kontroliše brzinu\nIzvor: 01.11.2021, 14:11 15k Views\nNa području Policijske uprave Bijeljina tokom novembra presretač će kontorolisati brzinu vozila, najavljeno je iz ove uprave.\n“Kontrola brzine kretanja vrši se s ciljem poboljšanja stanja bezbjednosti saobraćaja, prvenstveno smanjenja saobraćajnih nezgoda sa teškim i smrtnim povredama u kojim je neprilagođena i nepropisna brzina dominatni uzrok”, naveli su iz policije.\nIz ove uprave napomenuli su da su za devet mjeseci evidentirana ukupno 14.482 prekršaja prekoračenja brzine, što čini oko 47 odsto ukupnog broja zabilježenih prekršaja iz bezbjednosti saobraćaja.\n“Apelujemo svim vozačima da brzinu prilagode saobraćajnoj signalizaciji i stanju puta, uslovima u saobraćaju, kako bi svi zajedno uticali na smanjenje broja saobraćajnih nezgoda sa težim i smrtnim povredama”, poručili su iz policije.\nMinistarstvo podržalo građane i protivi se izgradnji spalionice medicinskog otpada u Loparama


Zaboravljanje - kada ne znamo gde smo šta ostavili | Mondo Portal\nStalno zaboravljate ključeve, cvikere... ?\nPostoji rešenje i za taj problem!\n02.12.2015. | 18:03 7\nVećini ljudi je poznat osećaj nemoći i besa kada ne znamo gde su ključevi od kola ili kuće, zato je lepo znati da i neuronaučnici, koji najbolje poznaju funkcionisanje ljudskog mozga, i sami često proživljavaju ovaj "horor", ali imaju i rešenje.\nDa zapamtite baš sve što hoćete...\nNeuronaučnik Danijel Levitin je na nedavnom "TEDTalk" događaju u Londonu, ispričao kako je počeo da razmišlja o izbegavanju zaboravljanja ključnih stvari u stresnim situacijama, kada je zaboravio ključeve od kuće na minus 40 stepeni Celzijusovih, u Kanadi.\nTada je morao da obije sopstvenu kuću i brzo krene na aerodrom, a onda je na putu do tamo shvatio da je zaboravio pasoš. Zvuči poznato?\nNjegov savet je sledeći: odredite neko mesto u kući gde ćete uvek ostavljati predmete koje najčešće zaboravljate.\n"Ovo zvuči kao nešto jednostavno i logično, i jeste, ali postoji nauka iza toga koja objašnjava kako naš proces pamćenja radi", rekao je Levitin.\nOn je objasnio da postoji deo u mozgu koji se zove hipokampus i koji je evoluirao više od deset hiljada godina kako bi "pratio" važne stvari - od toga gde je locirana hrana, pa do toga gde se nalazi neka opasnost.\nOva oblast mozga se dokazano uvećava, na primer vozačima londonskog taksija, koji na testu moraju da znaju sve ulice u ovoj prestonici.\n"Lakše je zapamtiti gde smo ostavili stvari koje ne koristimo previše, ali problem nastaje kod predmeta koje skoro svakodnevno upotrebljavamo. Zato gubimo ključeve od kuće, naočare za čitanje i pasoše", objasnio je ovaj naučnik.\nDakle, Levitin vam savetuje da izaberete neko mesto u svom domu, pored ulaznih vrata, ili dekorativnu činiju na stolu, na primer, pa da tu ostavljate "kritične" predmete.\nPogledajte i video gde Danijel ovo podrobnije objašnjava:\n22.06.2018. | 13:28 1 0\n22.06.2018. | 12:14 0 0\n22.06.2018. | 09:55 4 0\n22.06.2018. | 08:31 43 5\n21.06.2018. | 17:10 0 1\n21.06.2018. | 09:55 > 09:58 45 64


