20-25 april 2015 – Evropska nedelja imunizacije « Zavod za javno zdravlje, Sombor\n20-25 april 2015 – Evropska nedelja imunizacije\nEvropska nedelja imunizacije, obeležava se 20-25 aprila 2015 godine, jubilarni 10. put\nU cilju vizije SZO – oslobađanja Evrope od vakcinalno preventabilnih bolesti, postavljen je Evropski Vakcinalni Akcioni Plan 2015-2020 (EVAP).\nEvropska nedelja imunizacije, 20-25 aprila, posvećena je cilju eliminacije rubele, dečje paralize, i upoznavanju sa novim vakcinama. Takođe se fokusira na akciju “odmah” da bi se postigli ambiciozni imunizacioni ciljevi.i, i ističu se ključni faktori koji utiču na imunizacione odluke: zadovoljstvo učinjenim, poverenje, pogodnost i pristupačnost.\nKao i prethodnih godina, Evropska nedelja imunizacije 20-25 aprila 2015 usklađena je sa Svetskom nedeljom imunizacije – 24-30 aprila 2015, i u skladu je sa globalnim imunizacionim ciljevima SZO.\nOve godine kampanja je usmerena na značaj prevazilaženja jaza u imunizaciji, tj. Dostizanja jednakosti u skladu sa Globalnim vakcinalnim akcionim planom (GVAP), u okviru koga je donet i Evropski vakcinalni akcioni plan.\nSvetska nedelja imunizacije signalizira na globalne, regionalne i nacionalne napore u cilju ubrzavanja akcije i povećanja pažnje i zahteva, kao i unapređenja vakcinalnih servisa.\nGlobalni vakcinalni akcioni plan usvojen je od strane 194 zemlje članice SZO u maju 2012. godine.\njačanje rutinske imunizacije\nubrzanje kontrole vakcinalno-preventabilnih bolesti sa eradikacijom dečje paralize kao prvim ciljem\nupoznavanje sa novim vakcinama, i\npodsticanje istraživanja u pravcu novih generacija vakcina i tehnologija\nU svetu i dalje jedno od petoro dece ne dobija osnovne vakcine.\nPo procenama SZO 1,5 milion dece umre svake godine od bolesti koje se mogu prevenirati vakcinacijom.\nU 2013. godini, blizu 2 miliona odojčadi nije dobilo DTP3 vakcinu (difterija, tetanus, pertusis), što se pre svega odnosi na decu u najsiromašnijim i najvurnelabilnijim delovima sveta.\nSlogan je “Prevazići imunizacioni jaz – Vakcinacija za sve”.\nTri koraka i cilju prevazilaženja imunizacionog jaza:\nintegrisati imunizaciju u sistem zdravstvene zaštite\njačati zdravstvene sisteme u smislu unapređenja dostupnosti vakcinacije\nobezbediti pristupačnost i prihvatljivost za sve\nNedelja poziva na akciju sve, od donosioca političkih odluka do zdravstvenih profesionalaca u javnom i privatnom sektoru, sa ciljem povećanja pažnje o značaju imunizacije i mobilizacije kolektivnih resursa da bi se prevzišao imunizacioni jaz.\nEuropean Imunization Week 2015\nWHO EpiData, No. 10/2014\nWorld Imunization Week 2015\nGlobal and regional immunization profile\nSavetovalište za imunizaciju\nImunizacija dece kombinovanom petovalentnom vakcinom (Pentaxim) u skladu sa izmenama Pravilnika o imunizaciji i načinu zaštite lekovima iz aprila 2015. godine\nBrošura o imunizaciji – preuzmite\nKalendar imunizacije – preuzmite


Opozicione stranke u Turskoj formirale savez protiv Erdogana - Vijesti.me\nU SUSRET IZBORIMA ZA PREDSJEDNIKA I PARLAMENT\nU Turskoj su čelnici četiri opozicione stranke objavili da su formirali politički savez uoči izbora 24. juna, sa ciljem da on predstavlja razuman izazov Partiji pravde i razvoja turskog predsjednika Redžepa Tajipa Erdogana, navodi AP.\nNavodi se da je poslanik glavne opozicione turske Republikanske narodne partije Bulent Tezdžan objavio formiranje "saveza nacije".\nAP navodi da je njegova stranka udružila snage sa novoosnovanom nacionalističkom Dobrom partijom, islamu naklonjenom Partijom sreće i Demokratskom partijom koja pripada desnom centru, kako bi pokušali da oslabe šesnaestogodišnju dominaciju Erdoganove stranke u parlamentu.\nRepublikanska narodna partija, glavna opoziciona stranka u Turskoj, imenovala je juče poslanika Muharema Indžea za protivkandidata turskom predsjedniku Erdoganu na predstojećim predsjedničkim izborima u toj zemlji, prenosi Tanjug.\nAP navodi da je Indže na kongresu ove sekularne stranke objavio kandidaturu i istakao da neće predstavljati samo njene pristalice, već svih 80 miliona stanovnika Turske.\nIndže je, da bi simbolično pokazao da bi kao predsjednik države bio neutralan, skinuo s odeće značku stranke i umjesto nje zakačio značku sa turskom zastavom.\n"Mi ćemo uspostaviti pravdu. Bićemo nepristrasni. Bićemo nezavisni", obećao je Indže, optuživši Erdogana za podrivanje demokratije.\nRojters podsjeća da Republikanska narodna partija nikada nije pobijedila Erdogana na izborima za njegovih deceniju i po na vlasti.\n"Depresivna vremena će biti okončana 24. juna", poručio je Indže hiljadama pristalica koji su mahali zastavama na mitingu u Ankari.\nIndžea je na binu pozvao predsjednik partije Kemal Kilidždaroglu, koji je ranije izjavio da se neće kandidovati za šefa države, navodeći da šef stranke ne može u isto vrijeme da bude i predsjednik države.\nAgencije navode da je Indže poslanik turskog parlamenta od 2002, gdje zastupa interese rodnog grada Jalove na zapadu zemlje i da je ovaj 54-godišnji bivši nastavnik fizike žestok kritičar Erdogana i njegove vladajuće Partije pravde i razvoja.\nPrema navodima agencija, najveći izazov po Erdogana možda ipak neće biti Indže, već bivša turska ministarka unutrašnjih poslova Meral Aksener. Ona je prošle godine osnovala nacionalističku Dobru partiju nakon raskida sa Partijom nacionalističkog pokreta, koja podržava Erdogana.\nPostoje spekulacije da bi Republikanska narodna partija u drugom krugu glasanja mogla da povuče svog kandidata Indžea i podrži Meral Aksener.\nParlamentarni i predsjednički izbori u Turskoj, prvobitno planirani za novembar 2019, pomjereni su više od godinu dana unaprijed i zakani za 24. jun ove godine.


Tržište rada daleko od škole : Nadlanu.com\nTržište rada daleko od škole\nDramatične promene privredne strukture, uključujući i tržište rada, očekuju Srbiju u narednom periodu, što je i zacrtano novom Strategijom razvoja do 2012. godine. Zacrtana stopa privrednog rasta iznosi, u proseku, sedam odsto godišnje, produktivnost treba da poraste za 40 odsto, dok bi se istovremeno otvorilo oko 140 hiljada novih radnih mesta − istakao je dr Jurij Bajec, stručnjak Ekonomskog instituta u Beogradu i član stručnog tima za izradu ovog razvojnog dokumenta.\nBajec je tokom finalne konferencije, na kojoj je prezentovan projekt o obrazovanju za potrebe privrede u organizaciji EI i italijanske agencije „Agora,“ istakao da će do tada bukvalno nestati oko 600 hiljada radnih mesta zbog promene svojinske strukture i nestanka društvene svojine. Diirektna posledica biće povećanje broja radnika u privatnom sektoru sa sadašnjih 950 hiljada na milion i 770 hiljada zaposlenih. Logično je očekivati da takav tempo treba da podrži i reforma sistema obrazovanja, jer je sada samo 25 odsto obrazovane mlade populacije upotrebljivo na tržištu rada, oko 20 odsto napušta zemlju, a za čak 55 odsto neophodno je osposobljavanje, ističe Bajec.\nPomoćnik ministra prosvete i sporta, Bogoljub Lazarević, rekao je da je stopa nezaposlenosti mladih 44 odsto ( najviša u Evropi, gde je prosek 17 odsto), te da će Vlada 11. jula razmatrati Strategiju obrazovanja u srednjim školama. Dugoročni cilj je da se mreža škola racionalizuje, a sada rigidni nastavni programi usklade s razvojem. Jadranka Dimov, predstavnica Nacionalne službe za zapošljavanje konstatovala je da 550 hiljada srednjoškolaca čeka posao, što govori da su škole agensi nezaposlenosti, jer uglavnom produkuju kadrove koji ne mogu da se zaposle. Od 620 hiljada traženih radnih mesta lane je popunjeno 490 hiljada, jer poslodavci i preduzetnici iskazuju potrebe za onima koje imaju više veština, odnosno preduzetničkih znanja. S druge strane retke su firme, poput „Delte“ koje su spremne da ulože u obuku kadrova, a sistem permanentnog obrazovanja odraslih je tek u povojima.\nU okviru Zavoda za unapređenje obrazovanja sprovodi se 36 pilot programa u 130 srednjih škola, što uključuje potrebne profile, a u saradnji s preduzećima sprovode se nove obuke za pivare, zlatare i montere suve gradnje, koje stipendira „Knauf“. Metodologija o profilu kadrova usklađenih s privredom primenjena je u Italiji od 2000. do 2006. godine i to po regijama i daje odlične rezultate, iako je 80−ih godina vladao haos, rekao je Ðulijano Rošiljani, te preporučio da se prvo donese usklađeni nacionalni plan obrazovanja i zapošljavanja, sa kvalitetno urađenim analizama. (“Pregled”)


