SZO je napravila 15 zadataka za Srbiju: Povratak u normalu i spremnost za novi talas | Luftika\nSZO je napravila 15 zadataka za Srbiju: Povratak u normalu i spremnost za novi talas\nDoktor Dragoslav Popović, konsultant Unicefa i Svetske banke i predsednik Udruženja za javno zdravlje Srbije napisao je za Nedeljnik opširnu analizu preduzetih antipandemijskih mera, ali je izneo i plan za oporavak od koronavirusa, preporučen od strane Svetske zdravstvene organizacije.\nEvo elemenata plana, prema preporukama SZO, adaptiranih za naše uslove. Mere nisu sveobuhvatne, potrebno je da budu razmotrene i usaglašene od naših stručnjaka iz vodećih institucija, uz tehničku podršku SZO i civilnog sektora kroz transparentan i efikasan proces.\nJasne procedure za prijem zaraženog\nNesmetano funkcionisanje zdravstvenog sistema za ostale građane\nUlaganje u „intenzivu“\nSmeštaj i nega lakše obolelih\nZapošljavanje i edukacija kadra\nJasne procedure i zaštitna oprema\nUpravljanje otpadom i infektivnim materijalom\nZaštita mentalnog zdravlja medicinara\nOpremu i lekove ne dostavljaju političari\nPriprema budžeta i plaćen prekovremeni rad\nSvi imaju pravo na medicinsku pomoć\nSocijalna pomoć porodicama obolelih\nUključenost svih sektora privrede\nSaradnja zdravstva sa medijima\nUspostavljanje procedura “prvog kontakta potencijalno zaraženog” sa zdravstvenim radnikom/ustanovom (telefonski, onlajn, fizički), kao i procedura za prijem, pregled i zbrinjavanje potencijalno zaraženih pacijenata. Informisanje građana šta i kako raditi, koja su im prava i obaveze.\nOdržavanje nesmetanog pristupa zdravstvenim ustanovama svim ostalim, nezaraženim pacijentima radi nastavka lečenja ili npr. obavljanje vakcinacije koja ne sme da se prekine u pandemijskom periodu. Taj prekid nas može skupo koštati, smatra dr Popović.\nŠirenje mreže “intenzivne nege”, koja uključuje transport, tehnologiju, a pre svega, kadar obučen za pružanje pune podrške životno ugroženim pacijentima.\nNačin i uslovi za organizovanje smeštaja i nege lakših slučajeva bolesti, u/ili bliže mestu stanovanja.\nUvođenje novih načina i tehnologija za testiranje pacijenata i diseminaciju rezultata, uspostavljanje lanca verifikovanih laboratorija uz pomoć i integraciju privatnog sektora.\nUspostavljanje akreditovanih treninga i programa reedukacije zdravstvenog kadra sa biroa i priprema plana za njihovo brzo raspoređivanje u zdravstvene i druge ustanove.\nUsvajanje procedura, obezbeđivanje zaštitne opreme (4 različita nivoa zaštite, prema uputstvima SZO) i nadzora nad sprovođenjem mera zaštite zdravstvenog kadra, ostalog osoblja i pacijenata od infekcije (ne samo za vreme pandemije).\nUspostavljanje sistema upravljanja otpadom i infektivnim materijalom (od maski i rukavica koje svi koriste, do zaštitnog materijala korišćenog u laboratorijama ili intenzivnoj nezi).\nUspostavljanje mera za obezbeđivanje zaštite zdravlja, zdravstvenog osoblja u direktnom kontaktu sa zarazom, uključujući mentalno zdravlje.\nPlan i mehanizam za urgentnu nabavku neophodnih tehnologija, lekova i vakcina za slučaj pandemije. Uspostavljanje nezavisnog logističkog kapaciteta za urgentnu distribuciju sredstava – da ne moraju visoki državni funkcioneri da istovaruju kamione.\nBudžet po svim fazama odbrane od pandemije (uključujući za prekovremeni rad osoblja), kao i određivanje procedura za nesmetanu i brzu raspodelu finasijskih sredstava.\nUklanjanje svih zakonskih, proceduralnih i fizičkih barijera zdravstvenim službama za sve zaražene osobe koji se nađu u Srbiji (neosigurani, građani drugih država, migranti, osobe na izdržavanju zatvorskih kazni).\nMere za koordinaciju i optimizaciju socijalne podrške obolelima i licima u izolaciji, te njihovim porodicama da bi se smanjilo finansijsko opterećenje porodica bolešću.\nDefinisanje uloga, izrada procedura za koordinaciju sa drugim sektorima (obrazovanje, IT, transport, finansije, vojska, bezbednost, nauka itd.).\nUspostavljanje kapaciteta zdravstvenog sektora za odnose sa medijima, te komunikaciju, koja uključuje informacije, mere i sredstva za promociju novih ponašanja (behaviour change), pogotovo rizičnih grupa, kao i osoba u izolaciji. Dati svima obrazloženje, razlog, okvir i model za ponašanje u vanrednoj situaciji.\nDoktor Popović je rekao kako je svet bio upozoren na izbijanje epidemije još 2002. godine, ali da nije bilo ozbiljnog pristupa tom problemu tada.\nNismo znali koje godine će se pandemija desiti, ali se sumnjalo na virus iz korona ili influenca porodice, te da će se najverovatnije proširiti po svetu iz jugoistočne Azije, kaže Popović u svom tekstu za Nedeljnik.\nSvetska zdravstvena organizacija (SZO), mnoge druge ekspertske organizacije kao i Bil Gejts, koji je posvećeni zagovornik dobre pripreme za epidemiju, propovedali su važnost pripreme i upozoravali na posledice koje pandemija može ostaviti po društvo, ekonomiju i zdravstvene sisteme.\n– Nisu ga slušali političari, ali jesu teoretičari zavere.I onda se desio virus – piše predsednik Udruženja za javno zdravlje Srbije.\nOn dodaje da se od prvobitne opuštene atmosfere i poziva na šoping u Italiji, situacija u Srbiji vrlo brzo obrnula, te jasno osuđuje pozivanje građana na odgovornost.\n– Oni koji funkcijom nose najveću odgovornost, apeluju na građane da budu odgovorni? Ljudi iz zdravstvenog sistema upozoravaju građane da moraju da zaštite zdravstveni sistem. Kao kad bi ministar vojni slao građane na front – da bi zaštitili vojsku – napisao je dr Popović.\nKomentarisao je i članove stručnog Kriznog štabai iskazao poverenje u njih.\n– Apsolutno verujem u stručnost dr Kona, profesorke Kisić Tepavčević i profesora Petrovića iz Novog Sada. Ti ljudi su pre samo godinu dana, uspešnije nego većina zahvaćenih evropskih zemalja, savladali epidemiju malih boginja. Profesor Nestorović je tada bio njihov vodeći oponent. I sada je – napisao je Popović.\nAko ima pameti, smatra on, iskoristićemo pandemiju da korenito reformišemo zdravstveni sistem i okrenemo se suštini koju su prepoznali i promovisali utemeljivači zdravstva Milan Jovanović Batut i Andrija Štampar.\nTreba nam javni sistem dostupan svima koji će rešavati ključne zdravstvene probleme, ali pre svega, biti fokusiran na prevenciju i očuvanje zdravlja, zaključuje on.