Vrijeme istanje na putevima u BiH | Info | Društvo\n3. July, 19:04\nSunčano i vruće, poslije podne mogući pljuskovi 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n27.05.2022. / 08:46\nAutor Dragana Božić 27.05.2022. / 08:46\nSunčano i još toplije vrijeme danas će biti u Republici Srpskoj i Federaciji BiH, dok se u drugoj polovini dana u centralnim predjelima i na jugoistoku očekuje naoblačenje, uz moguće kratkotrajne pljuskove sa grmljavinom.\nNa sjeveru se uveče očekuje postepeno naoblačenje, koje će do narednog jutra donijeti slabu kišu, saopšteno je iz Republičkog hidrometeorološkog zavoda.\nMaksimalna dnevna temperatura vazduha od 27 do 33 stepena, u višim predjelima od 22 stepena Celzijusa.\nDuvaće slab vjetar sjevernih smjerova ili promjenljiv.\nPrema prognozi Federalnog hidrometeorološkog zavoda, jutros je u većini krajeva sunčano vrijeme uz malu oblačnost.\nTemperatura vazduha u 8.00 časova: Gacko i Bjelašnica 13, Čemerno i Široki Brijeg 14, Rudo, Bugojno i Ivan-sedlo 15, Drinić i Jajce 16, Zvornik, Kalinovik, Mlječanica, Mrkonjić Grad, Nevesinje, Novi Grad, Ribnik, Bihać, Drvar, Livno i Sarajevo 17, Bileća, Višegrad, Gradiška, Grude, Sanski Most i Zenica 18, Banjaluka, Doboj, Prijedor, Neum i Tuzla 19, Bijeljina i Trebinje 20, Gradačac 21 i Mostar stepeni Celzijusa.\nPovoljni su uslovi za vožnju i saobraćaj se na većini puteva u Republici Srpskoj i Federaciji BiH /FBiH/ odvija redovno, na putevima na kojima se izvode sanacioni radovi obavezno je poštovanje privremene signalizacije, saopšteno je jutros iz Auto-moto saveza Srpske.\nIzmjene u odvijanju saobraćaja su i na magistralnim putnim pravcima Prijedor-Kozarac, Derventa-Žirovina, Bijeljina-Ugljevička Obrijež, Čelinac-Kotor Varoš, Rudanka-Doboj i Foča-Goražde, u mjestu Filipovići.\nVangabaritni prevoz kreće se putnim pravcima: Gacko-Nevesinje-granični prelaz Bakračuša, Ledenice-Crkvine-Šamac, Podvrsnik-LJubinje-Trebinje-granični prelaz Klobuk, granični prelaz Deleuša-Bileća-Trnovo-Bogatići-Istočno Sarajevo, Brod-Karuše i Tramošnica-Obudovac-Brčko, pa se vozačima savjetuje da voze opreznije i poštuju uputstva ovlaštenih lica iz pratnje.\nU FBiH će zbog radova na dionici Buna-Počitelj u mjestu Ševaš NJive od danas svaki dan osim nedjelje i praznika na snazi će biti dnevne obustave saobraćaja od 9.00 do 12.15 časova, od 13.15 do 15.00 časova i od 17.00 do 19.00 časova.\nZa vrijeme obustave saobraćaj će se preusmjeravati na alternativne pravce Tasovčići-Tromeđa-Mostar, Tasovčići-Masline-Buna i Tasovčići-Domanovići-Buna.\nZbog sanacionih radova na auto-putu za saobraćaj zatvorena preticajna traka od naplatnog mjesta Sarajevo sjever do petlje Sarajevo sjever u dužini 400 metara. Za vrijeme radova saobraća se voznom trakom.\nZa saobraćaj se večeras od 19.00 časova do sutra ujutro do 6.00 časova zatvara dionica Zenica jug -Zenica sjever zbog redovnog servisiranja opreme u četiri tunela.\nRadovi se izvode i na vijaduktu Klopče na dionici auto-puta Zenica sjever-Zenica jug, gdje se saobraća preticajnom trakom, dok je vozna traka zatvorena za saobraćaj.\nNa graničnim prelazima zadžavanja nisu duža od 30 minuta.\nZbog održavanja svjetskog prvenstva u raftingu: Obustava saobraćaja u kanjonu Tijesno\nPočinju sa radom stacionarni radari u Čelincu i Kotor Varošu\nSaobraćaj u Srpskoj prošle godine odnio 101 život


Za vođenje poslova na internetu veoma je važno imati svest o pravnim aspektima poslovanja koja su u vezi sa internet poslovanjem u svim njegovim segmentima.\nPolaznici kursa će dobiti potrebna znanja iz prava koje je u vezi sa oblastima - online advertajzing, ugovorno pravo, zaštita intelektualne svojine, trgovinsko pravo, zaštita podataka, zaštita od diskriminacije.\nZanima vas ovaj kurs? Možete ga pohađati u okviru ovih ITAcademy programa: E-commerce Manager & Entrepreneur, Social Media, Online PR & Community Manager, PPC & Digital Channels Manager, Digital Marketing Planner & Account Manager, Web Project Manager & Data Analyst.