sdcafe | Devet mitova o računarskoj tehnologiji među korisnicima Devet mitova o računarskoj tehnologiji među korisnicima\nTehnologija je proteklih godina toliko napredovala da su neki saveti, koji su bili korisni pre desetak godina, postali neupotrebljivi ili čak štetni za nove uređaje.\nPopular Mechanics napravio je listu „mitova“ koji kruže među korisnicima, od kojih su neki novijeg datuma, a pojedini opstaju čak dvadesetak godina.\n„Jailbreak“ i „Root“ su ilegalni\nOtkako su se na tržištu pojavili pametni telefoni, iskusniji korisnici traže način kako da zaobiđu fabrička ograničenja operativnih programa i pristupe i onim delovima uređaja koji su nedostupni prosečnim korisnicima.\nNajpopularnije su metode „Jailbreak“ za uređaje s iOS-om odnosno „Root“ za uređaje s Androidom. Reč je, zapravo, o ubacivanju operativnog sistema u pametni telefon bez fabričkih ograničenja koje je proizvođač ugradio u originalni operativni sistem. No, da li su ove operacije zabranjene zakonom? U Sjedinjenim Državama su odlučili kako je „Jailbreak“ na iPhoneu legalan, ali time korisnici gube Appleovu garanciju, dok je na iPadu to još uvek ilegalna radnja.\nU svakom slučaju, promenite li operativni sistem na uređaju koristeći „Jailbreak“ ili „Root“, proizvođači vam neće više priznavati garanciju. Ako se bilo šta dogodi s uređajem nakon toga, popravku ćete platiti kao da nemate garanciju.\nIsplati li se taj rizik? Milioni korisnika koji su na taj način dekodirali svoje uređaje tvrde da se isplati, ali i da uvek postoji rizik da umesto „boljeg“ uređaja na kraju završite sa „ciglom“'.\nŠto se tiče „otključavanja“ uređaja s mobilne mreže, regulativa propisuje da operator može da ograniči mobilni uređaj na rad unutar svoje mreže samo za vreme minimalnog trajanja pretplatničkog ugovora. Nakon isteka ugovora, odnosno u slučaju pre-paid korisnika nakon 12 meseci korišćenja usluge, operater bi trebao na zahtev korisnika i bez naknade da „otključa“ uređaj.\nŠto više „crtica“, to je bolji signal\nSećate se onih scena s početka ere mobilnih uređaja kada ste ulaskom u zgradu ili tunel izgubili signal, prekinuo vam se poziv ili niste mogli poslati SMS poruku, a pogled na ekran pokazao je da nemate nijednu „crticu“ koja je označavala jačinu signala?\nZnači li to da je potrebno što više „crtica“ da bi nam signal bio bolji? Da i ne. Kvalitet samog signala ne zavisi od „broja crtica“. One označavaju koliko je jak signal prema odašiljaču.\nUkoliko je odašiljač opterećen, možete imati sve „crtice“, a da i dalje ne možete uspostaviti poziv. Najbolji je primer nova godina, kad svi šalju poruke ili zovu pa se dogodi da vam „puca“ veza ili „ne prolaze“ SMS poruke.\nTakođe, prikaz jačine signala varira od uređaja do uređaja. Stariji uređaji sa slabijim prijemnikom na ekranu mogu imati tek jednu ili dve „crtice“, dok će kod novijeg uređaja s jačim prijemnikom signal biti „pun“.\nLED i LCD su različite tehnologije\nProizvođači ekrana i televizora vole da ističu različite oznake uz modele svojih uređaja, kako bi poručili kupcima da je upravo taj uređaj napravljen pomoću najnovije tehnologije. Tako su često LED i LCD prikazane kao dve različite tehnologije, ali to nije u potpunosti točno.\nLED je zapravo oznaka koja označava na koji način se dovodi svetlost u pozadinu LCD ekrana. LCD televizori su po pravilu nešto deblji jer se oslanjaju na hladne katodne fluorescentne lampe koje emitiju belu svetlost, a kojoj se potom dodaje boja kako bi se stvorila slika. S druge strane, LED televizori su veoma tanki jer koriste svetleće diode koje emituju svetlost u boji.\nZa razliku od plazmi i LCD televizora, LED televizori i ekrani nešto su štedljiviji potrošači energije, a i navodno traju duže.\nLaptop uvek može biti „u struji“\nBaterija u prenosnom računaru tokom godina bila je predmet različitih rasprava. Da li je treba vaditi iz računara kad je on priključen na struju? Da li je treba isprazniti do kraja pre ponovnog punjenja? Da li bateriju uopšte treba puniti do kraja?\nAko želite da što bolje iskoristite bateriju na lap topu, trebalo bi pre svega da obratite pažnju na sam računar. Ukoliko punite bateriju i radite na računaru, te primetite da se uređaj jače zagreva, isključite računar iz struje. Naime, zagrejavanje smanjuje životni vek baterije i ona brže slabi.\nOsim vrućine, za bateriju je poguban i visoki napon, kakav se inače stvara u bateriji ako nastavi da se puni i nakon što je napunjena do kraja. Stoga, ako želite da održite bateriju što duže u životu, ili je punite kad je računar isključen, ili prestanite da je punite malo pre nego što se napuni u potpunosti.\nI obratite pažnju na ono što vam signalizira program za upravljanje baterijom, ako je takav dostupan za vaš lap top. On vam može reći kada se baterija pregrejava ili koliko je još ciklusa punjenja/pražnjenja preostalo pre nego što budete prisiljeni da zamenite bateriju.\nAppleovi računari su imuni na viruse\nGodinama su Appleovi računari slovili kao „imuni na viruse“. Ali, nakon što je virus „Flashback“ zarazio oko 250 hiljada Mac računara, Apple je morao da prizna da ni njihovi računari nisu otporni na zarazu.\nIstina je da su Appleovi računari manje izloženi virusima i hakerskim napadima jer se manje upotrebljavaju od računara koji koriste Windows kao operativni sistem. Ali kako se i broj Macova povećava iz godine u godinu, tako i oni postaju sve poželjnija meta.\nStoga bi i vlasnici ovih računara trebalo da instaliraju antivirusni program i da obrate pažnju po kojim internet stranicama pretražuju sadržaj, kako bi rizik od zaraze smanjili na najmanju moguću meru.\nŠto više piksela, to je bolja fotografija\nIstina je da će kamera sa 16 megapiksela snimiti bolju fotografiju nego ona s 3 ili 6 megapiksela, ali to ne znači i da će i konačan rezultat biti bolji.\nHoće li na fotografiji koju ste napravili s kamerom od 16 megapiksela biti vidljiv svaki detalj, zavisi najpre od senzora kamere. Što je senzor veći, može da registruje više svetlosnih podataka i više detalja.\nTako možete imati kameru sa 20 megapiksela, ali ako je senzor veličine glave špenadle, sva ta gomila piksela neće doći do izražaja.\nKod mobilnih telefona, razlika je primetna i u zavisnosti od softvera koji se koristi za obradu fotografije u samom uređaju. To se najbolje vidi kad nakon ažuriranja sistema, fotografije „odjednom“ postanu mnogo čistije i detaljnije. U proseku je 10 megapiksela i više nego dovoljno za svakodnevnu upotrebu.\nZa najbolje HD iskustvo, trebaju vam i najskuplji kablovi\nProizvođači kablova stalno izbacuju nove, „još bolje“ kablove koji bi trebalo da osiguraju savršeni zvuk i sliku. No, kod upotrebe HDMI kablova ta teza ne važi.\nHDMI kablovi prenose digitalni signal koji ili prolazi kroz kabl ili ne prolazi. Stoga nije bitno da li imate kabl sa zlatnim konektorima ili onaj koji ste kupili u obližnjoj trgovini za male pare. Ako je ispravan i dobro spojen, prenosiće signal bez problema.\nIzuzetak je ako vam treba kabl duži od 3-4 metra. Kako kod jeftinih kablova na većim udaljenostima može doći do slabljenja signala, za takve slučajeve možda ne bi bilo loše dati koji dinar više. Ali to i dalje ne znači da vam treba kabl sa zlatnim konektorima, osim ako baž želite da ga imate kod kuće.\nPražnjenje „kante za smeće“ briše dokumenta zauvek\nAko želite da obrišete neki dokument na svom računaru, poslaćete ga u „kantu za smeće“, a potom „kantu“ isprazniti i dokument je izbrisan. Nije baš tako.\nNaime, kad korisnik isprazni „kantu za smeće“ na računaru, kompjuter nije fizički obrisao nijedan dokument sa svog hard diska. Računar je samo obrisao veze prema tom dokumentu i zabeležio da prostor na kojem se dokument nalazio može da ispuni nekim drugim dokumentom.\nKako biste u potpunosti obrisali dokument sa računara, potrebno je da napravite još jedan korak. Na Macu je potrebno odabrati 'secure empty Trash' opciju, dok će korisnici Windowsa morati da posegnu za specijalnim programima koji zaista uništavaju sve tragove dokumenta na računaru. No, i to ima svojih prednosti. Ukoliko ste neki dokument nehotice obrisali, verovatno ćete moći da ga vratite. Barem u teoriji.\nPrivatna pretraga štiti vašu privatnost\nGotovo svi internet pretraživači imaju mogućnost „privatnog“ ili „anonimnog“ pretraživanja. Iako vas uveravaju da kad uključite tu pciju pretražujete internet anonimno, to nije tačno.\nMada pretraživači tokom „privatnog“ surfovanja ne beleže informacije o tome koje stranice posećujete ili šta upisujete u obrasce, vaš internet provajder, ali i oglašivači konkretne web stranice i dalje mogu da prate šta radite na internetu.\nAko želite da zaista budete anonimni dok surfujete, potreban vam je „posrednik“ odnosno 'proxy server' poput Tora koji će maskirati vašu IP adresu i prikazati vas kao nekog drugog korisnika. Druga je opcija da koristite VPN, odnosno sigurnu vezu koja kodira sve podatke koje šaljete u svet i tako štiti vašu privatnost.


Ambicije Makrona padaju zbog ponašanja najbliže saveznice\nTanjug 17. juna 2019. 00:56\nPARIZ – Ambicije francuskog predsednika Emanuela Makrona u EU su prošle nedelje doživele ogroman udarac nakon što se liderka njegove stranke u Briselu „odmetnula“ praktično od svih svojih saveznika u bizarnoj tiradi.\nMeđutim, tokom prve nedelje u parlamentu, Loazo je pred 12 frankofonih novinara na, kako piše „Independent“, bizarnom brifingu, na kojem se nezvanično obraćala, „isprozivala“ svakog saveznika koji joj je potreban da bi postala lider poslaničke grupe.\nBrifing od 45 minuta ne bi bio ni otkriven da belgijski list „Soar“ nije odlučio da objavi detalje njegovog sadržaja – što je naljutilo takozvane Makroniste, a posledice su dovele do toga da se Loazo isključila iz trke za šefa poslaničke grupe.\nKako se navodi, ona je aktuelnog lidera stranke ALDE Gaja Verhofštata opisala kao „starca frustriranog poslednjih 15 godina“, dok je za holandsku liberalku Sofi Int Veld rekla da je „izgubila svaku bitku koju je ikad vodila“.\nOna se osvrnula i na nemačku kancelarku Angelu Merkel, čime je poremetila delikatnu francusko-nemačku alijansu, opisujući je kao „problem sa Evropom.\nKandidata Merkelove za predsednika Evropske Komisije Manfreda Vebera opisala je kao „ektoplazmu“ koja nikada nije bila uspešna“.\nI francuski političari, čak i iz Makronove partije „U pokretu“, dobili su po leđima, budući da je poslanika Žana Artuija nazvala „ogorčenim čovekom“.\nLoazo je najpre negirala da je dala te komentare, opisujući ih kao „čistu izmišljotinu“, ali se kasnije i izvinila za njih – čime je možda još više pogoršala stvari.\n„Obećavajući ulazak u Evropski parlament“, napisao je on.\nFrancuski list „Liberasion“ preneo je i da je nekoliko minuta pre brifinga Loazo poslala poruku svojim kolegama iz partije, poručivši im da „igraju skromno i iznad svega da ne budu arogantni“.\n„Prethodnici drugih političkih porodica nisu uvek imali tu finoću. Francuzi imaju lošu reputaciju da menjaju strane“, poručila im je ona.\nPojedini mediji opisali su njeno ponašanje kao „politički masakr“ navodeći da je sada i nekima iz njene stranke jasno da nije dorasla zadatku.


68. sjednica Regionalnog komiteta SZO za Evropu u Rimu\nDatum objave: 19.09.2018 14:07 | Autor: Ministarstvo zdravlja\nGlavni zdravstveni izazov u Evropi je borba protiv hroničnih nezaraznih bolesti, odnosno uzročnika koji ih izazivaju, poručeno je sa 68. sjednice Regionalnog komiteta Svjetske zdravstvene organizacije za Evropu, koji se održava u Rimu od 17. do 20. septembra 2018. godine.\nSjednicu su otvorili premijer Vlade Italije Guzzepe Conte, ministarka zdravlja te zemlje Giulia Grillo, generalni direktor SZO dr Tedros Adhanom Ghebrezesus i regionalna direktorka SZO za Evropu Zsuzsanna Jakab. Ministar zdravlja Crne Gore dr Kenan Hrapović sa saradnicima učestvuje na skupu u Rimu.\nRegionalna direktorka SZO za Evropu Zsuzsanna Jakab kazala je da su zabrinjavajući podaci o usponu hroničnih nezaraznih bolesti, te da je investiranje u zdravlje i prevenciju najbolji odgovor na sve rasprostranjenije uzročnike koji ih izazivaju.\nNa skupu je istaknuto da je povećan trend gojaznosti u evropskom regionu, posebno među školskom populacijom, te da zemlje moraju imati intersektorski pristup u rješavanju ovog problema. Kao primjer, zdravstveni stručnjaci su naveli sve češću dostupnost nezdrave hrane u školama, kao i manjak fizičke aktivnosti, koja se posebno odnosi na mlađu populaciju.\nIz SZO su posebno apelovali na evropske zemlje da regulišu upotrebu alkohola, kao i pretjerano konzumiranje duvanskih proizvoda, koji su takođe najčešći uzročnici hroničnih nezaraznih bolesti.\nRegionalni komitet u Rimu bio je prilika i da se ukaže na važnost imunizacije, a Crna Gora je pohvaljena za izuzetne rezultate u toj oblasti. Ministar Hrapović je kazao da je posebno zadovoljan činjenicom da su građani Crne Gore prihvatili savjete zdravstvenih vlasti i izabrali imunizaciju, zbog čega, kako je dodao, nije izgubljen nijedan život, iako je region usljed velike epidemije morbila brojao desetine žrtava.\nHrapović je na marginama Regionalnog komiteta sa dr Jakab razgovarao o crnogorskoj kandidaturi u Stalnom komitetu te organizacije, kao i predstojećim aktivnostima u skladu sa prioritetima definisanim dvogodišnjim Ugovorom između Ministarstva zdravlja Crne Gore i SZO za Evropu.\nMinistar i članovi crnogorske delegacije imali su sastanak sa dr Hansom Klugeom, direktorom Divizije za jačanje zdravstvenih sistema. Tokom susreta, dogovorene su konkretne aktivnosti na reformi primarne zdravstvene zaštite, kao i jačanju sistema hitne medicinske pomoći u Crnoj Gori.


Tvrtko Gačić, autor sa Enzita RS\n9. februara 2019. 1. februara 2019.\nUskoro na srpskom tržištu! Jedan i neponovljivi bamix iz Švajcarske!


Premijera predstave “Sarajevo feeling” na sceni SARTR-a – TVSA.BA\nSrijeda, 19 Januara, 2022 3:24\nNaslovna/Vijesti/Kultura/Premijera predstave “Sarajevo feeling” na sceni SARTR-a\nU četvrtak 16. decembra na sceni Sarajevskog ratnog teatra premijerno će biti izvedena predstava „Sarajevo feeling“.\nRadi se o tekstu Almira Bašovića kojeg je na scenu postavio Thomas Steyaert, u kreaciji i izvedbi Snežane Bogićević, Maje Salkić, Jasenka Pašića, Davora Saba, Adnana Krese, Amara Selimovića, Igora Skvarice, Kemala Rizvanovića, Lidije Kordić, Ivone Baković i Hane Zrno. Reprize predstave zakazane su za 17. i 18. decembar, a realizira se u koprodukciji Sarajevskog ratnog teatra i Scene MESS.


Gostionica Old Black Lion\nLion Street, Hay-on-Wye, HR3 5AD, Velika Britanija\nOdlična lokacija - ocena 9/10! (na osnovu 299 recenzija)\nOcenili gosti posle boravka u objektu Old Black Lion.\nUgrabite ovu odličnu cenu za objekat Old Black Lion - skorašnji gosti su mu dali ocenu 8,5 Unesite datume kako biste započeli.\nOd 5. avg 2011. Old Black Lion želi dobrodošlicu gostima Gostionica: 10 soba\nU kom periodu želite da boravite u objektu Old Black Lion?\nNajskorija rezervacija ovog objekta obavljena je 24. maj u 06:01 sati, iz Velike Britanije.\n5 razloga da izaberete objekat Old Black Lion\n18 smeštajnih objekata u: Hay-on-Wye\nSadržaji smeštajnog objekta: Old Black Lion\nGosti su objektu Rhydspence dali ocenu 9,4\nPogledajte 5 najboljih hotela na destinaciji Hay-on-Wye, na osnovu 1 577 verifikovanih recenzija hotela na Booking.com.\nHay-on-Wye - popularni objekti\nGosti koji su pogledali Old Black Lion takođe su pogledali:\nIn Hay-on-Wye, The Swan at Hay is positioned between the Brecon Beacons and The Black Mountains. 2 osobe trenutno gledaju ovo\nSet in a grand Edwardian house, Kilverts features a lively bar, award-winning food and pretty landscaped gardens. The hotel is in the centre of Hay-on-Wye, on the edge of the Brecon Beacons. Prosečna ocena na osnovu 185 recenzija\nYak-Y-Da Inn is situated in Hay-on-Wye, 2.9 km from Clyro Castle. The guest house has a children's playground and views of the mountains, and guests can enjoy a meal at the restaurant. 1 osoba trenutno gleda ovo\nA 14th century country house situated on the Welsh border of the Wye Valley, the Rhydspence is a former drovers inn surrounded by the countryside views. 1 osoba trenutno gleda ovo\nPogledajte više gostionica u mestu: Hay-on-Wye\nPogledajte više romantičnih hotela u mestu Hay-on-Wye\nUštedite do 50% na destinaciji Hay-on-Wye


Kako javlja dopisnik Agencije Beta iz Brisela, Dragan Blagojević, belgijske vlasti su upozorile da stotine ljudi albanske narodnosti koji iz Makedonije, s juga Srbije i, znatno manje, s Kosova dolaze u Brisel u očekivanju da dobiju azil, smeštaj i finansijsku pomoć, praktično nemaju nikakvog prava na to.\nTi ljudi koji u Belgiju dolaze s urednim biometrijskim pasošima, koje često bacaju odmah potom, biće vraćeni u zemlje porekla, na temelju sporazuma o readmisiji koji su Makedonija i Srbija potpisale sa članicama "šengenskog prostora" Evropske unije.\nBelgijski premijer Iv Leterm je predočio i da "vlasti sumnjaju da se iza te nagle navale (azilanata) kriju prave organizovane mreže", javlja Beta.\nU četvrtak su belgijski zvaničnici upozorili i ministra spoljnih poslova Albanije Ljuljzima Bašu da se Tirana koja takođe traži ukidanje viza EU, mora u potpunosti pobrinuti da, u slučaju da vize budu ukinute za državljane Albanije, to ne zloupotrebe mreže prevaranata, prenosi Beta.