Knežević apeluje prema CBCG i resoru finansija: Zaštitite 70.000 klijenata | Ekonomist\nby Redakcija - 10/12/2018 10/12/2018 0\nNakon što je Centralna banka saopštila danas da su privremeno obustavljene uplate Atlas i IBM banke, u koje je prošle sedmice uvedena prinudna uprava Atlas grupa, na čijem čelu je Duško Knežević, apelovala je na ministra finansija Darka Radunovića i guvernera CBCG Radoja Žugića da odustanu od uvođenja moratorijuma.\nSaopštenje Atlas grupe prenosimo integralno:\nOvim putem javno apelujemo da se zaštite klijenti Atlas Banke i Invest Banke Montenegro u vezi sa planiranim moratorijumom od strane privremene uprave Centralne Banke Crne Gore. Danas su se ispred filijala Atlas i Invest Banke formirali redovi klijenata koji su pokušavali da dobiju informaciju o svojim sredstvima ili da koriste sredstva sa svojih računa za svoje osnovne potrebe, a sve to nakon informacije od petka, 07.12.2018. da je u Atlas i Invest Banci uvedena privremena uprava od strane CBCG. Veliki broj klijenata ima račune samo kod ove dvije banke, što znači da je njihovo poslovanje i zadovoljavanje osnovnih životnih potreba takođe blokirano.\nSmatramo da će mjere od strane CBCG koje se odnose na privremenu upravu dodatno urušiti cijeli bankarski sistem u Crnoj Gori, osim toga što će Atlas i Invest Banci nanijeti nepopravljivu štetu. Atlas Banka i Invest Banka su održavale stabilnom svoju likvidnu poziciju, i pored blokiranih sredstava e-commerce trgovaca koja su bile obavezne da isključe iz obračuna likvidne aktive. Smatramo da CBCG i Ministarstvo finansija treba hitno da reaguju, jer je u pitanju 70.000 klijenata, 1.000 zaposlenih u cijeloj Atlas Grupi i oko 2.000 studenata Univerziteta Mediteran koji imaju sredstva na računima koja koriste iz studentskih kredita.\nU pitanju je javni interes, povjerenje u bankarski sistem, i sigurnost državnih institucija koje osiguravaju sigurnost depozita i finansijsku stabilnost uopšte. Moguća sljedeća faza je da deponenti drugih banaka povuku svoje depozite sa ciljem da ih drže kod sebe. Obje Banke imaju\nveliki broj inostranih klijenata i obje banke posjeduju preko 100 miliona eura likvidnih sredstava, tako da najava moratorijuma izaziva čuđenje.\nApelujemo još jednom na Ministarstvo finansija i posebno CBCG da postupak privremene uprave u Atlas i Invest Banci svedu na realne i primjenljive okvire koji podrazumijeva aktivnu ulogu dosadašnjeg izvršnog menadžmenta koji je u dosadašnjem periodu takođe postigao velike rezultate na sanaciji ove dvije banke. Smatramo neophodnim da privremena uprava omogući klijentima da koriste svoja sredstva sa računa u razumnoj mjeri. Dosadašnji menadžment Atlas banke je postigao izuzetne rezultate na ozdravljenju Banke, a privremena uprava CBCG neće moći da da očikivane rezultate, posebno ne mjerama koje su na vidiku prvog dana privremene uprave, ukoliko ne bude imala aktivnu saradnju sa dosadašnjim menadžmentom.\nUpozoravamo da posljedice restriktivnih mjera prema građanima, privrednicima i njihovim sredstvima mogu biti fatalne za finansijski sistem i ekonomiju.\nSve državne institucije svjedoci su preduzetih aktivnosti ove dvije banke na njihovoj sanaciji, koja traje već tri godine, a takođe i spremnosti Atlas Grupe na dogovore oko regulisanja važnih odnosa sa Državom Crnom Gorom kao što je odnos u vezi sa privatizacijom Kompleksa Meljine, zbog čega posebno čudi ovakva vrsta mjera od strane Centralne banke.\nPonovo zahtijevamo od Specijalnog policijskog tima i Specijalnog državnog tužioca da prestanu sa maltretiranjem zaposlenih u Atlas banci.


AMFILOHIJE NA PRVOJ LINIJI VELIKE SRBIJE: Isplivale fotografije kako u istočnoj Hercegovini sa četnicima PROVODI etničko čišćenje Bošnjaka...(FOTO) - Narod.ba\nSkandalozno 27. Septembra 2020.\nPiše: Vladimir Jovanović Amfilohije osmatra rušenje Njegoševe grobnice – Mauzoleja na Lovćenu? Ili iz prikrajka nadzire formiranje nove vlade? Možda s rezervnoga položaja prati nedavno protestno okupljanje omladine ispred Cetinjskoga manastira? Iščekuje unaprijeđenje odnosa s nezavisnom državom Kosovo? Produbljivanje saradnje s NATO? Nastavak implementacije sankcija protiv Rusije?… Ništa od toga. Gornja fotografija (njezin uvećani segment) […]\nMožda s rezervnoga položaja prati nedavno protestno okupljanje omladine ispred Cetinjskoga manastira?\nIščekuje unaprijeđenje odnosa s nezavisnom državom Kosovo? Produbljivanje saradnje s NATO? Nastavak implementacije sankcija protiv Rusije?…\nGornja fotografija (njezin uvećani segment) je iz prve polovine 1990-ih. Amfilohije obilazi istočnu Hercegovinu (BiH).\nKo razumije šta je „takav” pasoš UDBE u epohi „brozomore” značio – shvata retrospektivno mnoge, ako ne i većinu činjenica iz biografije Rista Ć. Radovića. Koji je obilazeći front i iz „photo session” motiva, mnoge ljude 1990-ih osokolio na sakaćenja i pogibije; na ratna zločinstva; na smrtni grijeh ubistva.\ncrna gora amfiholije hercegovina etničko čišćenje