Izolacija | EUROGIPS\nje jedan od vodećih svetskih proizvođača izolacionih materijala. To je međunarodna kompanija koja u svom sastavu ima preko 20 fabrika u Evropi i Americi u kojima se proizvode kamena mineralna vuna, drvena vuna, staklena vuna, EPS (ekspandirani polistiren) i XPS (ekstrudirani polistiren).\nSvaka fabrika sa svojom dugogodišnjom tradicijom i isustvom ostvaruje zajednički cilj, da i dalje bude lider na tržištu ne samo u proizvodnji i plasmanu termoizolacionih materijala već i u promociji energetski efikasnih rešenja.\nFabrika kamene mineralne vune u Surdulici postala je deo porodice Knauf u maju 2005. godine, a u drugoj polovini 2007. godine otvorena je rekonstruisana linija za impregnisanu kamenu mineralnu vunu.\nSavremeni način izgradnje objekata podrazumeva da se u svim fazama, od izrade projekta pa sve do samog građenja objekta, poštuju najviši svetsi standardi. Posebno se vodi računa da prostor u kome borave ljudi pruži najviši toplotni i akustični komfor kao i sigurnost od požara u isto vreme, tako da objekat u kome stanujete obezbedi više od "krova nad glavom".Imajući u vidu i da su objekti veliki potrošači energije (preko 40% od ukupne potrošnje energije), svako od nas treba da razmišlja i o smanjenju energije koja je potrebna za zagrevanje i hlađenje objekata. Jedna od najefikasnijih mera u postizanju povoljne klime unutrašnjih prostorija i štenje energije jeste ugradnja izolacije.\nVeoma je važno da svako od učesnika u procesu građenja, kao i sami korisnici objekata, shvate da investiranje u energetski efikasna rešenja ne predstavlja dodatno finansijsko opterećenje ako ta ulaganja posmatramo kroz njihove dugoročne pozitivne efekte: duži životni vek objekta, trajna finansijska ušteda usled manje potrošnje energije i očuvanje prirodnih resursa što je u skladu sa zaštitom životne sredine.\nVišenamenski proizvod namenjen za toplotnu, zvučnu zaštitu i zaštitu od požara:\ntavanica prema negrejanom krovnom prostoru\nkosih krovnih konstrukcija\nsistema spuštenih plafona\ndelova konstrukcije gde izolacija niej opterećena na pritisak kao ispuna


Evropska unija - Sputnjik Srbija\n20:29 20 Oktobar 2020\nNa Zapadu ništa novo: Evropska budućnost i krah dijaloga o sudbini Kosova\n„Današnja diskusija potvrdila je da je dijalog jasno povezan sa evropskom budućnošću Kosova i Srbije.“ Autor ove rečenice je Miroslav Lajčak, nakon sastanka ministara spoljnih poslova EU. Na Zapadu ništa novo.\nBugarski poslanik: Nećemo kapitulirati po pitanju „makedonske manjine“\nČlanovi Bugarske socijalističke partije, koji predstavljaju zemlju u Evropskom parlamentu, prihvatili su da u rezoluciji EP o Bugarskoj ostane napomena o makedonskoj manjini, rekao je zamenik predsednika parlamentarne stranke VMRO BND Milen Mihov u intervjuu za Bugarski radio. Ova partija je čitavo vreme bila vrlo kritički raspoložena prema dokumentu.\nFrancuski mediji: SAD i Evropska unija ne mogu da stanu na put Kini\nKina nastavlja svoj put ka svetskoj dominaciji i u tome je neće sprečiti ni pritisci američkog predsednika Donalda Trampa, ni pokušaji Evropske unije da potpiše partnerske ugovore, piše francuski list „Mond“.