Mesec dana od protesta, stanje u BiH nepromenjeno | FOCUS\n« Kolima uleteo među demonstrante u Sarajevu\nTri lekara za tri dana pregledali po više od 200 pacijenata, za dan ispisali po 2.000 recepata! »\nMesec dana od protesta, stanje u BiH nepromenjeno\nMesec dana od protesta u više gradova Federacije Bosne i Hercegovine, koje su se u jednom trenutku pretvorile i u rušilačke, četiri od 10 kantona (županija) ostale su bez izvršne vlasti, a da do danas nisu izabrane nove.\nPale su vlade u Sarajevu, Tuzli, Bihaću i Zenici, nove nisu izabrane i nema ni nagoveštaja da bi se to moglo dogoditi u dogledno vreme.\nŠtaviše, postoje realni izgledi da se sadašnji “status kvo” održi do oktobarskih izbora, jer kandidati za mandatare koje ističu pojedine stranke i grupe građana, okupljenih u plenumima, nemaju realnih izgleda da obezbede parlamentarnu većinu ni u jednom kantonu, odnosno županiji.\nTo praktično znači da bi i narednih meseci u ovim županijama radile tehničke vlade čiji bi se posao sveo gotovo isključivo na trošenje budžetskih sredstava.\nPosledice takvog ponašanja su dalekosežne, a odgovornost je prvenstveno na strankama s najvećim brojem mandata u županijskim parlamentima – SDP-u i SDA.\nZastupnik Naše stranke u sarajevskom županijskom Parlamentu Predrag Kojović juče je dao prilično koncizan opis odnosa dve vodeće stranke prema situaciji u Sarajevu, ali i drugim županijama koje su trenutno bez vlada, piše zagrebački Večernji list, u izdanju za BiH.\n– Misle da imaju situaciju pod kontrolom i da će se odlučiti za održavanje stand-baja sa jako lošim proračunom koji de facto traje do oktobra, a koji će Sarajevsku županiju dovesti u još goru situaciju za vlast koja će doći u oktobru – rekao je Kojović tokom jučerašnjeg zasedanja županijskog Parlamenta u Sarajevu, na kojem nijedna stranka nije izašla s predlogom novog mandatara.\nSDP Zlatka Lagumdžije i SDA Sulejmana Tihića, kako se navodi, prebacuju odgovornost jedan na drugoga, a slično je i u Tuzlanskoj, Zeničko-dobojskoj i Unsko-sanskoj županiji.\nU prilog im idu i konfuzni i neartikulisani zahtevi tzv. plenuma i protesta pod čijim su pritiskom prošlog meseca vlade u ovim županijama i odstupile.\nČinjenica je, piše list, da je socijalna i ekonomska situacija u spomenutim županijama toliko loša da niko ne želi nekoliko meseci pred izbore da preuzima odgovornost za upravljanje njima. Najlogičnije bi, dodaje se, bilo da to urade oni koji su se protekle tri godine smenjivali u vladavini, a to su SDP i SDA sa svojim političkim satelitima.\nNo, za razliku od vremena kada su se otimale za vlast u županijama, danas obe stranke beže od toga. Čak i da u nekim županijama, pod pritiskom protestanata, formalno bude potvrđen mandatar, mali su izgledi da se postigne konsenzus o imenovanju cele vlade.\nZbog toga se već sad sa prilično velikom dozom sigurnosti može tvrditi da će kraj ovog izbornog mandata četiri županije, u kojima živi najveći broj stanovnika FBiH, dočekati s praznim blagajnama i rekordnim brojem nezaposlenih.\nOvaj unos je objavljen 6. Marta 2014., 00:08 i pohranjen je kao .. Sve odgovore na ovaj unos možete pratiti pomoću RSS 2.0. Možete preskočiti na kraj i ostaviti komentar. Pinganje trenutno nije dozvoljeno.\nOpomena i sjećanje: Monstruozni srpski zločini u Foči (3): Strašni logoraški dani\nSlike pijanih devojaka\nAmerički ambasador silovan pa ubijen\nZločini četnika u Drugom svetskom ratu\nI Radovan Karadžić žali zbog Ričarda Holbruka


Bolji položaj invalida na tržištu rada – Semendria\nBolji položaj invalida na tržištu rada\n22. septembar 2012. DRUŠTVO -U Gradskoj upravi juče je održan Okrugli sto na temu “Zapošljavanje osoba sa invaliditetom na lokalnom nivou u Republici Srbiji”.\nSkupu su prisustvovali predstavnici nevladinih organizacija osoba sa invaliditetom, javnih preduzeća čiji je osnivač Grad Smederevo, kao i predstavnici firmi koje su zaposlile osobe sa invaliditetom.\nOrganizatori skupa bilo je Udruženje za pomoć mentalno nedovoljno razvijenim osobama u saradnji sa Centrom za orijentaciju društva i Beogradskim centrom za ljudska prava.\nU cilju unapređenja položaja osoba sa invaliditetom kroz projekat “Promocija inkluzivnog tržišta rada za osobe sa invaliditetom u Republici Srbiji”, tokom prošle i ove godine praćen je proces kvalitativnog uključenja invalida u oblasti rada i zapošljavanja.\nPažnja je usmerena na primenu Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanja osoba sa invaliditetom.\nKoalicije organizacija resorno zaduženih za ovu problematiku iz Majdanpeka, Vranja, Aleksandrovca, Smederevske Palanke, Velike Plane, Smedereva, Užica i Novog Kneževca aktivno učestvuju u pripremi godišnjih izveštaja u oblasti zapošljavanja invalida kroz monitoring na lokalnom nivou gradova i opština u kojima rade.\nKrajem ove godine biće završen drugi po redu izveštaj koji ima za cilj da prikaže situaciju u ovoj oblasti na lokalnom nivou, da ukaže na nedostatke i formira preporuke za poboljšanje trenutne situacije.\nCilj zajedničke diskusije na Okruglom stolu bila je razmena iskustava i stavova i formiranje smernica za dalje poboljšanje položaja osoba sa invaliditetom na otvorenom tržištu rada.\nOvaj projekat finansira Evropska unija kroz Evropski instrument za demokratiju i ljudska prava.\n« Smederevski rasadnik cveta tokom cele godine\nFudbal: Živković sa pola terena! »


Slučaj Nikole Samardžića, profesora Filozofskog fakulteta u Beogradu, mogao bi biti i dobra priča o velikom egu i neostvarenoj ambiciji. Na žalost, ovde je u pitanju klasični konvertit, čovek koji je devedesetih godina bio gorljivi srpski nacionalista, a od prevrata 5. oktobra 2000. godine, potrčao je u krilo "evroatlanskih mislilaca".\nSa promenom mišljenja našao se u politici, kao istaknuti član i potpredsednik Liberalno demokratske partije Čedomira Jovanovića, koju je napustio razočaran njenim izbornim rezultatom. Ili, usled "izneverenih očekivanja". Kasnije je naš ugledni sociolog Vesna Pešić (kraće vreme Samardžićeva partijska koleginica) tvrdila da je on to učinio zato što je LDP odlučio da on ne postane poslanik.\nKako ga je jedan propali izdavač opisao, Nikola Samardžić je bio "osoba briljantnog uma i sjajnih analitičkih sposobnosti, ali se kasnije skroz 'premetnuo' u nekakvog Europejca".\nA, evo kako je Nikola Samardžić, sadašnji Europejac i agitator "zapadnih vrednosti", pisao svojevremeno u ondašnjem opozicionom nedeljniku "Pogledi" 14. juna 1991. godine:\n"...Po etničkom pravu, u srpsku državu morale bi ulaziti sve one teritorije koje naseljavaju Srbi. U slučaju druge, komunističke Jugoslavije, to su, osim Srbije, Crna Gora, Istočna Hercegovina, veliki deo Bosne, delovi Makedonije, Baranja i nekadašnji granični pojas u Slavoniji, Hrvatskoj i Dalmaciji...Srbi Kosovo i Metohiju mogu smatrati isključivo kao oblast pod stranom i neprijateljskom okupacijom, gde je izvršen pogrom srpskog stanovništva..." ( u "Pogledima"' 14. juna 1991.)\nSkoro dve decenije kasnije, ovaj isti Nikola Samardžić pojavljuje se u sasvim drugom obliku, kao ogorčeni kritičar Srba i Srbije, pa u jednom razgovoru za sarajevski nedeljnik "Dani" doslovno kaže da je "bombardovanje Srbije suviše rano prekinuto" i da je "...trebalo da potraje sve dok Miloševićev režim ne padne..."\nPokojni Radovan Samardžić, otac Nikole Samardžića, istoričar i akademik SANU, bio je istinski intelektualni gigant i čovek koji je za svoga sina govorio da bi "najbolje bilo" da se ne izgrađuje na njegovom stvaralačkom nasleđu. Naravno, otac je poznavao svoga sina, ko bi bolje od njega!\nZnao je pokojni akademik da je njegov sin lakomislen, veroloman, a željan velikih dometa i visokih pozicija u vladajućoj nomenklaturi. A, takav, za ozbiljnu naučnu disciplinu nije. Za estradnu politiku, može.\nA ''čovek zapadnih vrednosti'' zaposlio je suprugu Ninu na mestu direktora ''Politike'' sa platom od 9 hiljada evra mesečno, mada ova kuća već ima direktora Miru Glišić Simić, sa istom platom! To je nagrada za Nikolu. Nina dolazi na posao u modricama, jer kada je brak u pitanju Nikoli su bliže ''orijentalne vrednosti''. Voleo bih da bude sultan, kao što je njegov otac to predstavio u istorijskom spisu "Sulejman i Rokselana''.


Balkanske cvetne esencije|Lecenje cvenim esencijama|homeopatija|bahove kapi|alternativna medicina| - Tekstovi\nArhetipska karakterna esencija Rabinat Tagorea-Djurdjevak\nDjurdjevak: Ima prelepe bele, suptilne cvetiće izuzetno prijatnog mirisa. Oni su viseći i podsećaju na zvončić. Svaki cvetić se sastoji od šest belih latica, a broj šest simbolizuje harmoniju, stabilnost, istinu, red, pravdu, mentalnu snagu… Kako su nežno beli cvetići, skupljeni u grozd, orijentisani na dole, ka zemlji, to ukazuje na teme vezane za unutrašnje doživljaje, povezivanje sa svojim unutrašnjim sopstvom,\nkao i stvaranjem lične unutrašnje harmonije. Djurdjevak cveta u maju, asocira nas na budjenje života, čistotu misli, unutrašnju čistotu i sreću.\nZbog snežno bele boje, koja predstavlja čistotu, asocira i na pročišćenu snežno belu auru koja je takva samo onda kada je duh čoveka u potpunoj savršenoj harmoniji. Kako se koristi i u medicinske svrhe kod srčanih bolesnika, povezala bih ga i sa srčanom čakrom (Anahata) i bezuslovnom ljubavlju koja je suština svega.\n- Kada treba da napravimo slobodu izbora jednostavnim uvidom šta je suštinski dobro i jedino ispravno za nas;\n- Otvara mogućnost da se prihvate životni tokovi razvijanjem\nsvesti o tome da postoji božanska misao i poredak:\n- Pomaže da se razrešimo tuđih uverenja i da istinska potreba duše nađe mesto u našem umu (svesnom biću);\n- Spoznaja suštinske potrebe duše iz nevine dečije perspective;\n- Kada nam je potrebno da sagledamo širu sliku stvarnosti i jasan uvid o jednostavnim principima po kojima funkcioniše svet koji nam daje slobodu izbora;\n- Oslobađanje od žudnje za nedostižnim.\nNegativne karakteristike: frustriranost, doživljaj\nRabindranat Tagore (1861 – 1941) je najveći pisac\nbengalskog jezika i najznačajnija indijska književna figura. Bio je najmlađi sin (sedmo dete) hinduističkog filozofa i verskog mistika Devendranaha. Zadivljen prirodom i njenim detaljima, svoje prve pesme napisao je u svojoj osmoj godini. Do sedamnaeste godine života obrazovao se kod kuće, kada je na očevo insistiranje otišao u Englesku i da bi studirao prava. Studije u Engleskoj nije dovršio, već se vratio u Indiju i opredelio za književnost. Tokom boravka u Londonu objavio je svoje prve dve zbirke pesama - Večernje pesme i Jutarnje pesme. Ovaj mistični pesnik, prozni pisac, filozof, dramski pisac, kompozitor, slikar i prvi dobitnik je Nobelove nagrade za književnost van evropskog kontinenta.\nGodine 1913. Dobija Nobelovu nagradu, kada u isto vreme\ndoživljava porodičnu tragediju gubitak supruge i dece. Napisao je približno 90 kratkih priča. Sve njegove priče odišu imaginativnim i duhovnim tonom prožetim diskretnim spojem lepote i istine. Godine 1915. britanska vlada ga je proglasila za viteza. Titule se odrekao posle masakra u Amricaru 1919. godine, u znak protesta protiv vladara.\nNajznačajnija dela su mu zbirke pesama Gradinar i Gitandžali, a od romana Brodolom. Tagore je takođe pisao i priče, romane, pozorišne komade, eseje, mjuzikle, putopise i memoare. Bavio se i slikanjem i komponovanjem. Napisao je reči i muziku indijske nacionalne himne (Đana Gana Mana). Takođe je autor reči i melodije pesme koja je danas himna Bangladeša (Amar šonar Bangla). Umro je u svom rodnom gradu 7. avgusta 1941. godine.\nPriče dodiruju sve životne aspekte kao što su kritike sistema kasta u Indiji, dijaloga sa onostranim, problematizacije odnosa Indijaca i Angloindijaca, zapisa o odnosu sapatništva pri preživljavanju potresnih ljudskih tragedija, pa do elodramskog sagledavanja odnosa na relaciji muž – žena i majka – dete.\nKnjigom “ Gladno kamenje i druge priče” je bengalsku i indijsku kratku priču uspešno uzdigao na nivo ozbiljne umetničke forme. U martu 2004.god. grupa naučnika iz različitih zemalja okupila se da raspravlja o filozofiji Rabindranata Tagore – dobitnika Nobelove nagrade za književnost 1913.god. i vodećeg obrazovnog inovatora.\nNjegovi obrazovni eksperimenti koji su imali širokog uticaja u Evropi, Japanu i SAD fokusirali su se na osnaživanje učenika kroz prakse sokratske rasprave, izlaganju mnoštvu svetskih kultura, a pre svega uvođenju muzike, pozorišta, pleas, lepih umetnosti u sve delove nastavnog programa. U Indiji se njegove ideje danas zapostavljaju zbog nove koncepcije koja je fokusirana na profit, a samim tim postavila na sporedan kolosek celu zamisao kritičkog i imaginativnog samorazvoja\nputem koje je Tagore formirao tako mnogo građana napredne indijske demokratije.\n“Jurimo za stvarima koje nas štite, gode nam i pružaju nam utehu, t.j. našom materijalnom “oblogom.” Zaboravlja se na dušu, na značenje misli koja izlazi iz duše i povezuje osobu sa svetom na bogat, suptilan i komplikovan način; na značenje prilaska drugoj osobi kao duši, a ne kao pukom korisnom instrumentu ili prepreci na sopstvenom putu; na to šta znači pričati kao neko ko ima dušu sa nekim drugim koga vidimo\nkao jednako dubokog i kompleksnog.” Iz ovih reči vidi se suština značenja reči “Duša” koja je za Tagore značila sposobnost misli i imaginacije koje nas čine ljudima i koje naše odnose čine bogatim ljudskim odnosima, a ne odnosima pukog iskorišćavanja i manipulacije, da druge ljude vidimo kao ljudska bića, a ne samo kao objekte.\nMotiv ljubavi jedan je od najzastupljenijih i najuniverzalnijih u svim umetničkim oblicima. Poezija Rabindranata Tagorea, indijskog književnika, filozofa i dramaturga, satkana je od stihova koji to mogu dokazati. To su stihovi Univerzalne ljubavi:И дај ми снаге да снагу своју потчиним\n▪ За мене ослобођење није у одрицњу.\nIrina Pavlovic, floriterapeut u procesu edukacije\nBALKANSKE CVETNE ESENCIJE - PRAKTIČNA PRIMENA