Postoje li danas moralne norme - Centar za prirodnu medicinu\nMnogi ljudi imaju pogrešnu definiciju opuštanja. Gledanje nekog filma, šetnja, sport, sve je to delimična relaksacija. Dr Šulc objašnjava i demonstrira šta zapravo znači pravo opuštanje, i koliko je ono bitno u procesu izlečenja.\nČudo skeleta i osteoporoza\nSkeletni sistem, čvrstoća kostiju, kalcijum sve su to pitanja koja muče čoveka kome doktori kažu da je oboleo od osteoporoze. Saznajmo sada kako možemo pomoći našim kostima da se ponovo izgrade.


Dr. Goluža piše Anji Šimpragi: Zašto je 4. kolovoza nebo nad Kninom promijenilo boju\nHome Premium sadržaj Dr. Goluža piše Anji Šimpragi: Zašto je 4. kolovoza nebo nad Kninom promijenilo boju\nBy maxportalkol 02, 2020, 12:04 pm\nPotaknut njenim govorom u Hrvatskom saboru, u kojem se predstavila kao djevojčica iz kolone i pozvala na “izgradnju društva slobode i zajedničke budućnosti”, poznati liječnik dr. Trpimir Goluža napisao je javno pismo saborskoj zastupnici SDSS-a Anji Šipmragi (Rašković).\nUvažena saborska zastupnice, žalite za „ukradenim djetinjstvom“ i pozivate nas „da ne dozvolimo da se više niti jednom djetetu ne ukrade pravo na djetinjstvo i pravo na sreću“.\nIskaz Milana Babića na Haškom sudu:\nObjavljuje Maxportal.hr u Subota, 5. kolovoza 2017.\nVaše djetinjstvo ukrali su Vaši sunarodnjaci, vodeći „hrvatski krajišnici“: Milan Babić, Goran Hadžić i Mile Martić. Taj tercet osuđenih ratnih zločinaca, potpomognut srpskim snagama iz Hrvatske, Bosne i Hercegovine i pogotovo Srbije, slijepo je provodio bezumnu velikosrpsku politiku osmišljenu i dirigiranu iz Beograda.\nTa politika slomila se preko Vaših leđa i nagnala Vas na napuštanje Hrvatske. Ona je razlog promjene boje neba i sparine koja Vam je, 4. kolovoza 1995., otežavala disanje.\nIpak, vratili ste se…\nIzgradimo našu zajedničku budućnost na temeljima istine i pravde, međusobnog uvažavanja i poštovanja, a ne po principima etnobiznisa i političkog ucjenjivanja. Samo tako ćemo osigurati da se više niti jednom djetetu ne ukrade pravo na djetinjstvo i pravo na sreću.\nDr. Trpimir Goluža/ Foto:press\nTAGanja šimpraga trpimir goluža


Hrizostom bez Sinoda priznao Pravoslavnu crkvu Ukrajine, mitropolit napustio liturgiju - 24.10.2020, Sputnik Srbija\nPoglavar Kiparske pravoslavne crkve Hrizostom II je tokom današnjeg bogosluženja pomenuo ime poglavara tzv. Pravoslavne crkve Ukrajine (PCU) Epifanija iako za... 24.10.2020, Sputnik Srbija\n17:05 24.10.2020 (Osveženo: 17:02 06.08.2021)\n© Sputnik / Sergeй Pяtakov / Uđi u foto-galerijuHrizostom bez Sinoda priznao PCU, mitropolit napustio liturgiju u znak protesta\nKako prenosi lokalni TV kanal RIK, faktički se radi o priznanju PCU bez saglasnosti Sinoda.\nNavodi se i da je Hrizostom pomenuo Epifanija tokom rukopoloženja novog episkopa što se do sada nikada nije desilo.\nPriznao je da je time stao protiv „određenih ljudi“ i potvrdio da članovi Sinoda nisu znali za odluku. On, međutim, dodaje da je u interesu pravoslavlja morao da zauzme određenu poziciju.


Droga je pronađena prilikom pretresa stana osumnjičenog za krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga, rekla je za Tanjug portparol tužilaštva Ivana Rakočević.\n- Njemu je određeno zadržavanje do 48 sati u kom roku će biti saslušan u Višem javnom tužilaštvu u Beogradu - dodala je Rakočević.\nKako navode mediji, slična akcija sprovedena je juče kada je uhapšen S. K. kod koga je takođe u stanu pronađeno osam kilograma marihuane.\nOTKRIVENA LABORATORIJA ZA PROIZVODNJU DROGE Zaplenjeno 20 kilograma, uhapšen muškarac (31)