\nNajveći pad industrijske proizvodnje u evrozoni od 2016, stručnjaci tvrde da može biti i gore\nVeliki pad mesečne proizvodnje, najveći još od 2016. godine, zabeležila je industrija u evrozoni u decembru 2019. godine, a stručnjaci procenjuju da će se uzroci pada preneti i na ovu godinu.\nBugarski ekspert: Vreme je da se prizna propast eksperimenta s evrom\nEvropski političari moraju da odluče da li će nastaviti nerazumno da štampaju i troše novac ili će priznati propast eksperimenta s evrom, smatra bugarski ekonomista Georgi Vuldžev.\nDžonson: Neophodno smanjiti napetost na Bliskom istoku\nTragedija ukrajinskog aviona iznad Teherana dokazuje da je neophodno da se smiri napetost na Bliskom istoku, izjavio je premijer Velike Britanije Boris Džonson.\nPalo je priznanje: Ruše se dva stuba zapadnog poretka — prst uperen u Ameriku\nFrancuski predsednik Emanuel Makron uzburkao je javnost ocenom da „NATO doživljava moždanu smrt“, a da se „EU nalazi na ivici ponora“.\nEvropljanima neće spasiti kožu superdržava s druge strane okeana — Kurdi znaju ponešto o tome\nUjedinjena Evropa nastavlja da ispoljava diplomatsku bespomoćnost u spoljnopolitičkim pitanjima, a da bi rešila taj problem, mora da postane strateški nezavisna od SAD, navodi na stranicama „Le pres Kanadijena“ ekspert u oblasti međunarodnih odnosa Žoslin Kulon.\nGotovo 50 odsto Bugara ne doživljava sebe kao građane EU\nČetrdeset osam odsto stanovnika Bugarske ne doživljava sebe kao građane Evropske unije, pokazuju podaci istraživanja „Evrobarometar“.\nOkreće li se London i Moskvi zarad — totalnog razvaljivanja EU\nBritancima treba pomoć, ali oni za sada ne mogu ponuditi Rusima adekvatnu kompenzaciju. Do nekog novog detanta i dogovora o bezbednosnoj arhitekturi Evrope proći će još vremena.\n„Nisu još sazreli“: Premijer Bugarske saopštio Makedoncima pravi uslov za početak pregovora sa EU\nBugarski premijer Bojko Borisov rekao je da Makedonci moraju još da „sazru" kako bi dobili datum početka pregovora sa Evropskom unijom.\nRuski diplomata: EU praktično saučesnik u operaciji kosovske policije\nNada da će biti zaključen sveobuhvatni sporazum Beograda i Prištine posle poslednjeg incidenta na Kosovu postala je još manja. Od Prištine je potrebno zahtevati da ispunjava svoje obaveze, izjavio je stalni predstavnik Rusije pri Evropskoj uniji Vladimir Čižov.\nZelenski: Nadam se da će EU produžiti sankcije Rusiji\nPredsednik Ukrajine Vladimir Zelenski je izjavio da se nada da će sankcije Evropske unije protiv Rusije ostati na snazi i zahvalio Margot Valstrom i Jaceku Čaputoviču, ministrima inostranih poslova Švedske i Poljske, na podršci koju njihove zemlje pružaju Ukrajini u zaštiti suvereniteta i teritorijalne celovitosti.\nMoskva proširuje spisak predstavnika EU kojima zabranjuje ulazak u Rusiju\nMoskva će proširiti spisak predstavnika zemalja i institucija Evropske unije, kojima je zabranjen ulazak u Rusiju, a njihov broj je izjednačen s brojem ruskih državljana na spisku EU, saopštilo je Ministarstvo inostranih poslova Rusije.