Rasipanje toplote radijatora: približni proračun i proračun - Udžbenici vodovoda\nZadatak svakog radijatora je da efikasno zagreje prostoriju. Prema tome, jedan od najvažnijih parametara ovih uređaja je prenos toplote, koji određuje koliko će se radijator dobro nositi sa zadatkom. U nastavku ćemo razmotriti koji faktori utiču na ovaj parametar, koja toplota se prenosi iz različitih vrsta radijatora i kako je izračunati.\nŠta je prenos toplote\nDakle, prenos toplote naziva se indikator koji označava količinu toplote koju uređaj prenosi tokom određenog vremenskog perioda. Često se ovaj parametar naziva i termička snaga, radijatorska snaga ili toplotni fluks. Mjeri se u vatima, skraćeno - vatima.\nMeđutim, u nekim izvorima ovaj parametar se meri kalorijama na sat - 1 W odgovara 859,8 cal / h. Međutim, takvo merenje je retko.\nTreba napomenuti da prenos toplote iz baterije vrši tri procesa:\nSvaka baterija prenosi toplotu na sva tri načina, ali različiti uređaji za grijanje imaju različit odnos. U stvari, radijatori se nazivaju samo oni uređaji u kojima se najmanje 25% toplote prenosi direktnim zračenjem. Međutim, ovaj izraz dobija šire značenje, zbog čega se koristi i za konvekcione uređaje.\nIzračunavanje prenosa toplote\nPri uređivanju sistema grejanja sopstvenim rukama, računanje potrebne snage uređaja zaslužuje pažnju. Izbor i njihova količina zavisi od toga. S jedne strane, svaki vlasnik pokušava da uštedi novac, tako da nema smisla kupiti dodatne baterije, ali sa druge strane, ukoliko to nije dovoljno, nećete moći održavati ugodnu temperaturu u vašem domu.\nPostoje dve metode za izračunavanje toplotne energije radijatora potrebne za zagrevanje prostorije:\nPribližni proračun koji se zasniva na činjenici da je za 10 kvadratnih metara prostorije koja ima jedan prozor i jedan spoljni zid potreban jedan kilovat snage. Ako soba ima dva spoljašnja zidna vrata, onda je potrebno zagrevati 1,3 kW.\nIzračunavanje po formuli je komplikovanija metoda, ali istovremeno omogućavajući dobijanje preciznije vrednosti.\nIspod je detaljan pogled na svaku od ovih metoda.\nDa biste izračunali radijatorske radijatore za prenos toplote neophodne za zagrevanje prostora, potrebno je da znate sledeće parametre:\nIspod se nalazi radijator za prenos toplote od različitih materijala:\nTip Efikasnost jednog odseka na temperaturi od 80 stepeni\nLiveno gvožđe 125-160 W\nAluminijum 200 vati\nObratite pažnju! Efikasnost radijatora utiče na način povezivanja. Najefikasniji se smatra jednosmernom vezom, u kojoj se rashladna tečnost isporučuje odozgo i povratak izlazi odozdo. Za uređaje sa velikim brojem sekcija, dijagonalna veza je efikasnija.\nNa primjer, prostorija ima površinu od 18 kvadratnih metara, a u njemu se planira ugradnja livenih gvožđa. S obzirom da je izlaz toplote radijatora 160 W po odeljku, u našem slučaju trebamo - (18: 150) x100 = 11.25 ~ 12 sekcija.\nObratite pažnju! Na prodaju možete pronaći čvrste čelične ploče. Da biste izračunali potrebnu snagu, potreban vam je sto prenosa toplote sa radijatora za grejanje, koji obično nude proizvođači.\nDa biste dobili željenu vrijednost, morate koristiti sljedeću formulu - P = Sxhx41, gdje:\nh - visina sobe.\nS je njegova oblast.\n41 - je standardni indikator minimalne snage po kubnom metru zapremine.\nDobijena vrijednost treba podijeliti sa nominalnom snagom odseka kako bi se saznao potreban broj.\nSavjet! Ako se, kao rezultat proračuna, dobije frakcioni broj, treba ga zaokružiti naviše, jer će nedostatak snage imati mnogo veći uticaj na udobnost prostora nego na višku.\nKarakteristike uređaja različitih tipova\nKao što smo saznali, karakteristike prenosa toplote radijatora grejanja u velikoj mjeri zavise od materijala iz kojih su napravljeni.\nU nastavku ćemo detaljnije pogledati karakteristike prenosa toplote različitih tipova baterija:\nLiveno gvožđe - razlikuju se u najnižoj efikasnosti. Štaviše, ovaj parametar zavisi od međusobnog prostora. To je zbog njegovog velikog trčenja - od 120 do 160 vati. Razmena toplote se uglavnom javlja usled direktnog zračenja, a samo 20 procenata dolazi od konvekcije.\nPanel - prenos toplote čeličnih radijatora nije mnogo veći od livenog gvožđa, međutim, kako bi se poboljšao prenos toplote, dizajn je izrađen od nekoliko panela, između kojih se nalaze peraje. Dakle, proporcija konvektivnog prenosa toplote značajno se povećava.\nAluminijum - efikasnost je znatno veća od prethodne dve vrste uređaja, međutim, opseg ovakvih baterija je ograničen. Činjenica je da nisu dizajnirani za visoki pritisak, koji je dostupan u centralizovanim sistemima, a dizajnirani su tako da rade isključivo na prečišćenom rashladnom tečaju.\nBimetalni - u pogledu efikasnosti, oni čak i premašuju aluminijumske uređaje, a istovremeno su izdržljivi, što omogućava njihovo korištenje u centralizovanim sistemima. Naravno, cena ovih uređaja je najviša, ali zahvaljujući visokoj snazi, moguće je ugraditi radijatore sa manje sekcija nego da ih malo spremite.\nObratite pažnju! Da bi radijator radio na punoj snazi, mora biti pravilno instaliran - bez nagiba i na određenoj udaljenosti od zida, prema zahtevu instrukcija. Korišćenje reflektujućeg penofol fiksiranog na zid takođe će pomoći u povećanju efikasnosti.\nOvde su, možda, najvažnije tačke koje treba da znate o toplotnom toku radijatora kako biste ispravno izračunali sistem grejanja i ne smijete da se grešite njihovim izborom.\nTermička snaga radijatora je jedna od njihovih najvažnijih karakteristika. Stoga se na osnovu toga vrši proračun sistema grijanja stanova, bez kojeg je nemoguće osigurati njegovo udobno zagrijavanje u zimskom periodu.\nMožete čitati više korisnih informacija o glasovnoj temi iz video snimka u ovom članku.


Pozorišni Festival "Upad" | Kultivator\nPozorišni festival “Upad”\nPozorišni festival „Upad“, koji je prošle godine pokrenuo Studentski kulturni centar Novi Sad sa ciljem unapređenja pozorišne umetnosti za mlade, održava se od 19. oktobra do 1. novembra u Novom Sadu i predstavlja deo aktivnosti na međunarodnom EU projektu „BeSpectActive!“. „Upad“ je prepoznatljiv po tome što selekciju predstava prave aktivni mladi gledaoci, a ovogodišnji drugi Festival će biti specifičan jer će se osam predstava koje su mladi Selektori odabrali igrati i na nekoliko lokacija u Novom Sadu koje su i tematski vezane za same predstave. Pored selekcije, kreiranja naziva Festivala, mladima je poverena i uloga moderatora razgovora sa autorima koji će se voditi nakon svake predstave.\nTako će Novosadsko pozorište/Újvidéki Színház biti domaćin pet predstava tokom poslednje dve nedelje oktobra:\nponedeljak, 19. 10. u 20.00 „Sakrij se negdje daleko. Do smrti.“ – autorski projekat Kristiana Žana Mišela Jalžečića i Doroteje Šušak u produkciji Arterarija iz Zagreba.\nsreda, 21.10. u 20.00 „Indigo“ rađena u koprodukciji Kreativnog centra CEKOM, organizacije, Kulturkick-a i Kulturnog centra Zrenjanina.Tekst potpisuju: Dušan Kalejski i Predrag Karanjac.\nčetvrtak, 22.10. u 20.00 monodrama „Noćni pisac” svestranog belgijskog umetnika Jana Fabra, u maestralnom izvođenju Slobodana Beštića u izvođenju Narodnog pozorište iz Beograda.\nponedeljak, 26. 10. u 20.00 „Negri ili Ljubov ko sočelovekom svojim“ pobednik 55. Festivala profesionalnih pozorišta Srbije „Joakim Knjaževsko-srpskog teatra u režiji Anđelke Nikolić.\nsreda, 28. 10. u 20.00 „Dragi tata“, Teatar 021, Beograd, po tekstu Milene Bogavac, a u režiji Nataše Radonjić.\npetak, 23. 10. u 19.00 Gimnaziji „Laza Kostić“ na Telepu gostuje Prva kragujevačka gimnazija sa predstavom „Ona“.\nU Spomen-zbirci Pavla Beljanskog, 24. 10. biće izvedena predstava „Šest portreta Pavla Beljanskog“ u dva termina, od 15.00 i 18.00 časova i koja je realizovana kao deo projekta „Muzeja mladih“, u okviru programa Omladinske prestonice Evrope Novi Sad 2019 – OPENS, a uz podršku Fondacije „Novi Sad 2021 – Evropska prestonica kulture“ u organizaciji Teatra mladih „Mišolovka“.\nPrisustvo predstavi je besplatno, a publika može da rezerviše mesta putem telefona 021/472 99 66, 528-185.\nTakođe u dva termina u Srpskom narodnom pozorištu u nedelju 1.11. od 18.00 i 21.00 čas igraće se predstava „Za šta biste dali svoj život?“, koja je rađena u koprodukciji sa: East Westa Centar, Teatar Promena Novi Sad, Bosansko narodno pozorište Zenica, Novosadsko pozorište/Újvidéki Színház Novi Sad i u saradnji sa Studentski kulturni centar Novi Sad i Centar za mlade Novo Sarajevo.\nUlaznice za predstave se mogu rezervisati i kupiti na blagajni pozorišta u kojima se predstave igraju, po ceni od 500 dinara, a za studente i srednjoškolce 250 dinara.\nSKC Novi Sad, kao organizator događaja moli posetioce da nose zaštitne maske i poštuju distancu.\nProjekat je podržalo Ministarstvo kulture i informisanja RS i Fondacija „Novi Sad 2021 – Evropska prestonica kulture“.\nTags: festival, Novi Sad, Upad\n19. okt. 2020. - 01. nov. 2020.\n500 dinara, a za srednjoškolce i studente 250


20/06/2019 - 03:34\nAna Korać pre nekoliko dana je sa zadrugarskom mladom Sanjom Stanković slavila devojačko veče na Rajskom ostrvu rijalitija. Tom prilikom, Koraćeva je tada zaboravila svoje stvari na ostrvu, kao i sredstva za higijenu, te je prekršila pravila zbog kog su sada ona i David kažnjeni.\nNaime, ona je prethodne noći sa dečkom rešila da skoči u jezero, malo se rashladi i taman ode po stvari. Međutim, na ovaj način samo je stala na žulj Velikom šefu, od kog za tu akciju nisu uzeli dozvolu.\n“Dragi zadrugari, ne znamo da li se neko od vas pravi lud, ali jasno je da je kupanje u jezeru zabranjeno, osim kada Veliki šef to dozvoli. Milion puta smo vam progledali kroz prste, ali problem je u tome što je jezero ovih dana u procesu čišćenja i kupanje apsolutno nije dozvoljeno, jer nije bezbedno. Upad u bilo koju novu prostoriju bez odobrenja Velikog šefa je zabranjeno, ali David i Ana očigledno misle da za njih pravila ne važe i da mogu da rade šta hoće. Zbog kršenja pravila i upadanja u Rajsko ostrvo, doneli smo odluku da Ana i David budu kažnjeni nedeljnim honorarom”, pisalo je u pismu Velikog šefa.