Haos tek počinje: SAD zadale udarac Rusiji\nIzvor: B92, 29.Avg.2018, 16:21\nSjedinjene Američke Države podnele su tužbu Svetskoj trgovinskoj organizaciji protiv Rusije, izazivajući "specijalne zaštitne mere".\nTužba je pokrenuta zbog mera koje su uvedene na uvoz američkih proizvoda, kao odgovor Trampove tarife na uvoz čelika i aluminijuma.\nRazlog za tužbu je taj što, kako tvrde SAD, Rusija krši pravila STO jer dodatne carine primenjuje samo na uvoz iz SAD, a ne i na uvoz proizvoda iz bilo koje druge zemlje.\nDrugi razlog je >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << taj što je visina carinskih stopa viša od maksimalne dozvoljene prema uslovima iz članstva u STO.\nRusija ima rok od 60 dana da reši spor, nakon čega Vašington može zatražiti od STO da formira komisiju koja će doneti konačnu odluku.\nNezavisne Novine: SAD zadale udarac Rusiji, podnijele tužbu STO\nVašington tužio Moskvu pred STO zbog carina na uvoz iz SAD\nSjedinjene Države podnele su danas tužbu Svetskoj trgovinskoj organizaciji (STO) protiv Rusije, zbog "spekulativnih zaštitnih mera" koje su uvedene na uvoz američkih proizvoda...Te mere su uvedene kao odgovor na američke tarife na uvoz čelika i aluminijuma, prenosi Rojters...SAD tvrde da Rusija...\nVašington podneo tužbu protiv Rusije\nVašington je podneo tužbu Svetskoj trgovinskoj organizaciji protiv Rusije, izazivajući "specijalne zaštitne mere". Tužba je pokrenuta zbog mera koje su uvedene na uvoz američkih proizvoda Sjedinjene Američke Države podnele su tužbu Svetskoj trgovinskoj organizaciji protiv...


Šišanje u frizerskim salonima u Beogradu (već od 200 RSD) - SrediMe\nSvi brendovi Alterna Dikson Indola Loreal Professional Milk_Shake Mon Platin Professional Oro Therapy Academie Aden Alessandro Alfaparf Aloxxi Alter Ego Amethyste Anastasia Beverly Hills Anessi Arcaya Artdeco Aura Balm Bandi Bed Head Benefit Biodroga Bluesky Brasil Cacau By fama Cadiveu Chanel China Glaze Choco Coco Clubman CND Creative play CND Shellac Coiffance Colour Touch Crisnail Crystal Nails Cuccio Depileve Depilive DermaClear Dior Dr Temt Ducastel Echosline Ella Bache Emmebi Ericson laboratorie Eslabondexx Eucerin Evolution Exuviance Fanola Farcom FarmaVita Flormar FreeLimix Fusion Galaxy Glavzdrav Golden Rose HD lifestyle Helen Seward Helio Care Huda Beauty IBD Inebrya Inglot Kat Von D Keune Kiko KLAPP Cosmetics Ksilk KYO L'Oreal La Biosthetique La Derme Lakme Lancome Lipo Kozmetika Lisap Milano MAC Make up For Ever Make-up Revolution Marrakesh Matis Matrix Maxitone MCCM MegaSun Mirra Proffesional Moroccanoil Murad Mystic Nails Nashi Argan nded Neo Strata NIKA beauty excellence Nivea Nook Nouvelle NuGenesis NYX Olaplex OPI Oyster Paul Mitchell Prima ProNails Proraso Purity Raliss Red cat Redken Renergique`s Revlon Robson Peluquero RR Line Schwarzkopf Selective Sephora Shellac Shiseido Sothys Subrina Thalgo Too faced Victoria Secret Wella Professional Wycon Z.one concept Coco Choco Kerastase Lycon\nŠišanje u frizerskim salonima u Beogradu (143)\nŽensko šišanje bez feniranja - sve dužine kose\nŽensko šišanje - skraćivanje krajeva\nŽensko šišanje sve dužine stilista 2 - veoma složeno\nŽensko šišanje i sušenje kose/ sve dužine kose\nSamo šišanje - duga kosa\nUslužno farbanje + pakovanje + kapi za sjaj kose + feniranje + - sve dužine kose\nPramenovi + šišanje + feniranje na ravno / lokne + pakovanje od keratina - duga kosa\nOlaplex tretman + šisanje + feniranje na ravno / lokne - duga kosa\nDečije šišanje od 9 do 11 godina\nŠišanje, feniranje, preliv i pramenovi - ekstra duga kosa\nŽensko šišanje + feniranje - kosa srednje dužine - do ramena\nAmino tretman za oštećenu kosu - duga kosa\nDečije šišanje - deca do 10 godina\nNajbolji saloni za Friziranje (Šišanje) u Beogradu\nTreba Vam friziranje (šišanje) u Beogradu i tražite najbolji ili najpovoljniji salon? Mi imamo najveći izbor izvrsnih salona koji čekaju na Vas! Za svaki budžet friziranje (šišanje). Pronađite salone, uporedite cene, utiske korisnika i usluge i zakažite svoj termin za friziranje (šišanje) u Beogradu na najlakši način. Ako tražite najbolje cene, svakako proverite i trenutne popuste i promocije u salonima na SrediMe. U ovome trenutku možete birati usluge 143 dostupnih salona.\nPonuda usluga za friziranje (šišanje) u Beogradu na SrediMe je trenutno u rangu cena od 200 RSD do 8.500 RSD, sa prosečnom cenom od 1.448,87 RSD. Svakako, različiti saloni nude uslugu friziranje (šišanje) sa raznim opcijama i nivoima usluge koji su uključeni u cenu.\nVaša frizura – kruna koja uvek nosite Svako će se složiti da je lepa, negovana kosa najlepši ukras žene, ali da bi ona izgledala sjajno, potrebno je izabrati pravu frizuru. Tu na scenu stupaju iskusni frizeri koji zahvaljujući svom bogatom iskustvu, uz pomoć makaza i češlja, umeju da na pravi način ošišaju i oblikuju vašu kosu, bez obzira na njenu dužinu, gustinu, teksturu i kvalitet dlake. Kome dobro stoji kratka kosa? Iako mnogi kratke frizure smatraju muškobanjastim, kratka kosa... Vidi sve\nSalon je cist i sredjen. Ceca je zaisa prijatna i uvek ima dobre predloge i savete za moju kovrdžavu kosu\nPrvi put sam bila Kaćina mušterija. Dočekala me je s osmehom, izuzetno je ljubazna i komunikativna, a iznad svega brza i spretna. Frizura mi je nikad lepša. Sve preporuke za nju. ❤\nSandra je predivna i profesionalna. Sve preporuke za frizuru kod nje!\nSve pohvale za divno osoblje\nVeoma prijatno i profesionalno!\nGoca je ljubazna, šišanjem sam bila zadovoljna, a da je pritom bilo brzo gotovo.\n10.0 Cut & Go - Pilota Mihaila Petrovića\nPrezadovoljna frizerkom Snezanom...docicu opet sigurno :)\nKvalitetno šišanje, ljubazan frizer\nDragica, pre 3 meseca\nSjajna usluga, sjajne žene :)\nCici, pre 5 meseci