Dug život učinio je ljude čovečnim (2) - Unuci - Penzin\nPočetna Magazin Godine Društvo Dug život učinio je ljude čovečnim (2) – Unuci\nDug život ljudima je omogućio da se staraju o deci svoje dece. A to je ojačalo i unapredilo čovečanstvo.\n„Stari ljudi su riznice podataka„, kaže antropolog Rejčel Kaspari. Oni poznaju prirodu, kako da se bore sa retkim nepogodama, kako se izvode komplikovane veštine, ko je sa kim u rodu, gde su hrana i pećine i neprijatelji. Oni održavaju i grade složene društvene mreže.\nZa mnoge veštine koje su omogućile ljudima da zavladaju svetom potrebno je mnogo vremena i vežbe da bi se njima ovladalo, a one ne bi bile usavršene niti prenesene novim generacijama da nije bilo starih ljudi. „Oni mogu da budu odlični učitelji“, kaže Kaspari, „i oni su ti koji omogućavaju postojanje složenijih društava“. Stari ljudi su ljude načinili čovečnima.\nDug život učinio je ljude čovečnima (1) – Prvi ljudi stariji od 30\nŠta je to tako posebno u dobu od 30 godina? Tada ste dovoljno stari da imate unuke. Istraživanja savremenih plemena lovaca i skupljača i istorijski podaci sugerišu da kada stari ljudi pomažu u čuvanju svojih unuka, veća je verovatnoća da će oni preživeti. Evolucione prednosti života dovoljno dugog da se pomogne u podizanju dece naše dece mogle bi da budu ono što nam je činjenicu da danas živimo do nekad nezamislivo starog doba učinilo biološki prihvatljivom.\nBez obzira na postojanje baka kroz veći deo ljudske istorije, mnoga deca nisu preživela. Do XX veka, najveći procenat umrlih bili su deca i novorođenčad. Prema većini procena, od četvrtine do polovine ih je umrlo. Mi se sada nalazimo na drugoj strani druge velike demografske promene u evoluciji čovečanstva. Glavni razlog zašto se životni vek udvostručio u proteklih 150 godina jeste taj što je mortalitet dece drastično opao.\nSamo to što je bilo starih ljudi dovelo je do duboke kulturne promene pre 30.000 godina; a to što su novorođenčad i deca preživljavala iz osnova je promenilo moderno društvo.\nLaura Helmut, Slate Magazine\n11 stvari koje ne treba reći staratelju\nEtno udruženje Zavičaj - Zlakusa


tomics91 | lpbr-Prnjavor | Strana 2\nArhive autora: tomics91\nŽivi u Prnjavoru. Radio u Prnjavoru i Sarajevu.\nSlužba osmatranja i obavještavanja u opštini Prnjavor\nOpšte je poznato da je Služba OiO u opštini Prnjavor, kao i u drugim opštinama RS, u sklopu koje je funkcionisao Centar za obavještavanje (RJ 100/l-11), bila u sastavu OSNO Prnjavor.\nCentar OiO je sačinjavao načelnik i određeni broj operativaca.\nU okviru centra rezervni sastav je popunjavao službu OiO i 3 VOS-t (vizuelne osmatračke stanice) i opštinsku jedinicu veze rukovođenja i KZ.\nPripadnici Službe su obezbjeđivali neprekidno vizuelno, meteorološko i radio izviđanje, funkcionisanje raznih vrsta veza, prenošenje javnih i šifrovanih podataka, obavještavanje i uzbuđivanje stanovništva. Jedinica je svaki dan dostavljala podatke K-di I KK, OBS, K-di RViPVO, komandi Prnjavorske brigade i ratnom predsjedništvu opštine Prnjavor. Pripadnici službe bili su uniformisani, naoružani i na platnom spisku prvo TO, a poslije i VRS.\nU službi, u toku rata bilo je raspoređeno 25 pripadnika VRS , najviše vesa vezista.\nOvaj unos je objavljen pod SOiO i označen sa OiO 31. marta 2020. od strane tomics91.\nOvaj unos je objavljen pod Oružane snage BiH i označen sa 3.RS puk 3. marta 2020. od strane tomics91.\nOvaj unos je objavljen pod Obilježavanje i označen sa 14.2.2019., 14.2.2020. 1. marta 2020. od strane tomics91.\nObilježen Međunarodni dan invalida (VIDEO)\nOdbor ratnih vojnih invalida pri Boračkoj organizaciji opštine Prnjavor polaganjem vijenaca na spomen-obilježje poginulim borcima u proteklom ratu u Spomen-hramu na Vučijaku i svečanim ručkomobilježio 3. decembar – Međunarodni dan invalida.