Autor: Ana Sofrenović (vokalna umetnica)\nIzvođači: Ana Sofrenović (vokalna umetnica) i Gunnlaug Thorvaldsdottir (vokalna umetnica i kompozitorka)\nSaradnik: Dorijan Kolundžija (umetnik)\nPerformans je izveden u martu 2011. na dve lokacije Beograd (Srbija) i Rim (Italija)\nRad Međuprostor bavi se istraživanjem prostora koji se neprestano iznova definišu u odnosu na njihovu primenu i trenutak: sadašnji i prošli, pripremljeni i improvizovani, oslobođeni i manipulisani, unutarnji i spoljnji, prisutni i odsutni. Čitavo istraživanje se, naravno, sprovodi u kontekstu živog izvođenja sa izvođačem koji je prisutan u jednom prostoru, publika u drugom a umetnik saradnik u trećem. U kom trenutku i na koji način se ovi prostori mogu preplitati i na koji način mogu uticati jedan na drugog jeste pitanje kojim se ovaj projekat bavi. Tim pitanjem se rad ne bavi samo u okviru mogućnosti ponuđene nove platforme, već i u kontekstu istraživanja budućnosti živog nastupa u doba sve pristunije tehnologije i fenomena interneta koji u sve širem smislu dozvoljavaju gotovo istovremeno prisustvo u više prostora.\nAutor projekta Ana Sofrenović, koja je svoju umetničku praksu i iskustvo godinama sticala u okviru kinematografije, pozorišta i muzike, kako u Srbiji tako i u inostranstvu, poslednjih pet godina se bavi istraživanjem različitih pristupa živom izvođenju, kao i istraživanjem ljudskog glasa kao bezgraničnog kreativnog prostora. Za umetnika saradnika na ovom projektu i izvođača iz drugog prostora, Ana je pozvala islandsku vokalistkinju i kompozitorku Gunnlaug Thorvadsdottir, umetnicu sa kojom blisko sarađuje već nekoliko godina. Gunnlaug je svoj glas još od najranijeg detinjstva razvijala oponašajući zvukove ptica i samim tim razvila vokalni aparat na sasvim specifičan način. S obzirom da Ana i Gunnlaug žive u različitim zemljama i nemaju često prilike da se sretnu, svoj umetnički i prijateljski odnos već godinama razvijaju najviše virtuelnim putem, te se od samog početka njihovog poznanstva bave pitanjem prostora, prisustva i vremena kao i njihove relativnosti.\nAna Sofrenović diplomirala je na Fakultetu dramskih umetnosti u Beogradu.\nNakon studija uporedo razvija svoju glumačku i muzičku karijeru. Ostvarila je veliki broj uloga u mnogim domaćim filmovima i pozorišnim predstavama, kao i u nekoliko značajnih engleskih televizijskih serija za BBC i ITV. Glas je školovala kod Mary Hammond, šefa katedre za muzički teatar na Kraljevskoj muzičkoj akademiji u Londonu. Njeno pevačko iskustvo proteže se od rock i jazz muzike do opere i savremene avangardne muzike. Sarađivala je sa mnogim muzičarima i kompozitorima, kako u zemlji tako i u inostranstvu. U januaru 2006. godine nastupala je na koncertu u Karnegi Hol-u u Njujorku, u okviru masterklasa kultne američke avangardne kompozitorke i vokalistkinje Meredith Monk. U 2008. godini je, na poziv Jugokoncerta, postavila svoju prvu autorsku predstavu savremenog muzičkog teatra –CODA. Nastupala je i u operi Invisible Gypsy, kompozitora Zorana Tairovića. U okviru umetničke stipendije američke fondacije ArtsLink 2009. godine je nastupila u novom komadu Meredith Monk Songs of Ascension, izvedenom na Bruklinskoj akademiji muzike u Njujorku i bila gost Dramskog odseka na Jejl univerzitetu. Redovno posećuje radionice po svetu koje se bave interdisciplinarnim performansom kao i istraživanjem ljudskog glasa kao neograničenog kreativnog prostora. Posvetila se i edukativnom radu u sferi performansa. Uz podršku američke fondacije ArtsLInk, Dance Theatre Workshop-a, kao i Zagrebačkog studentskog centra, realizovala je projekat TRACES u saradnji sa američkim vokalistom i koreografom Peterom Sciscioli-em sa kojim je u aprilu 2011. godine nastupila u Zagrebu, Beogradu, i čuvenom eksperimentalnom pozoristu LA MAMA u Njujorku.\nGunnlaug Thorvaldsdottir rođena je 1976. godine u Rejkjaviku na Islandu. Od najranijeg detinjstva počela je da proizvodi neobične zvuke glasom i već sa tri godine počinje da oponaša zvuke ptica. Kao tinejdžerka, privukla je pažnju javnosti svojim imitacijama zvukova ptica i vokalnim sposobnostima. Tada i počinje da nastupa na radiju i televiziji sa originalnim izvedbama poezije i muzičkim improvizacijama. Gunnlaug je realizovala brojne vokalne nastupe za radio drame, filmove i CD-ove. U periodu od 2003-2005. Gunnlaug je dobila poziv da radi na muzičkom odseku Istraživačkog instituta za umetnost i komunikaciju Fabrica u Italiji. U okviru Instituta radila je sa kompozitorom Andrea Molino-om kao solista u multimedijalnom muzičkom pozorišnom komadu Credo koji je premijerno izveden 2004. u Staatstheater Karlsruhe, a zatim i u Stazione Termini u Rimu u pratnji Orchestra del Maggio Musicale Fiorentino i to povodom svetskog samita laureata Nobelove nagrade za mir. U julu 2005. komad je otvorio Queensland Music Festival u Brisbejnu, Australija.\nU Institutu Fabrica Gunnlaug je napravila i svoj prvo solo CD Survival machine koji je kasnije razvijen u solo performans premijerno prikazan u Pompidou Center-u u Parizu, oktobra 2006.godine. David Moss je svrstao Gunnlaug među 13 najinovativnijih vokalnih umetnika u svetu koji su predstavljeni na CD izdanju Blood, muscles, air.\nGunnlaug se pojavila u dokumentarnom filmu Ketill Larsen, a uradila je i muziku za kratki film A’mare, koji je prikazan na Sundance filmskom festivalu 2009. godine i I-DO-Air koji je osvojio BAFTA nagradu za najbolji kratki film. Autor je i muzike za kratki film Chalk koji je prikazan na Berlinskom filmskom festivalu 2011. Gunnlaug živi u Rimu gde radi sa kompozitorom Maurizio Squillante-om.


Dodjela novčane pomoći za nabavku obaveznih udžbenika učenicima – djeci branilaca: Preliminarna lista | Kakanj-X\nDodjela novčane pomoći za nabavku obaveznih udžbenika učenicima – djeci branilaca: Preliminarna lista\nNakon objave javnog konkurs za dodjelu novčane pomoći za nabavku obaveznih udžbenika učenicima – djeci branilaca za školsku 2015/2016. godinu, te nakon prijema aplikacija, sačinjena je preliminarna lista kandidata koja sadrži informacije o bodovanju aplikacija.\nUkoliko neki od kandidata smatraju da nisu pravilno bodovani mogu uputiti zahtjev za preispitivanje preliminarne liste. Zahtjev se upućuje Službi za boračko-invalidsku zaštitu Općine Kakanj (Alije Izetbegovića 123, Kakanj).\nKrajnji rok za dostavu zahtjeva je 7. august 2015. godine.\nDakle, na listi su imena kandidata sa brojem bodova, ali to ne znači da im je odobrena novčana pomoć.\nOdluku o konačnoj listi i broju učenika kojima će biti dodijeljena pomoć za nabavku udžbenika donijet će Ministarstvo za boračka pitanja ZDK.\nKriteriji za bodovanje utvrđeni su odredbama članova 17. do 19. Uredbe o prednosti u školovanju branilaca i članova njihovih porodica. Uredba se može preuzeti klikom ovdje, tako da svi kandidati mogu i sami izvršiti bodovanje svoje aplikacije, te na taj način provjeriti tačnost bodovanja.\nP.S. Da ne bi bilo zabune, na listi su imena roditelja, a u rubrikama podaci o školi i razredu učenika (Press Općine Kakanj)


Sve više migranata duž bugarske granice sa Srbijom – Energy Press\nSve više migranata duž bugarske granice sa Srbijom\nNa istočnom dijelu granice Srbije prema Bugraskoj, u područjima oko Negotina i Dimitrovgrada, u posljednja dva tjedna porastao je pritisak za ilegalni ulazak migranata u Srbiju, izjavio je u četvrtak glasnogovornik zajedničkih snaga srbijanske vojske i policije čije patrole su u ophodnji granica s Makedonijom i Bugarskom.\n“Migranti na sve načine pokušavaju ilegalno ući u Srbiju, koristeći šume i nepristupačne predjele za koje misle da ih naše patrole neće uočiti … Mijenjamo taktiku svakodnevno kako bismo ih mogli spriječiti u tome”, izjavio je za Radio-televiziju Srbije predstavnik zajedničkih snaga vojske i policije Srbije Jovan Krivokapić.\nSrbijanska vojska i policija od 22. lipnja su, odlukom vlade, u svakodnevnim ophodnjama duž granica i po dubini teritorija uz granice s Makedonijom i Bugarskom, odakle je najveći pritisak migranata koji nastoje ilegalno ući u Srbiju i dalje, preko Mađarske i Hrvatske, u zapadne zemlje Europske unije.\nKrivokapić je priopćio da je od sredine lipnja do danas otkriveno oko 7.500 ljudi koji su pokušali ilegalno ući na teritorij Srbije, a sprječavajući ih u tome prekinuto je i nekoliko lanaca krijumčarenja ljudi, što je, kako kaže, “jedan od prioriteta zajedničkih snaga vojske i policije”. “Sinoć je uhvaćena jedna skupina od 50 migranata sa krijumčarom, državljaninom Srbije, iz Vranjske Banje”, rekao je Krivokapić.\nOdgovarajući na pitanje bi li podizanje ograda na granicama moglo biti jedno od rješenja za sprječavanje ilegalnih migranata, Krivokapić je rekao da takvu odluku mogu donijeti državni organi, a obveza zajedničkih snaga vojske i policije je da odluke države provedu na terenu. Od kad su počele zajedničke ophodnje granica prema Makedoniji i Bugarskoj, od 22. lipnja do danas, zajedničke snage Vojske Srbije i MUP Srbije otkrile su ukupno više od 7.500 migranata pri pokušaju da ilegalno pređu državnu granicu Srbije. Svi koji ne odustanu od ulaska u Srbiju smještaju se u prihvatne centre i podvrgavaju daljoj proceduri po međunarodnim propisima i konvencijama.\nSrbijanski ministar rada i socijalne skrbi Aleksandar Vulin najavio je ranije da bi Srbija mogla poduzeti radikalnije mjere u sprječavanju ilegalnih migracija, poglavito jer je u posljednje vrijeme riječ uglavnom o ekonomskim migrantima iz Pakistana i Afganistana Vulin kaže kako je vrijeme da predloži premijeru “neke drastičnije mjere” budući da se struktura migranata promijenila, te da je među njima sve više ekonomskih migranata. “Imamo vojsku i policiju na granicama, ali možda su i barijere ili postavljanje određenih prepreka jedno od rješenja da se smanji broj migranata … Ekonomski migranti ne mogu ići nigdje u Europu, pa onda ne mogu ostati ni u Srbiji”, poručio je Vulin.\nMigrantska kriza bila jedna od tema sastanka premijera Srbije, Bugarske i Mađarske Aleksandra Vučića, Bojka Borisova i Viktora Orbana prije dva dana u Burgasu. Oni su, prema Vulinovim riječima, razgovarali “o trenutnom statusu migrantske krize i posebnu pažnju poklonili promijenjenoj strukturi migranata”, a izrazili su visoku zabrinutost što se migrantska i izbjeglička kriza ne završavaju.