Predstavljena nova knjiga profesora Besima Spahića - Klix.ba\n18.6.2008. u 00:28\n"Dizajn - ekonomski, društveni i politički aspekti" naslov je nove knjige profesora Fakulteta političkih nauka Besima Spahića koja je predstavljena danas na sarajevskoj Pedagoškoj akademiji.\nBoris Tihi, Hidajet Repovac te Andrej Lušič recenzenti su knjige koju je izdao Univerzitet za poslovni inžinjering i menadžment u Banja Luci.\nKnjiga obrađuje mnoge dimenzije dizajna kroz poglavlja – "Aspekti industrijskog dizajna", "Oblikovanje socijalne atmosfere", "Uvod u oblikovanje identiteta države" te "Fotodizajn".\nKnjigu su ukratko predstavili dizajnerica Samina Zajko, sociolog i producent Marijo Pejić te teatarski umjetnik Adnan Đindo.\nMarijo Pejić ocjenjuje da knjiga nudi polivalentan tekst namijenjen akademskoj, ali i široj društvenoj zajednici, predstavljajući marketing u najširem smislu.\nAutor obrađuje temu oblikovanja medijske prezentacije proizvoda i usluga, njihovu poznatost te identitet kako bi ih potrošači razlikovali od drugih na tržištu.\nPejić ističe i pitanje robne estetike koju Spahić naziva vizuelnim uljepšavanjem spoljašnjosti robe, kao i robnu simboliku ili značenje proizvoda koje se nalazi u svijesti potrošača.\nPosebno mu je zanimljivo poglavlje o imidžu države u kojem autor daje uvid u istoriju zastava i grbovlja BiH. Tu i ocjenjuje da aktuelna bh. zastava više pripada Evropi, nego što predstavlja identitet i autentičnost BiH.\nSamina Zajko je mišljenja da će svaki čitalac na stranicama Spahićeve knjige pronaći veliku količinu inspiracije, proistekle iz autorovog znanja i iskustva, te da bi knjiga trebala biti obavezno štivo.\nĐindo smatra da bi se dizajn već sada mogao nazvati umjetnošću, jer zadovoljava iskonsku potrebu čovjeka za uljepšavanjem svijeta oko sebe. On je na stanovištu da se Spahić hrabro upustio u determinaciju pojma dizajna, tako kompleksnog i značajnog.\nAutor je pojasnio da je knjigu pisao prvenstveno za svoje studente, a uskoro će slijediti njeno treće izdanje.\n"Faktički je sve dizajn, jer sve treba oblikovati i uljepšavati", kratko je ocijenio Spahić te za publiku na gitari odsvirao nekoliko poznatih šansona.


Savoldeli pred suspenzijom zbog umešanosti u doping skandal\nVigins: Frustira me priča oko Armstronga na kraju moje nezaboravne sezone\nStefanović šesti u prvoj etapi, kiša prekinula Trku kroz Srbiju\nMladi biciklista čačanskog Borca i član srpske kombinovane ekipe Festina, Stefan Stefanović, zauzeo je šesto mesto u prvoj etapi tradicionalne 53. Trke kroz Srbiju, voženoj po jakoj kiši ulicama Niša.\nSrpski biciklista najbrži u petoj etapi trke u Meksiku\nReprezentativac Srbije u biciklizmu i član kraljevačkog Metalca Marko Stanković pobedio je u petoj etapi trke "Vuelta Čiapas" u Meksiku i osvojio prvih osama poena za Srbiju u novoj sezoni.\nBuhani pobednik sedme etape, Metjuz i dalje u vođstvu na Điru\nFrancuski biciklista Naser Buhani pobedio je u sedmoj etapi tradicionalne Trke oko Italije, a vođstvo u generalnom plasmanu zadržao je Australijanac Majkl Metjuz.\nLens Armstrong mora da plati 10 miliona dolara\nBivši američki biciklista Lens Armstrong moraće da plati 10 miliona dolara na ime odštete nakon što je izgubio sudski proces protiv osiguravajuće kuće "SCA Promotions", preneo je BBC.\nREČ STRUČNJAKA Fleča za Blicsport: Pobeda na Tur d Fransu mi je promenila karijeru\nTur d Frans 2003. godine bio je presudan za Argentinca Huana Antonija Fleču. Trijumfom na najznačajnijem biciklističkom takmičenju došao je do vrhunske karijere. Ona je okončana 2013, kada je započeo drugu, novinarsku karijeru.\nSrpski biciklista Ivan Stević, član rumunske ekipe Tušnad, zadržao je lidersku poziciju u generalnom plasmanu 53. Trke kroz Srbiju, pošto je u petoj etapi od Požarevca do Sremske Mitovice (200,3 kilometara) osvojio treće mesto.\nĆUPRIJSKA BICIKLIJADA Vozili "bajs" i osećali se baš dobro\nPovodom Svetskog dana biciklista, a u okviru Sportskog leta, Sportski savez Ćuprije organizovao je 3. Biciklijadu pod sloganom "Vozim bajs i baš sam dobar".\nLikvigasu četvrta etapa, Nibaliju vođstvo\nItalijanski tim Likvigas trijumfvao je na četvrtoj etapi Đira D'Italije koja je na hronometar vožena od Saviljana do Kunega.