\n10.9.2019. godine i Udruženje RVI opštine Prnjavor obilježilo je Međunarodni dan invalida.\nOvaj unos je objavljen pod Godišnjice i označen sa 3.12.2019. 11. decembra 2019. od strane tomics91.\nNova pješadijska brigada 107.pbr\nNaređeno je da se gašenje ratnih sastava jedinica i demobilizacija svih rezervnih starješina i vojnih obveznika izvrši do 31.6.1996. godine, a za funkcionisanje jedinica (izrada planskih dokumenata za obuku i mobilizaciju rezervnog sastava, vođenje personalne dokumentacije, smještaj, održavanje i čuvanje naoružanja i materijalno-tehničkih sredstava i dr.) trebalo je da se pobrinu predratna profesionalna vojna lica JNA i TO. Sve predviđene aktivnosti obavlјaju uz angažovanja rezervnih starješina i vojnih obveznika koji su ostali kao profesionalna vojna lica.\nOvaj unos je objavljen pod 107.pbr i označen sa 107.pbr 2. decembra 2019. od strane tomics91.\nOvaj unos je objavljen pod 1996.ratna, 27.mtbr i označen sa 1.mtb, 12.5.2018., 27.mtbr 1. decembra 2019. od strane tomics91.\nIako je formiranje Druge teslićke lake pješadijske brigade i zaposjedanje zone odgovornosti koja joj je bila dodijelјena, kako je već rečeno, trajalo nekoliko mjeseci, ona je „u hodu” stavlјena u borbenu funkciju i od prvog dana je uspješno izvršavala svoj osnovni zadatak — odbranu položaja na južnom dijelu teslićkog ratišta. Srećna okolnost je to da većih napada neprijatelјskih snaga, u tom početnom periodu, na pravcima odbrane Brigade nije bilo, ali je otvaranje strelјačke vatre po položajima jedinica brigade bilo svakodnevno, tu i tamo „začinjene” i sa nekoliko minobacačkih projektila. Prvi jači napad neprijatelјske snage su izvele 22.5. 1995. godine oko devet časova iz pravaca Ravne rijeke i Debele kose i to u zoni spajanja Druge teslićke i 27. motorizovane brigade. Na udaru su bili položaji u rejonima Mali Kragulјac, Zečija glava i Braćevac. Odmah po ispolјavanju dejstava, komanda brigade je u napadnuti rejon uputila rezervne snage i ojačala odbrambene položaje tako da je aktivnom i upornom odbranom neprijatelјski napad odbijen. Međutim, uz razmjenu jake pješadijske i artilјerijske vatre, koja je trajala cijeli dan, neprijatelјske snage su uspjele ovladati dijelom linije odbrane 27. motorizovane brigade od Braćevca do Javorske kose. Narednog dana neprijatelske snage nastavlјaju sa napadima na navedenim pravcima, a cilј im je ovladavanje objektima Zečija glava, Smolin i Mali Kragulјac. Ovaj put napadu takođe prethodi jaka artilјerijska priprema, a potom se smjenjuju pokušaji pješadijskih proboja kroz našu liniju odbrane u više uzastopnih talasa. U jednom od tih pokušaja neprijatelј uspijeva da potisne borce naše jedinice sa položaja na Zečijoj glavi prema Velikom Smolinu. U toku noći izvršeno je uvezivanje linije odbrane sa susjednom jedinicom 27. motorizovane brigade pravcem Veliki Smolin-Bukovačka kosa-kota 828, a istovremeno su vršene radnje na pripremi snaga za izvođenje protivnapada sa cilјem vraćanja izgublјenih položaja. Narednog dana (24. maja 1995. godine), uz snažnu artilјerijsku pripremu i uvođenje posebno formiranih grupa boraca, izvršen je protivudar u pravcu Zečije glave i nakon višesatne borbe, u kojoj je došlo do žestoke razmjene strelјačke vatre, oko 16.15 časova neprijatelј je bio prinuđen da položaje na Zečijoj glavi ponovo preda pod kontrolu naših jedinica. Istina, oko sat vremena nakon povlačenja sa Zečije glave, neprijatelјske snage su pokušale izvršiti kontraudar i još jednom se vratiti na taj položaj, ali im to nije pošlo za rukom. U ovim trodnevnim borbama Brigada je imala petnaest ranjenih boraca.\nOvaj unos je objavljen pod 1995.ratna, 27.mtbr i označen sa 27.mtbr 1. decembra 2019. od strane tomics91.\nOvaj unos je objavljen pod 1994. ratna i označen sa 27.mtbr 1. decembra 2019. od strane tomics91.