Radio Boom93 :: Srbija :: Održan protest u Beogradu, građani poručili: Nećemo ćutati\nNaslovna | Info | Srbija | Održan protest u Beogradu, građani poručili: Nećemo ćutati\n02. 02. 2019. Beograd\nOdržan protest u Beogradu, građani poručili: Nećemo ćutati\nDeveti po redu protest "Jedan od pet miliona" održan je u Beogradu. Građani su ispred Predsedništva Srbije ostavili predsedniku Vučiću kutije s porukama zašto protestuju, a ulazna vrata RTS-a izlepili su plakatima na kojima su kao jedno spojena lica Dragana Bujoševića i Željka Mitrovića. Na početku protesta pročitano je pismo studenata FPN-a.\nNa protestu su govorili profesorka Filozofskog fakulteta Marija Bogdanović, a predstavnica udruženja malinara Slađana Stanković i umetnik Marko Šelić Marčelo.\nMarija Bogdanović je izjavila da je broj univerzitetskih profesora i saradnika koji podržavaju proteste sve veći, uprkos tvrdnjama ministra prosvete Mladena Šarčevića da "tu nema ozbiljnih imena".\nMarko Šelić Marčelo poručio je sa protesta u Beogradu da živimo u svetu iz Vučićeve glave i da postajemo puni mržnje. "Malo je to, kaže Šarčević, ja kažem mnogo je, došlo je preko glave i dalje neće moći", rekao je on.\nPrema njenim rečima, oni već dve godine vode razgovore sa vlašću, ali dobijaju "samo prašinu u očima".\n"Dižemo glas protiv nepravde, lažnih privatizacija i reformi koji ne vode ničem dobrim već strahu za golu egzistenciju i sigurnom odlasku mladih", kazala je Stanković.\nNa početku protesta pročitano je pismo studenata Fakulteta političkih nauka, koji su, između ostalog, zatražili ostavku ministra prosvete Mladena Šarčevića, jer je nedavno, gostujući na N1 ljude iz akademske zajednice koji su podržali proteste nazvao "neozbiljnim imenima".\nOkupljeni su duvali u pištaljke i nosili transparente na kojima je pisalo "Srušio se Savamalu, al ti ne dam štalu", "Našu dedovinu krčmiti nećete", "Uništili ste najveću fabriku na otvorenom", "Pošta - poštarima, stranke političarima", "Ne trebaju nam Pupsovci, trebaju nam stručnjaci".\nNa protestu su bili i predstavnici levog bloka koji su nosili crvene zastave i transparent "Dole Vučić, dole kapitalizam", a tu su bili i malinari koji su istakli table sa imenima gradova iz kojih dolaze.\nMeđu okupljenima su bili i lideri Saveza za Srbiju Dragan Đilas, Boško Obradović, Borko Stefanović, Janko Veselinović...\nProtestu su se pridružili i studenti sa FPN-a, koji su ranije danas pozvali sve studente u Srbiji da im se pridruže u pobuni protiv politike predsednika države Aleksandra Vučića, a zatražili su i ostavku ministra prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladena Šarčevića zbog nazivanja ljudi iz akademske zajednice "neozbiljnim imenima".\nPredstavnici Pokreta ujedinjenih fantomki doneli kutije\nIspred zgrade Predsedništva Srbije organizatori beogradskog protesta "Jedan od pet miliona" ostavili su tri kutuje u koje su potom građani počeli da ostavljaju poruke sa objašnjem zašto učestvuju u protestnoj šetnji.\nKutije su doneli predstavnici Pokreta ujedinjenih fantomki, koji su na kutijama ostavili fantomke i poruku "Kada vidiš fantomku na glavu je stavi, što da budeš skriveni, budi fantom pravi".\n"Ako treba doći ćemo u ponedeljak i u pet ujutru da isporučimo pisma", kazala je Anasonović.\nOkupljeni su ispred zgrade Predsedništva skandirali "Ua" i "Vučiću, pederu".\n"Cenzurisano" ispred zgrade RTS-a\nSa razglasa je emitovan poziv Bujoševiću da podnese ostavku sa "mesta koje je uzurpirao", kao i glavnom i odgovornom uredniku Informativnog programa Nenadu Lj. Stefanoviću da se prestane sa "lažima predsednika Aleksandra Vučića kao da su istinite".\nOko ulaza u zgradu RTS-a postavljena je traka "Cenzurisano", a na platou te medijske kuće upaljene su baklje i postavljen veliki transparent "Gotov je".\nTakođe, na vrata je zalepljena stara poruka nekadašnjeg pokreta "Otpor" sa stisnutom pesnicom i porukom "Gotov je".\nPrethodno su članovi Pokreta ujedinjenih fantoma postavili ružičaste četke na vratima RTS-a sa poruka "Dragane Bujoševiću da se menje prljaš, poklon četke da se istrljaš", "Da li ćeš obraz ili wc šolju, Pokret ujedinjenih fantoma to tebi ostavljana na volju".\nNa sledećoj poruci je postavljeno uputstvo "Iskorišćene četke poslati na Andrićev venac".\nSve vreme je sa razglasa puštana špica "Dnevnika", čule su se sirene koje zavijaju, a građani su skandirali "Vučiću, lopove".\n"Vlast neće izdržati talas slobode"\nProtest je završen ispred zgrade lista "Politika" čija su vrata učesnici izlepili trakama "Cenzurasano", "Počelo je" i "Jedan od pet miliona".\n"Brojaće do pet miliona", rekla je ona i pozvala građane da se okupe u isto vreme sledeće subote, 9. februara.\nOkupljeni su aplauzom pozdravili "hrabre ljude iz Kosovske Mitrovice", koji su večeras prvi put protestovali u tom gradu.\nAnasonović je kazala da su na protest u Beograd došli studenti sa svih fakulteta koji poručuju ministru prosvete Mladenu Šarčeviću "da neće on govoriti ko je pravo profesorsko ime".\n"Nećemo ćutati, to je poruka vlastima", kazala je Anasonović.\nPrvi protest protiv nasilja pod nazivom "Stop krvavim košuljama" održan je u Kruševcu 30. novembra 2018. godine, zbog napada na jednog od lidera Saveza za Srbiju Borka Stefanovića i još dvojicu aktivista u tom gradu.\nNa godišnjicu ubistva lidera Građanske inicijative SDP Olivera Ivanovića, 16. januara, organizovana je šetnja do Hrama Svetog Save, gde su zapaljene sveće.\nZahtevi su dopunjavani, pa je od RTS-a zatraženo da protestima posveti pet minuta u svojim informativnim programima, jednako izveštavanje o svim političkim opcijama na javnom medijskom servisu, pronalazak počinilaca i nalogodavaca ubistva Ivanovića i napada na novinara Milana Jovanovića.\nProtesti se održavaju u nizu gradova, podršku su im dali brojni profesori univerziteta, advokati i umetnici.


Romska djeca više upisuju školu, prepreke u obrazovanju i dalje postoje | RAE Portal \_z\nYou are here: Home / VIJESTI / IZ CRNE GORE / Romska djeca više upisuju školu, prepreke u obrazovanju i dalje postoje\nPosted by: admin сеп 4, 2018\tin IZ CRNE GORE, VIJESTI Leave a comment\nSamir Jaha iz NVO Mladi Romi smatra da u školama postoji indirektna diskriminacija, o kojoj se malo govori.\nU Crnoj Gori ove godine biće više osnovaca, srednjoškolaca i studenata romske populacije nego prošle, saopštili su iz Ministarstva prosvjete, a u nevladinoj organizaciji Mladi Romi smatraju da i dalje postoje prepreke kada je u pitanju obrazovanje te populacije.\nIzvršni direktor nevladine organizacije (NVO) Mladi Romi, Samir Jaha je, u izjavi za PR Centar, rekao da su istraživanja i razgovori sa roditeljima i predstavnicima škola, pokazali da, kada je riječ o obrazovanju romske djece, prepreka iz godine u godinu ima manje, ali da i dalje postoje.\n„Te prepreke su uglavnom zbog lošeg materijanog stanja roditelja, ako pitate njih. Kada je riječ o institucijama, tu donekle imamo percepciju da postoji nedovoljan nivo zainteresovanosti sa jedne strane, a sa druge strane, svijesti o važnosti obrazovanja. U svakom slučaju, mišljenja sam da se to vremenom, polako mijenja“, kazao je Jaha.\nOn je rekao da država sprovodi afirmativne akcije kroz, kako je pojasnio, obezbjeđivanje udžbenika, školskog pribora za djecu od prvog do devetog razreda.\n„Ono što nama, kao nevladinim organizacijama preostaje, jeste da, nakon što je počela školska godina, provjerimo kakvo je stanje na terenu, da li su sva djeca dobila udžbenike i ono što je predvđeno programima i akcijama Ministarstva prosvjete“, kazao je Jaha.\nOn je rekao da je cilj te NVO da postoji što više ljudi iz romske zajednice na fakultetima i „to je nešto za šta se istinski zalažemo“.\n„U tom smislu, kada govorimo o mjerama koje su predviđene za srednjoškolce, a to je dodjela stipendija, po našim saznanjima, one su dodjeljene samo za prvo polugodište, dok za drugo i dalje nisu. Nadam se da će, u toku septembra to pitanje biti regulisano. Isto važi i za studente. Prema informacijama, kojima mi raspolažemo, oni nisu dobili stipendije za drugo polugodište“, istakao je Jaha.\nPrepreke na koje nailaze romska djeca i njihove porodice razlikuju se od opštine do opštine i kako je kazao, zavise od broja djece.\n„Najveći broj romske djece je u Podgorici, zatim u Beranama, Nikšiću, a poslije i u primorskim opštinama. Problemi su različiti i prepreke su različite. U nekim opštinama se više fokusiramo na kvalitet obrazovanja, jer redovnost i kvantitet djece nije problem i ne predstavlja problem, dok u određenim opštinama, prioritet se stavlja na redovnost i na kvantitet djece“, objasnio je Jaha.\nOn je rekao da je primjetno da, tamo gdje ima romskih nevladinih organizacija, postoji veći broj romske djece u školama i da je njihov uspjeh bolji.\n„Tamo gdje nema razvijenog civilnog sektora, rezultati su manji. Ono na čemu želimo da radimo jeste da ti rezultati budu ujednačeni, odnosno da sva djeca ostvaruju dobre rezultate u osnovnoj školi i upisuju srednju, a potom i fakultete“, pojasnio je Jaha.\nPrema njegovim riječima, postoji indirektna diskriminacija, o kojoj se malo govori.\n„Pitanje je kako se ta djeca osjećaju u školi, kakva je atmosfera. To takođe treba ispitati i i to je nešto o čemu želimo otvoreno da razgovaramo sa svim direktorima škola na konferenciji, koju planiramo da organizujemo do kraja mjeseca“, kazao je Jaha.\nOn smatra da je veoma važno da postoje medijatori, odnosno saradnici u nastavi i da tu aktivnost država redovno finansira.\n„Očekujem da će ove godine biti rezultata u tom smislu, posebno ako uzmemu u obzir da je Ministarstvo prosvjete u toku avgusta, već organizovalo Javni poziv za medijatore. Ta obuka traje“, kazao je Jaha.\nKao saradnici u nastavi, kako smatra, treba da budu uključeni ljudi iz romske zajednice.\n„Po mojim saznanjima imamo ljude koji nisu iz romske zajednice, a koji su se prijavili za obuku, što je dobro, ali je sa aspekta održivosti izuzetno važno da, budu uključeni, upravo ljudi iz romske zajednice. U tom smislu, ćemo zatražiti od Ministarstva prosvjete da učestvujemo u izradi kriterijuma za odabir potencijalnih saradnika u nastavi. Vrlo je važno da se odaberu ljudi koji govore romski i albanski jezik, jer je jedan od problema i jezička barijera“, rekao je Jaha.\nDirektor Direktorata za obrazovanje pripadnika manjinskih naroda i drugih nacionalnih zajednica u Ministartsvu prosvjete, Maraš Dukaj, kazao je da se ne može precizno reći koliko je romske i egipćanske djece ove školske godine upisano u vrtiće, osnovne, srednje škole i na fakultete, zbog toga što se, kako je rekao, upis nastavlja.\n„Možemo da tvrdimo da svake godine imamo sve više romske djece koja se upisuju, kada je riječ o predškolskom, osnovnom, srednjem i visokom obrazovanju. Prošle godine, bilo je 190 romske djece u predškolskom obrazovanju. Što se tiče osnovnih škola bilo je 1.854, a u srednjim školama 142 učenika. Imamo ukupno 27 studenata“, rekao je Dukaj u izjavi za PR Centar.\nOn je rekao da će ove, biti više osnovaca, srednjoškolaca i studenata romske populacije nego prošle godine.\nDukaj je istakao da je Vlada sve aktivnosti, koje se tiču obrazovanja i integrisanja Roma, planirala Strategijom 2016-2020. godine.\n„Svake godine radi se detaljan Akcioni plan, u kojem se u svim periodima predviđaju važne aktivnosti, koje se odnose na obrazovanje Roma. Sa zadovoljstvom možemo reći da od svih oblasti, koje Strategija pokriva, mi imamo najbolje rezultate“, kazao je Dukaj.\nKada je riječ o predškolskom obrazovanju, Ministarstvo prosvjete, kako je rekao, svake godine u saradnji sa relevantnim institucijama radi kampanju, a u devet najvećih crnogorskih gradova postoje pripremni vrtići.\n„Zavod za školstvo sprovodi obuku za vaspitače i finansijski podržava devet medijatora za vrijeme trajanja ovog programa. Takođe, razvijen je program za četvoromjesečno trajanje pripremnog vrtića. Do sada je to bio dvomjesečni period. U okviru ovih aktivnosti, obučeno je preko 23 nastavnika“, objasnio je Dukaj.\nOn je rekao da se svake godine radi kampanja u svim gradovima, gdje žive romska djeca u cilju njihovog upisivanja u osnovne škole.\n„Dijelimo brošure za tu djecu i njihovu familiju i na taj način ih obavještavamo o značaju obrazovanja. Do sada smo u saradnji sa Ministarstvom za ljudska i manjinska prava, obezbijedili sve udžbenike za romsku djecu od prvog do devetog razreda. Obezbjeđujemo i besplatan prevoz za svu romsku djecu, koja pohađaju osnovne škole u Podgorici. To ćemo nastaviti za Nikšić i za Berane“, kazao je Dukaj.\nRedovno se kako je kazao, organizuju ljetovanja i zimovanja za učenike RE populacije.\nDukaj je dodao da se formiraju timovi za prevenciju napuštanja školovanja, sa naglaskom, kako je rekao, na djevojčice.\n„Ti timovi postoje u opštinama Nikšić, Podgorica i Berane. Takođe, izrađen je Priručnik Upravljanje slučaja u službi sprečavanja napuštanja i odbijanja školovanja. Urađen je i protokol o postupanju i prevenciji ranog napuštanja školovanja“, naveo je Dukaj.\nPlanirano je, kako je rekao, da se za ovu školsku godinu, iz budžeta Ministarstva prosvjete finansira 20 medijatora u socijalnoj inkluziji za rad u školama, koji su do sada, kako je pojasnio, finansirani projektima.\nDukaj je rekao da se u srednjim školama isplaćuju stipendije za romsku i egipćansku djecu u iznosu od 60 eura mjesečno.\n„To je činjeno u saradnji sa Ministarstvom za ljudska i manjinska prava. Ubuduće će to raditi Ministarstvo prosvjete“, rekao je Dukaj.\nU cilju ostvarivanja boljeg kontakta između učenika i nastavnika, kako je kazao, uspostavljena je mreža mentora u svim srednjim školama, a koja podrazumijava, kako je rekao, da jedan ili više nastavnika budu zaduženi da prate grupu učenika romske i egipćanske zajednice i brinu, kako je dodao, o redovnosti i uspjehu pohađanja nastave.\nStudenti RE populacije, kako je rekao, dobijaju stipendije u iznosu od 150 eura.\n„Zakonom o visokom obrazovanju predviđeno je besplatno školovanje za studente RE populacije, koji su na prvoj godini studija. Do sada smo i druge, a ne samo studente prve godine oslobađali plaćanja školarine“, rekao je Dukaj.\nPrevious: Opština Tivat: učenici iz RE populacije Dobili školske torbe, pribor i pomoć za kupovinu knjiga\nNext: Nikšić: Romi ne spavaju zbog napada kamenjem