Danas je 1. maj: U senci epidemije korone, obeležiće se "VIRTUELNO" | Mondo Portal\nKorona virus najnovije vesti praznik 1.maj\nDanas je 1. maj: U senci epidemije korone, obeležiće se "VIRTUELNO" 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n01.05.2020. / 08:04\nIzvor mondo.rs Izvor Tanjug 01.05.2020. / 08:04\nKako je najavljeno, "virtuelna" okupljanja za Praznik rada preko interneta biće širom sveta.\nSindikati su najavili da će moto ovogodišnjih onlajn skupova biti poziv na solidarnost.\nRADNO VREME prodavnica i pijaca tokom prvomajskih praznika\npraznik radnik epidemija koronavirus\n01.05.2020. / 10:17\nМасонско комунистички празник


FOTO: Nad Banja Lukom lete ptice Edine Selesković | Udruženje Radio Kameleon\nUmjetnička instalacija Edine Selesković “Think freedom” večeras će biti predstavljena banjalučkoj publici, na platou isped Muzeja savremene umjetnosti RS.\nSeleskovićeva, koja je priznata američko-bosanskohercegovačka umjetnica, ovaj će projekat, nakon Sarajeva i Novog Sada, prikazati i u Banjaluci, a povodom obilježavanja Dana evropske baštine i Međunarodnog dana mira.\nProjekat “Misli slobodu: Između danas i sutra” je osmišljen kao instalacija sastavljena od više hiljada stilizovanih ptica izrađenih pojedinačno od metala srebrne boje i postavljenih u impresivnoj formaciji jata.\n“Radi se o skulpturama koje su urađene kao poruke i koje se spajaju u oblik ptice, a na krilima te ptice su ispisane poruke djece s kojom često razgovaram o tome šta za njih znači sloboda i na koji način oni vide svoju budućnost“, pojašnjava Edina ovaj projekat.\nVeć danas popodne, sve je bilo spremno za večerašnju manifestaciju.\nEvo kako izgleda Edinino “Misli sobodno”-jato, više hiljada metalnih ptica koje ovid dana lete nad Banja Lukom.\nObjavljeno u Kultura.\n← Umjetnička instalacija “Think Freedom” Edine Selesković u Banja Luci\nPonosni smo na nju: Umjetnička instalacija “Think freedom” Edine Selesković oduševila Ljubljanu →


Dok smo kod kuće... Izolacija ne mora biti dosadna! - Zanimljivosti - Ostalo - Vesti - Svet Plus\nDok smo kod kuće... Izolacija ne mora biti dosadna! Ne dozvolite da zapadnete u melanholiju, evo ideja šta sve možete raditi. Ne zaboravite na građansku solidarnost - pomozite svojim starijim sugrađanima, odite umesto njih do prodavnice ili apoteke. Kupljenje potrepštine ostavite im ispred vrata. Budimo ljudi!\n12:48 18. MAR 2020.\nZbog vanrednog stanja u kojem se nalazi naša zemlja, većina je primorana da sedi kod kuće po ceo dan. Ako ste te sreće, pa imate mogućnost da radite od kuće, budite odgovorni i redovno ispunjavajte svoje radne zadatke. Red i disciplina je jedino što može da nas spase da se sasvim ne izgubimo u ovim nestandardnim uslovima življenja.\nMeđutim, kada se vaše radno vreme završi, vreme je da se posvetite sebi. Veoma je važno da nađemo preokupaciju koja će nam odvući misli od koronavirusa i pandemije.\nNajgore što možete da uradite je da stalno proveravate najnovije vesti o zaraženim, da nervozno "prelistavate" novosti na društvenim mrežama i da pričate o virusu sa ukućanima.\nDa biste skrenuli misli, predlažemo vam sledeće:\nNađite hobi koji vam odgovara: pletenje, vez, šivenje, pravljenje stvari (Uskrs je pred nama, napravite ukrasne korpice, držače za salvate i td.)\nČitajte knjige - verovatno u kući imate nekoliko knjiga koje do sada niste stigli da pročitate. Sada je vreme.\nIgrajte društvene igre: karte, na slovo - na slovo, gradovi i sela; čoveče ne ljuti se; jamb; šah i td.\nPresložite garderobu, odvojite stvari koje vam ne trebaju. Kad se ukaže prilike, te stvari poklonite onima kojima su neophodne.\nTemeljno očistite stan - prolećno čišćenje je dobra prilika da uništite sve viruse u stanu.\nPresadite sobno cveće.\nIzvucite stare CD-ove sa slikama, pregledajte ih i podsetite se dobrih starih vremena.\nPogledajte neke filmove na koje ste zaboravili da ih imate na kompjuteru ili DVD-u.\nMožda zvuči bizarno, ali da biste obišli svetske muzeje, sve što vam je potrebno je dobar internet i računar.\nProgram "Gugl Art projekta" omogućava korisnicima interneta da dožive iskustvo virtuelne posete muzejima i izaberu umetničko delo koje žele da istraže.\nMeđu muzejima koji učestvuju u tom projektu su Nacionalna galerija i Tejt Britan u Londonu, Metropoliten muzej, Muzej moderne umetnosti (MoMA) i Frick kolekcija u Njujorku, Muzej kraljice Sofije u Madridu, Rijkmuseum i Muzej Van Goga u Amsterdamu, Ermitaž u Sankt Peterburgu, Tretjakovska galerija u Moskvi, Muzej Kampa u Pragu, Alte nacionalna galerija u Berlinu, Versaj…\nUkoliko želite sami da istražujete, sve što treba je da posetite sajt Google art project i da pronađete stvari koje vas interesuju.\nZa one koji žive u kućama\nZa one građane koji žive u kućama i poseduju dvorište, izolacija neće teško pasti. Pošto je proleće praktično stiglo, svi koji žele da urede svoja dvorišta mogu to da urade sada.\nNaša preporuka je da se pozabavite i novim projektom kao što je sadnja mini bašte, u kojoj će stati par leja luka, belog luka, peršuna, začinskog bilja, nekoliko strukova paradajza i paprika.\nSadnja cveća je uvek dobra aktivnost koja oplemenjuje svakog ko se njome bavi.\nBudite odgovorni, ostanite kod kuće! Druženje sa komšijama i prijateljima ostavite za neka mirnija i srećnija vremena.\n* Napomena: Ne zaboravite na građansku solidarnost - pomozite svojim starijim sugrađanima, odite umesto njih do prodavnice ili apoteke. Kupljenje potrepštine ostavite im ispred vrata. Budimo ljudi!