Ministrica Husić-Mehmedović čestitala: Ekonomski fakultet u Sarajevo reakreditiran prestižnom AACSB akreditacijom | Vlada Kantona Sarajevo\nEkonomski fakultet u Sarajevu (EFSA) oficijelno je reakreditiran institucionalnom AACSB akreditacijom, koju dodjeljuje američka akreditacijska kuća The Association to Advance Collegiate Schools of Business (www.aacsb.edu), vodeća institucija za unapređenje kvaliteta obrazovanja na globalnom nivou.\nOvim povodom ministrica za nauku, visoko obrazovanje i mlade Kantona Sarajevo, prof.dr. Melika Husić-Mehmedović uputila je čestitku rukovodstvu, uposlenicima i bivšim i sadašnjim studentima ove visokoškolske ustanove u kojoj je, između ostalog, kazala:\n“Imati prestižnu AACSB akreditaciju na Univerzitetu u Sarajevu je iznimno velika stvar i čast je biti i raditi u okviru takvog univerziteta, a još veća čast je dolaziti sa tog fakulteta. Akreditacija koju ovaj fakultet nosi sa sobom ga svrstava među najbolje i svjetski priznate i poznate ekonomske fakultete. Pozivam svakoga da se upozna sa uvjetima koje je neophodno ispuniti, a koji su iznimno strogi i zahtjevni. Radi se o dugotrajnom i mukotrpnom procesu kroz koji je ovaj fakultet prolazio da bi postigao ove rezultate. Oni nisu značajni samo za fakultet i za univerzitet, već za cijelo naše društvo i za sve generacije studenata”.\nEFSA je prva i jedina AACSB akreditirana visokoškolska institucija u Bosni i Hercegovini. Ovim priznanjem, ovaj fakultet je zadržao poziciju unutar zajednice pet posto (5%) najkvalitetnijih visokoškolskih institucija iz oblasti ekonomije i poslovanja u cijelom svijetu. Prvi put je ovu akreditaciju EFSA dobio 2015. godine, a reakreditaciji je prethodio petogodišnji proces unapređenja ključnih područja – obrazovanja i učenja, istraživanja, te kvalitete programa/kurikuluma.\nU periodu od 01. do 03. novembra, tročlani AACSB tim, kojeg čine dekani renomiranih fakulteta širom svijeta, održao je finalne online sesije u završnoj fazi procesa reakreditacije sa zaposlenicima, studentima i predstavnicima poslovne zajednice. Cilj ovih sesija bio je provjera uključenosti svih ciljnih grupa u procese ispunjavanja velikog broja standarda koji se odnose na ključna područja djelovanja visokoškolske institucije: strateški menadžment institucije i inovacije, nastavni plan i program/osiguranje ciljeva učenja, te standardi koji se odnose na sve učesnike u procesima institucije.\nAACSB akreditacija zahtjeva kontinuiranu posvećenost dostizanju najviših standarda kvaliteta i neprekidno unapređivanje programa koje visokoškolska institucija nudi. Jednom akreditirana institucija prolazi kroz proces reakreditacije svakih pet godina, kako bi osigurala kontinuiranu posvećenost zahtjevnim AACSB standardima kvaliteta. Ovi standardi u svijetu važe za najrigoroznije u pogledu zahtjevanog nivoa kvaliteta rada cijele institucije.\nSticanje AACSB akreditacije predstavlja najviše međunarodno dostignuće za visokoškolske institucije koje nude programe iz poslovnih, ekonomskih i računovodstvenih nauka u svijetu. Ova akreditacija je posebno značajna jer Ekonomskom fakultetu u Sarajevu omogućava saradnju sa prestižnim institucijama izvan Bosne i Hercegovine, te predstavlja put međunarodne kvalitete i unapređivanja procesa prema svjetskim standardima.\nU Jugoistočnoj Evropi AACSB akreditaciju posjeduje samo pet fakulteta među kojima je i EFSA, a u širem okruženju samo po jedan fakultet u Austriji i Italiji.