Beograd zvanično domaćin završnog turnira Evrolige – RADIO SPORT\nBeograd zvanično domaćin završnog turnira Evrolige\n04/03/2022 Radio SPORT Evroliga, Košarka, Vesti 0\nBeograd će biti domaćin Fajnal-fora košarkaške Evrolige, sopšteno je na sajtu takmičenja.\nBeograd je domaćinstvo preuzeo od Berlina, a završni turnir će se održati od 19. do 21. maja u Štrak arene.\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić izjavio je da je ponosan što je srpska prestonica izabrana da bude domaćin završnog turnira Evrolige.\n„Kada smo podneli kandidaturu pre nekoliko meseci nismo znali da postoje šanse da budemo domaćini već ove godine. Čim se ukazala šansa, čitav tim u gradu naporno se borio. Radili smo sa Evroligom i dobili smo priliku da ponovo budemo domaćini kao 2018. godine“, rekao je Vesić.\nVesić je rekao da je za Grad ovo velika čast – da ponovo bude dobar organizator i da bude bolji domaćini nego 2018.godine.\n„Ovo je prilika i da promovišemo grad. Ovo je dokaz da je Beograd jedan od gradova u Evropi u koji svi žele da dođu i gde se osećaju bezbedno. U samo nekoliko meseci ćemo imati Svetsko prvenstvo u dvorani u atletici i završni turnir Evrolige. Zaista sam srećan što je Beograd postao grad za sve u Evropi i svetu i koliko smo u poslednjoj deceniji uspeli da promenimo imidž grada. Svi su dobrodošli, a na nama je da budemo dobri domaćini“, poručio je Vesić.\nVesić je dodao da je sa Evroligom postignut dogovor da se na svim utakmicama ove i sledeće sezone reklamira Beograd kao turistička destinacija.\nPotpredsednik Organizacionog odbora Fajnal-fora Evrolige i direktor Štark arene Goran Grbović poželeo je svima dobrodošlicu na Fajnal for Evrolige u Beogradu i zahavlio se čelnicima ovog takmičenja što su prepoznali glavni grad Srbije kao grad košarke.\n„Arena je uvek bila košarkaški hram, Beograd je košarkaški grad, Srbija je zemlja košarke o čemu svedoči i ova statua posvećena igri pod obručima ispred Štark Arene. Zato sa sigurnošću mogu da konstatujem da je Evroliga napravila pravi potez kada je domaćinstvo ovogodišnjeg Fajnal-fora poverila našoj zemlji i našem glavnom gradu“, rekao je Grbović.\nOn je istakao da će Arena biti spremna da ugosti najbolje ekipe i da će se potruditi da budelji domaćin nego 2018. godine.\n„Iako je do početka finalnog turnira ostalo svega dva i po meseca moram da naglasim da ćemo u potpunosti biti spremni da ugostimo četiri najbolja košarkaška tima Evrope i njihove navijače. Beograd je i 2018. godine bio vrhunski domaćin i besprekoran organizator Fajnal-fora, što su čelnici Evrolige sigurno imali u vidu donoseći ovakvu odluku, i zato im se još jednom zahvaljujemo na poverenju koje su nam ukazali“, rekao je Grbović.\nGoran Šašić, predsednik Organizacionog odbora Fajnal-fora Evrolige 2022, poželeo je dobordošlicu svim ljubteljima košarke iz celog sveta i rekao da je cilj da Beograd i Srbija budu najbolji mogući domaćini svima koji budu došli na Fajnal-for.\n„Imao sam tu čast i priviligeiju da drugi put vodim pregovore između Evrolige i Grada Beograda. Činjenica da smo 2018. godine završni turnir Evrolige doveli u Beograd, bila je kruna moje karijere. Sada ću obavljati funkciju predsednika Organizacionog odbora“, rekao je Šašić i zahvalio predsedniku Počasnog odbora Goranu Vesiću i Grboviću koji su uložili veliki trud i energiju kako bi Beograd ponovo bio domaćin završnog turnira Evrolige.\nDodao je da će među članovima Organizacionog odbora biti direktori KK Partizan i KK Crvena Zvezda, kao i predstavnici Ministarstva i gradskog sekretarijata.\n„Izuzetno nam je zadovoljstvo što će u Počasnom odboru biti Željko Obradović i Božidar Maljković, kao i predsednici KK Crvena Zvezda i KK Partizan, zajedno sa legendama srpske košarke kao što su Radmilo Mišović i Nenad Krstić“, rekao je Šašić i zahvalio svima koji su pružili podršku da Beograd dobije ovo domaćnistvo.\nPolufinalni mečevi igraće se u četvrtak, 19. maja, a finale u subotu 21. maja.\nKina neće prenositi Premijer ligu zbog nacističkih poruka podrške Ukrajini


Ratni sindrom i značaj očuvanja mentalnog zdravlja | RTK\nRatni sindrom i značaj očuvanja mentalnog zdravlja\nObjavljeno: petak, 25. mart 2016.\nGostujući u emisiji „Svet zdravlja,“ klinički psiholog i psihoterapeut Vojislav Đinđić podsetio je na značaj očuvanja mentalnog zdravlja, kao i na činjenicu da i danas veliki broj onih koji su bili učesnici ratova na prostorima bivše države oseća neke psihičke poremećaje, a kod njih je najzastupljeni takozvani Vijetnamski sindrom.\nPorast broja hroničnih bolesnika i njihov problem prilagođavanja izmenjenom načinu života ukazuju na sve jasniju ulogu stresa u nastajanju somatskih bolesti. Istraživanja pokazuju da 7 od 10 osoba smatra svoj život stresnim, a stres 21. veka je uglavnom mentalni i emocionalni. Stresori su brojni, poput finansijskih problema, promene posla, bolesti člana porodice ili prijatelja, dok su radosni događaji manje stresni.\nOsobe koje su izložene hroničnom stresu imaju veći rizik za oboljevanje od psihičkih i fizičkih bolesti, što vodi poremećaju ličnog, porodičnog i profesionalnog funkcionisanja upozoravaju psiholozi i savetuju realno pristupanje problemu ili izbegavanje stresora, poveravanje i druženje sa dragim osobama i stručnu pomoć u vidu psihoterapije.\nPrethodno : Retrospektivna izložba Milorada Đokića Mlađeg\nSledeće : Asfaltiranje ulica u Bivolju


Nesreća na putu Kakanj - Zenica, saobraćaj usporen Visokoin.com\nNesreća na putu Kakanj – Zenica, saobraćaj usporen\nDanas se na dionici autoputa A-1 Kakanj – Zenica dogodila saobraćajna nesreća.\nU nesreći je učestvovalo jedno vozilo, a prema prvim informacijama, vozač je izgubio kontrolu nad vozilom i udario u potporni zid.\n“Zbog saobraćajne nezgode na dionici autoputa A-1 Kakanj- Zenica jug (Zli Brijeg), saobraća se usporeno, voznom trakom”, navedeno je iz BiHAMK-a.


Na SASE sedmični promet 888.776,63 KM\n16.02.2018. / 16:53\nSARAJEVO, Na ovosedmičnom trgovanju na Sarajevskoj berzi (SASE) ostvaren je promet od 888.776,63 KM. U sklopu 74 transakcije ukupno je prometovano 76.775 vrijednosnih papira.\nU tom periodu minimalno jedna trgovina obavljena je sa 27 simbola emitenata, od čega je deset emitenata ostvarilo porast vrijednosti zvaničnog službenog kursa, dok je pad vrijednosti zabilježilo sedam emitenata.\nIndex BIFX je ove sedmice pao za 0,63 indeksna poena na 795,57 poena, što u odnosu na prošlu sedmicu iznosi pad od 0,08 posto.\nVrijednost indexa SASX-10 je u ovoj sedmici porasla za 14,78 indeksnih poena na 609,69 poena, što u odnosu na prošlosedmično trgovanje predstavlja porast od 2,48 posto.\nVrijednost indexa SASX-30 je u ovoj sedmici porasla za 20,25 indeksnih poena na 1.015,02 poena, što u odnosu na prošlosedmično trgovanje predstavlja porast od 2,04 posto.\nVrijednost SASE Islamskog indeksa – u saradnji sa BBI, SASX-BBI, pala je za 0,76 indeksnih poena na 9.479,37 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad od 0,01 posto.\nVrijednost indeksa SASX- Fundamentals, SASX-FN, porasla je za 5,35 indeksnih poena na 10.150,79 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja porast od 0,05 posto.\nNa Kotaciji privrednih društava u ovoj sedmici trgovalo se dionicama emitenta Bosnalijek d d. Sarajevo (simbol: BSNLR) u iznosu 23.015,80 KM.\nU segmentu Kotacije fondova u ovoj sedmici trgovalo se u iznosu od 516,50 KM, od čega je najveći promet ostvaren dionicama ZIF Pprof Plus d d Sarajevo (simbol: PRPFRK2) u iznosu od 417 KM.\nObavljena je trgovina obveznicama Federacije BiH u ukupnoj vrijednosti 52.466,14 KM.\nNa slobodnom tržištu – ST1 u ovoj sedmici trgovalo se u iznosu od 781.830,15 KM, od čega je najveći promet ostvaren dionicama emitenta Privredna banka d d Sarajevo (simbol: BORBRK3) u iznosu 564.326,40 KM.\nNa slobodnom tržištu – ST2 u ovoj sedmici trgovalo se u iznosu od 28.515,48 KM, od čega je najveći promet ostvaren dionicama emitenta Croatia osiguranje d.d. Ljubuški (simbol: CROSRK5) u iznosu 21.812 KM.\nNa slobodnom tržištu – ST3 u ovoj sedmici trgovalo se u iznosu od 1.225 KM dionicama emitenta Duhan d.d. Gradačac (simbol: DHNGR).\nNa Tržištu za emitente u stečaju trgovalo se dionicama emitenta Rudnik Željezne rude d.d. Vareš (simbol: RZRVR) u iznosu od 52,56 KM.\nNa vanberzanskom tržištu obavljena je transakcija dionicama emitenta Komar tvornica gipsa d.d. Donji Vakuf (simbol: KMTGRK1) u vrijednosti od 1.155 KM. U jednoj transakciji prometovano je 385 dionica, saopšteno je iz Sarajevske berze. Fena


Russell Bedford Croatia je neovisna grupa specijalizirana za poslove eksterne i interne revizije, poreznog savjetovanja, računovodstvena, ovlaštenog sudskog vještačenja iz područja računovodstva, poreza i financija te edukacija na otvorenim seminarima i konferencijama profesionalnih institucija kao i posebno pripremljenih edukacija za potrebe naših klijenata. Naši revizori posjeduju bogato iskustvo interne i eksterne revizije i revizije dogovorenih postupaka, dok računovodstveni i porezni odjel ima dva ovlaštena porezna savjetnika te ljude s dugogodišnjim iskustvom u području računovodstva.\nDruštvo je član međunarodne mreže Russell Bedford International sa sjedištem u Londonu, te čini dio međunarodne mreže neovisnih revizorskih, računovodstvenih i savjetodavnih društava. Mreža diljem Svijeta ima više od 850 partnera, više od 350 članica i zapošljava preko 7.500 djelatnika u više od 100 zemalja.


Izvor: Sportske.net arhiva vesti 11.08.2018 - Naslovi.net\nEP - Tomašević šesta, istorijsko zlato Sandre Perković!\nSrpska bacačica diska Dragana Tomašević osvojila je večeras šesto mesto na Evropskom prvenstvu u Berlinu. Tomašević je disk bacila 58 metara i 94 centimetra. Ona je taj rezultat ostvarila u drugoj seriji. Zlatnu medalju osvojila je olimpijska i… »\nSpartak ubedljivom pobedom najavio revanš sa Zvezdom!\nI ne samo to, njihov trener je uspeo da ostvari još jednu bitnu zamisao. Posle obećavajućih 1:1 u Beogradu protiv Crvene zvezde, Spartak iz Trnave večeras je još jednom obradovao svoje navijače. U četvrtom kolu šampionata Slovačke, Spartak je na… »\nSportske.net: Salcburg ne staje, pobeda za pobedom potencijalnog Zvezdinog rivala\nSL - Napredak u 94. do boda protiv Proletera!\nKruševljani u poslednjim trenucima izbegli poraz od novajlije u ligi. Fudbaleri Proletera i Napretka odigrali su večeras nerešeno 1:1, u utakmici četvrtog kola Super lige Srbije. Nemanja Čović je golom u u 27. minutu doneo prednost Proleteru, koju… »\n11.08.2018 Sportske.net, kategorije