Sirija: Na desetine poginulih u ruskim zračnim napadima u Halepu, bombardovan i Damask\nNaslovnica NAJNOVIJE Svijet Sirija: Na desetine poginulih u ruskim zračnim napadima u Halepu, bombardovan i...\nŠam, Rusija – Najmanje 41 osoba je poginula, a 65 ih je ranjeno u napadu ruskih aviona na naseljene dijelove Halepa koje kontrolišu snage sirijske opozicije, kao i pojedine djelove pod kontrolom terorističke organizacije ISIL.\nKako doznaje novinar AA od pripadnika civilne zaštite u mjestu Manbij, na sjeveroistoku Halepa, nakon zračnih napada vakuum bombama, poginulo je 30 osoba među kojima 15 djece, a 50 osoba je povrijeđeno. U mjestu At-Atarib, na zapadu Halepa, poginulo je 11 osoba, a 15 ih je povrijeđeno.\nČlan komiteta za lokalnu koordinaciju Sirije Yusuf Bustani kazao je kako su avioni sirijske vojske izveli napade na području Istočne Gute, u Damasku. Bustani je dodao da je u ovim napadima povrijeđeno na desetine osoba, među kojima se nalaze i djeca.\n“Vrše se intenzivna bombardovanja na području Istočne Gute. Pripadnici režimskih snaga sirijskog predsjednika Bashara Al-Assada napadaju i sa kopna i iz zraka. Izazvani su požari u brojnim kućama, radnjama i motornim vozilima”, kazao je Bustani.\nKrajem septembra ove godina ruski avioni počeli su sa bombardovanje više sirijskih gradova. Iako Rusija tvrdi da su mete njihovih napada položaji terorističke organizacije ISIS, često žrtve ovih napada budu sirijski civili. Također, tokom ovih napada često bivaju uništeni vojni stožeri kao i centri za obuku sirijske opozicije koji se nalaze u Homsu, Hami, Idlibu i Halepu.


JAVNI KONKURS ZA FINANSIRANJE I SUFINANSIRANJE PROJEKATA U OBLASTI LOKALNOG I REGIONALNOG EKONOMSKOG RAZVOJA | SN Consulting\nUprava za kapitalna ulaganja Autonomne pokrajine Vojvodine raspisuje javni konkurs za finansiranje i sufinansiranje projekata u oblasti lokalnog i regionalnog ekonomskog razvoja\n-Predmet javnog konkursa je finansiranje i sufinansiranje projekata u oblasti lokalnog i regionalnog ekonomskog razvoja od značaja za Autonomnu pokrajinu Vojvodinu.\n-Opšti cilj javnog konkursa je podrška lokalnim samoupravama na teritoriji Autonomne pokrajine Vojvodine u realizaciji projekata koji doprinose stvaranju povoljnih uslova za poslovanje, rast i razvoj malih i srednjih preduzeća, unapređenje turističkih potencijala, povećanje zaposlenosti, inovativnosti i konkurentnosti, poboljšanje poslovne i investicione klime.\n-Specifični ciljevi javnog konkursa su povećanje lokalne i regionalne konkurentnosti, unapređenje privrednog kapaciteta jedinica lokalne samouprave, razvoj i unapređenje turističke infrastrukture i konkurentnosti turističke ponude, obezbeđenje dostupnosti i funkcionalno integrisanje poslovne i turističke infrastrukture u okruženje, podrška ruralnom razvoju, zaustavljanje procesa depopulacije i podsticanje procesa demografskog oživljavanja jačanjem privredne aktivnosti i smanjenje regionalnih dispariteta u Autonomnoj pokrajini Vojvodini.\nPokrajinskom skupštinskom odlukom o budžetu Autonomne pokrajine Vojvodine za 2021. godinu („Službeni list AP Vojvodine“, broj 66/2020), u članu 11, Razdeo 17 – Uprava za kapitalna ulaganja Autonomne pokrajine Vojvodine – Program 1505 – Regionalni razvoj – Programska aktivnost 1005 – Podrška projektima u oblasti lokalnog i regionalnog ekonomskog razvoja – ekonomska klasifikacija – 463 – transferi ostalim nivoima vlasti, predviđena su sredstva u iznosu od 193.000.000,00 dinara za finansiranje i sufinansiranje projekata u oblasti lokalnog i regionalnog ekonomskog razvoja.\nSredstva koja se dodeljuju po javnom konkursu namenjena su za finansiranje i sufinansiranje projekata izgradnje, dogradnje, rekonstrukcije i sanacije objekata poslovne infrastrukture i turističke infrastrukture u javnoj svojini na teritoriji Autonomne pokrajine Vojvodine, uključujući i infrastrukturu koja obezbeđuje funkcionalno integrisanje poslovne i turističke infrastrukture u okruženje (saobraćajna, komunalna, elektroenergetska, energetska infrastruktura i slično).\nPod poslovnom infrastrukturom, u smislu ovog javnog konkursa, se podrazumevaju poslovni objekti za obavljanje proizvodne ili uslužne delatnosti, industrijske zone, radne zone, poslovni inkubatori, industrijski parkovi, tehnološki parkovi sa pratećom infrastrukturom.\nPod turističkom infrastrukturom, u smislu ovog javnog konkursa, se podrazumevaju objekti za informisanje, rekreaciju, edukaciju i zabavu turista sa pratećom infrastrukturom (turistički informativni centri, objekti nautičkog turizma, kupališta i plaže, uređenje obale reka i jezera, parterno i pejzažno uređenje prostornih celina, bazeni, velnes objekti, tematski i zabavni parkovi, zabavno rekreativne staze i putevi, vidikovci, panoramski putevi, biciklističke i pešačke staze, izložbeni, muzejski, galerijski i pozorišni objekti, kongresni objekti i drugi objekti sa turističkom namenom i sadržajima).\n• da je izrađena tehnička dokumentacija u skladu sa Zakonom o planiranju i izgradnji („Službeni glasnik RS“, broj 72/2009, 81/2009 – ispr., 64/2010 – odluka US, 24/2011, 121/2012, 42/2013 – odluka US, 50/2013 – odluka US, 98/2013 – odluka US, 132/2014, 145/2014, 83/2018, 31/2019, 37/2019 – dr. zakon i 9/2020);\n1. uredno popunjen, overen i potpisan od strane ovlašćenog lica obrazac Prijava predloga projekta (Obrazac P.ER1.01) u dva primerka;\n5. predmer i predračun radova sa rekapitulacijom radova, overen i potpisan od strane odgovornog projektanta sa odgovarajućom licencom, ne stariji od šest meseci sa numerisanim stranama (dokument obavezno sadrži datum izrade);\nSve kopije dokumenata moraju da budu overene i potpisane od strane ovlašćenog lica podnosioca prijave i to svaka strana svakog dokumenta. Nije dozvoljena upotreba faksimila umesto svojeručnog potpisa ovlašćenog lica podnosioca prijave.\nObrazac prijave (P.ER1.01) se popunjava elektronski i preuzima se sa internet stranice Pokrajinske vlade www.vojvodina.gov.rs ili sa internet stranice Uprave za kapitalna ulaganja Autonomne pokrajine Vojvodine www.kapitalnaulaganja.vojvodina.gov.rs.\nJavni konkurs se objavljuje u „Službenom listu Autonomne pokrajine Vojvodine“, dnevnom listu „Srpski telegraf“, na internet stranici Pokrajinske vlade i na internet stranici Uprave za kapitalna ulaganja Autonomne pokrajine Vojvodine.\nPrijava za učešće na javnom konkursu se podnosi u zatvorenoj koverti, zatvorena na način da se prilikom otvaranja prijave može sa sigurnošću utvrditi da se prvi put otvara, lično na pisarnicu Uprave za kapitalna ulaganja Autonomne pokrajine Vojvodine, svakog radnog dana od 8.00 do 16.00 časova ili putem pošte, na adresu: UPRAVA ZA KAPITALNA ULAGANjA AUTONOMNE POKRAJINE VOJVODINE, 21000 Novi Sad, Bulevar Mihajla Pupina broj 25 sa naznakom: „Prijava na javni konkurs broj 136-401-99/2021-03/4 – Javni konkurs za finansiranje i sufinansiranje projekata u oblasti lokalnog i regionalnog ekonomskog razvoja – NE OTVARATI“.\nJavni konkurs je otvoren od 15.01.2021. godine do 04.02.2021. godine do 16.00 časova.\nBlagovremena prijava je prijava koja je primljena od strane Uprave za kapitalna ulaganja Autonomne pokrajine Vojvodine u utvrđenom roku, odnosno do 04.02.2021. godine do 16.00 časova. Kada je prijava upućena poštom preporučeno, dan predaje pošti smatra se danom predaje Upravi za kapitalna ulaganja Autonomne pokrajine Vojvodine.\nSve informacije u vezi sa javnim konkursom mogu se dobiti u Upravi za kapitalna ulaganja Autonomne pokrajine Vojvodine pozivom na telefon broj 021 4881 805, svakog radnog dana, od 9.00 časova do 15.00 časova, u periodu od 15.01.2021. godine do 04.02.2021. godine, ili putem elektronske pošte na adresu ivana.kovljen@vojvodina.gov.rs.\nKONAČNA RANG LISTA MINISTARSTVA POLJOPRIVREDE NA KONKRUSU ZA MLADE POLJOPRIVREDNIKE