Kina potiho povećava kupnju ruske nafte | Nafta Vijesti | Al Jazeera\nKineske kompanije popunjavaju novonastalu rupu koju su zapadni kupci ostavili nakon ruske invazije na Ukrajinu.\nKineski prekomorski uvoz ruske nafte skočit će u maju na gotovo rekordnih 1,1 miliona barela dnevno, u odnosu na 750.000 barela u prvom tromjesečju (EPA)\nKina potiho povećava kupnju nafte iz Rusije po povoljnim cijenama, popunjavajući prazninu koju su ostavili zapadni kupci koji se povlače iz poslova s Rusijom zbog njene invazije na Ukrajinu, piše Reuters.\nPotez najvećeg svjetskog uvoznika nafte uslijedio je mjesec dana nakon što je prvo smanjio uvoz iz Rusije, iz straha da će izgledati kao da otvoreno podupire Moskvu i potencijalno izloži svoje državne naftne kompanije sankcijama.\nKineski prekomorski uvoz ruske nafte skočit će u maju na gotovo rekordnih 1,1 miliona barela dnevno, u odnosu na 750.000 barela u prvom tromjesečju i 800.000 barela u 2021. godini, procjenjuje specijalizirani konsultant Vortex, prenosi Hina.\nUnipec, trgovačko ogranak najveće azijske rafinerije Sinopec, predvodi kupovinu zajedno sa Zhenhua Oilom, sastavnicom kineskog odbrambenog konglomerata Norinco, pokazuju podaci brodara i trgovaca koje je Reuters imao na uvidu. Trgovački izvori kazuju da je kompanija registrovana u Hong Kongu Livna Shipping, odnedavna glavni otpremnik ruske nafte u Kinu.\nKompanije popunjavaju novonastalu rupu koju su zapadni kupci ostavili nakon ruske invazije na Ukrajinu, iznosi Reuters, jer su Sjedinjene Američke Države, Britanija i neki drugi ključni kupci nafte zabranili uvoz ruske nafte ubrzo nakon invazije. Evropska unija pak dovršava plan daljnjeg kruga sankcija, uključujući zabranu kupnje ruske nafte. Mnoge evropske rafinerije već su prestale kupovati od Rusije iz straha da će naletjeti na sankcije ili privući negativan publicitet.\nVitol i Trafigura, veliki svjetski trgovci, postupno su obustavili kupnju od Rosnefta, najvećeg ruskog proizvođača nafte, uoči 15. maja i stupanja na snagu EU-ovih pravila o zabrani kupnje ruske nafte osim ako je “strogo nužno” za osiguranje energetskih potreba EU-a.\n“Stanje je počelo dobivati drastičan zaokret nakon izlaska Vitola i Trafigure, što je stvorilo vakuum, a mogle su ga popuniti samo kompanije koje mogu pružiti vrijednost i imaju povjerenje ruskih kolega”, rekao je jedan kineski trgovac koji je želio ostati anoniman.\nNiska cijena ruske nafte – spot cijene na fizičkom tržištu su prema trgovačkim izvorima oko 29 dolara niže po barelu u odnosu na one prije invazije – prava su blagodat za kineske rafinerije sučeljene sa smanjenjem marži zbog usporavanja ekonomije. Cijena je znatno ispod konkurentskih barela s Bliskog istoka, Afrike, Evrope i SAD-a.\nKina zasebno prima oko 800.000 barela dnevno ruske nafte preko naftovoda prema vladinim ugovorima. To bi povećalo uvoz u maju na gotovo dva miliona barela dnevno, ili na 15 posto ukupne potražnje Kine. Za Rusiju, prodaja nafte pomaže u ublažavanju sankcija na njenu ekonomiju.\nKineske kompanije u državnom vlasništvu, predvođene Sinopecom i Zhenhuom, u maju će povećati kupnju. Samo Sinopec će vjerojatno kupiti najmanje deset isporuka preko ESPO-a (naftovod Istočni Sibir–Tihi ocean) u maju i udvostručiti svoj volumen prije invazije, a neka trgovanja bila su po rekordnom popustu od 20 dolara po barelu ispod referentne cijene sirove nafte u Dubaiju, rekla su trojica trgovaca.\nSinopec, Zhenhua i Livna transportiraju više nafte iz ruskih luka na Baltičkom moru na sjeverozapad Evrope i izvoznog čvorišta Dalekog istoka Kozmino.\nZhenhua, najmanji kineski trgovac naftom u državnom vlasništvu, unajmio je brodove za transport ruske nafte, prema podacima o otpremi i trgovcima koji su upoznati s tim pitanjem. North Petroleum International, podružnica Zhenhua, ukrcala je dvije ESPO isporuke početkom maja i još dva tereta ruskog brenda Urala preko luke Ust-Luga na Baltičkom moru krajem aprila i sredinom maja, prema podacima Refinitiva i Vortexa iz izvještaje brodskog posrednika i trgovca.\nNorinco, jedna od najvećih svjetskih odbrambenih industrija, je prije više od dva desetljeća proširio poslovanje na naftu, dobivši koncesiju za proizvodnju nafte u Iraku 1990-ih. Njegovo trgovačko poslovanje Zhenhua nedavno se proširilo na područje ulaganja i trgovinu plinskim terminalima.\nZhenhua je, tvrdi Reuters, kupila dio svoje opskrbe ruske nafte preko švicarske kompanije Paramount Energy, trgovca specijaliziranog za marketing nafte, od nezavisnih ruskih i kazahstanskih proizvođača uglavnom privatnim krajnjim korisnicima, saopćila je su dva trgovca upoznata s tim kretanjima.\nRedovni prodavač nafte preko ESPO-a od 2016. za kineske nezavisne rafinerije, Paramount Energy je proširio svoje poslovanje u Kini povećavši prodaju Zhenhuji nakon što je 2020. otvorio ured u Pekingu, doznaje se od izvršnih direktora u trgovini.\nOdgovarajući na Reutersovo pitanje, Paramount Energy je negirao da je poslovao nakon ruske invazije na Ukrajinu. Naveo je “da ima kupce u Kini za ESPO teret sirove nafte koji se isporučuje prema dugoročnim ugovorima uspostavljenim znatno prije 24. februara (kada je počela invazija na Ukrajinu). Ovu naftu isporučuju isključivo nezavisni proizvođači nafte i nedržavne kompanije, kao što je dugo bila naša politika”, kažu iz Paramount Energyja.\nLivna, koja prije nije bila glavni igrač u izvozu ruske nafte u Aziju, od kraja aprila utovarila je preko sedam miliona barela ruske nafte Urala preko ESPO-a za Kinu, prema podacima Vortexa i Refinitiva o praćenju brodova.\nPrethodno redoviti otpremnik izvoza ruskog Urala za Europu, Livna je počela slati rusku naftu u provinciju Shandong, kineski cenatar nezavisnih rafinerija, početkom 2020. godine, prema podacima o otpremi.\nDo sada je u maju Livna utovarila osam isporuka ili gotovo šest miliona barela nafte preko ESPO-a namijenjene Kini, u odnosu na jedan ili dva tereta mjesečno početkom godine, pokazuju podaci o otpremi. Livna je također u maju utovarila najmanje dvije isporuke brenta Urala iz baltičkih luka u Kinu, rekli su trgovci.\nPovlačenje zapadnih trgovaca također je privuklo novog igrača grupu Shandong Port International Trade, trgovca kojeg u poslovanju podržava pokrajinska vlada, rekli su trgovački izvori.


FAKAT - Stranica 7 od 20 - Istinomer\nFAKAT: Reket za bašte, metro samo što nije i Boško „Jenki“\nDa li su istinite tvrdnje Gorana Vesića da opština Stari grad ne izdaje rešenja za letnje bašte? Šta nam je Siniša Mali obećavao kada je reč o metrou? Zašto naprednjaci Boška Obradovića zovu „Jenki“? Odgovore saznajte u novoj epizodi serijala Fakat.\nKoliko novih zakona i izmena i dopuna zakona je prošle godine usvojeno po hitnom postupku i šta o tome kaže Maja Gojković, a šta statistika Otvorenog parlamenta? Kako je ministar poljoprivrede Branislav Nedimović još jednom probio obećani rok za otvaranje Referentne laboratorije za kontrolu hrane? Kako je Aleksandar Vučić sebe opisao kao “ludog Vučića” i […]


SKIATOS Hotel Fiorella Sea View 2* - Belvi Travel\nSKIATOS Hotel Fiorella Sea View 2*\nSKIATOS - LETO 2021 - 11 DANA /10 NOĆI - AVIONOM - AUTOMOBILOM\nSkiatos – Grčka leto 2021\nHotel Fiorella Sea View 2* Achladies\nPoložaj hotela: udaljen 300m od plaže Vasilias, koja se nalazi blizu plaže Megali Amos. Hotel je okružen borovima i maslinovim drvećem. Udaljen je 2km od centra Skiatosa.\nHotelski sadržaj: Moderno uređen hotel poseduje bazen i snack bar na bazenu i WiFi internet.\nSoba: sve sobe su sa pogledom na more i imaju klimu, ormar, TV, besplatan WiFi, fen za kosu, mini bar, sef, kupatilo i balkon ili terasu.\naerodromske takse 37,5€ (aerodrom Beograd 21,42€, aerodrom Skijatos 15,10€, RF taksa 0,98€), takse su podložne promeni.\nHotel 2* - Skiatos town / BB


Predstavnici ŠGD HB šume sudjelovali na 9. Međunarodnoj energetskoj konferenciji o biomasi i OIE – Livno Novine\nLivno Novine 5. ožujka 2019. 5. ožujka 2019. Županija


VESNA PEŠIĆ: Nek me iseku na komade, ne mogu da se branim od besmislenih optužbi | DNEVNE\n“Hajde bre da vas vidim šta ćete kada se proglasi doživotnim predsednikom. Dok tviteraši bezbrižno tviterišu. O tome ne mislite. Eno ga Putin baš to radi. Ako Brnabićka da ostavku da znate – sprema se doživotni Vučić. E nema tu bojkota, samo cev u glavu”, napisala je pešić.\nObjava je prošla veoma zapaženo.\n“Skandalozni i sramni pozivi na ubistvo predsednika Vučića nisu novina, niti ih prvi put čujemo od Đilasove koalicije i ljudi koji ih podržavaju. Reč je o teškom krivičnom delu i nadležna tužilaštva bi trebalo da reaguju”, rekao je Stefanović.\n“Javni tužilac je naložila da se preduzmu sve mere u skladu sa zakonom. Slede provere da li ima elemenata krivičnog dela za postupak koji bi se vodio po službenoj dužnost”, navedeno je iz Tužilaštva.\n“Da vam kažem nešto, on je sam sebe ubijao toliko puta. Je l’ izmislio one Jajince pa se ubijao?! Pa čekajte, i sad ispade da ga ja ubijam. Ne želim da se branim, evo, neka me obese na Terazijama, nek me iseku na komade, ne znam šta hoće da rade sa mnom, neka rade šta god hoće, ali ja ne mogu da se branim uopšte od takvih besmislenih optužbi”, objasnila je Pešić.\n“Sama kampanja koju smo juče videli protiv Vesne Pešić govori o tome da se tabloidi na ovakav način zloupotrebljavaju, da se vodi hajka protiv ljudi i da se zaista ne vodi interes o onome što je ovde zaštićeno samim krivičnim delom, a to je i predsednik Republike i oni koji obavljaju određene funkcije i sama država, već da se vodi jedna besomučna kampanja”, naveo je Antonijević.\n“Sa druge strane, s obzirom da je Tužilaštvo, nedavno, bez obrazloženja, odbilo jednu krivičnu prijavu, možemo očekivati da optužnica bude bez bilo kakvog objašnjenja, ali nadam se da to neće biti tako I da će zaista sve ovo biti vraćeno u sve one razmere u kojima bi trebalo da bude I slobode izražavanja I same namere, koja zasigurno ne postoji kod Vesne Pešić. Nekome ko sa ovolikim žarom, na pragu osamdesetog rođendana, na ovakav način sažima srpsku političku javnost kao sociolog, treba odati priznanje, a ne voditi krivične postupke, precizirao je on.\n(Dnevne.rs/Izvor: Espreso, N1)


Sencor kuhinjska vaga SKS_4004GR: KUHINJSKE VAGE: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nSencor kuhinjska vaga SKS_4004GR\nKarakteristike proizvoda: Sencor kuhinjska vaga SKS_4004GR\nPraktična odvojiva posuda (zapremina 1000 ml)\nVeliki LCD displej (40 x 18 mm)\nVelličina cifara na displeju 13 mm\nMaksimalna dozvoljena težina 5 kg (preciznost merenja u 1g)\nAutomatsko gašenje dok neradi (posle 2 minuta)\nDolazi sa odgovarajucim baterijama: 2 x 1.5V AAA\nDimenzije (š x d x v): 188 x 225 x 73 mm\nDimenzije posude za merenje (prečnik x visina): 170 x 50 mm\nOpis proizvoda: Sencor kuhinjska vaga SKS_4004GR\nDigitaln kuhinjska vaga sa praktičnom odvojivom posudom i funkcijom poništavanja težine posude. Vaga meri do 5kg težine, sa preciznošću od 1g. Možete da odaberete merne jedinice, gram ili mililitre.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 50393\nSifra 50393, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 50393, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Evo kako limun i soda bikarbona mogu da vam spase život!!! | Zdravlje i Priroda\nIstina o “crnom” hljebu: Stavite ga u vodu i saznat ćete jesu li vas PREVARILI!...\nŽENA MU PO GODINAMA MOŽE BITI UNUKA: On je u 83-oj godini postao otac i ima dobar razlog za to!...\nOstavio lekare u šoku: Težak oblik raka pluća izlečio medom – RECEPT...\nOVO JE NAJZDRAVIJE POVRĆE NA SVIJETU: Koristili ga stari Grci, Egipćani i Rimljani...\nČAJ ZA IZBACIVANJE VIŠKA VODE IZ TIJELA...\nMaja ima jedanaestoro dece, zaposlena je i ima samo 37 godina: Jutro je najteži deo dana, svi uglas ...\n7 je VELIKIH RAZLOGA zbog čega je dobro da žene piju pivo


U subotu Zlatna jesen – Podravski radio | 87,6 MHz\nNaslovnica/Novosti/U subotu Zlatna jesen\nGrad Đurđevac i Turistička zajednica u subotu od 17 sati na Trgu svetog Jurja organiziraju manifestaciju Zlatna jesen. U bogatom programu bit će priređen nastup tamburaškog sastava Cure iz Centra i pop-rock sastava Black Tatto Band, kao i pečenje kestena, humanitarne akcije i degustacija prigodnih slastica. Ovom prilikom će se predstaviti i brojne udruge, OPG-ovi, obrazovne institucije i domaće radinosti, a na kraju programa će se izabrati najuređeniji štand.\nUdruga Mali princ u Gradskoj knjižnici Đurđevac


HRVATI NEMAJU STIDA - ZABORAVILI NOVAKOVO DOBRO: Na jedinom osvojenom Rolan Garosu umalo nije pogodio sudiju reketom (VIDEO) | Novosti.RS\nNajbolji teniser sveta Novak Đoković je diskvalifikovan sa gren slema u NJujorku na kome je izgledao nedodirljiv.\nMnogi se utrkuju da osude potez srpskog igrača, ali ima onih koji ga brane. Međutim, iz komšiluka dolazi tekst koji ide na stid Hrvatima.\nTamošnji mediji osuđuju Novaka, koji je bio jedan od onih koji je javno pružao podršku fudbalskoj reprezentaciji Hrvatske na SP u Rusiji. Uvek se rado slikao sa njihovim sportistima, pa čak i najbolje tenisere sveta doveo u Zadar...\nA za uzvrat je dobio osudu. “Indeks.hr” piše kako Novak umalo nije pogodio sudiju reketom 2016. godine na jedinom osvojenom Rolan Garosu.\nPodsećaju na taj detalj, kada je Novak zamahnuo reketom koji mu je ispao i otišao u pravcu sudije, ali ovaj je bio mnogo spretniji od gospođe iz Amerike, pa je sve prošlo samo sa opomenom. Ostalo je istorija...