Delibašić ponovo korača ka Primeri\n"Uhvatio sam formu, na posljednja tri meča na kojima sam igrao postigao sam isto toliko golova. Vjerujem da ću u finišu sezone imati zavidnu minutažu", kazao je Delibašić.\n25.04.2011. 20:57h Ažurirano: 26.02.2019. 18:02h\nCrnogorski reprezentativac i napadač Rajo Valjekana Andrija Delibašić i ove sezone uspješno korača ka Primeri. Situacija koja je već viđena - Delibašić se lani sa Erkulesom plasirao u špansku elitu, a sada je na dobrom putu da i sa novim klubom ostvari isti cilj. Iako je na terenu proveo samo 20-ak minuta, nekadašnji fudbaler Sutjeske i beogradskog Partizana u posljednjem kolu je ovjerio trijumf svog tima protiv gostujućeg Las Palmasa (2:0). Rajo Valjekano i Betis dijele lidersku poziciju sa 69 osvojenih bodova, a prva dva mjesta donose direktan plasman u Primeru.\n"Sada imamo devet bodova prednosti u odnosu na trećeplasiranu Seltu, tako da je sve u našim rukama. Selta pri tom i nije u nekoj formi, tako da vjerujem da bismo u narednom kolu mogli i da osiguramo prednost koja bi bila nedostižna za njih", kaže Delibašić za “Vijesti”.\nGol protiv Las Palmasa je crnogorskom napadaču peti u novoj sezoni.\n"U posljednje dvije godine bio sam standardan, nisam navikao da dobijam šansu sa klupe, da ulazim kao džoker. U posljednjih 4-5 utakmica trener mi je dao više šansi da zaigram. Uhvatio sam formu, na posljednja tri meča na kojima sam igrao postigao sam isto toliko golova. Vjerujem da ću u finišu sezone imati zavidnu minutažu", dodao je Delibašić, koji je na posljednjem meču postigao pogodak u petom minutu sudijske nadoknade...\n"Malo sam proveo na terenu, jer sam imao povredu zadnje lože. Gosti su nas pritisli u posljednjih 15-ak minuta, a gol je pao nakon kontre. Sudija je produžio utakmicu nekoliko minuta, ali su izmjene dodatno odužile meč, što je ispalo odlično za mene", prisjeća se crnogorski internacionalac.\nInteresantno i da se Delibašićevi bivši klubovi - Real Sosijedad i Erkules (za koje je igrao u istom, tada drugoligaškom takmičenju) trenutno dokazuju u elitnom rangu. U junu prošle godine napadač “hrabrih sokola” je u Alikanteu proslavio plasman u Primeru, ali se nakon toga razišao sa bivšim klubom. Sadašnji napadač Rajo Valjekana zna, dakle, kako se krči put ka ligi u kojoj caruju Barselona i Real.\n"Četiri godine nastupam u istoj ligi i uvijek su se moji kjlobovi borili za plasman u Primeru. Lani mi je uspjelo, a vjerujem da ću i ove godine da ponovim takav rezultat. Imali smo sreću da na pravi način otpočnemo sezonu, a nakon toga sve je bilo lakše. Bitno je da, dakle, da od početka znate šta želite, šta vam je cilj u ovoj ligi", kaže Delibašić.\nSvi mislimo na Bugare\nIako je sezona u punom jeku, Delibašić priznaje da je naredni kvalifikacioni meč sa Bugarskom uveliko u mislima. Nakon 10 bodova iz prva četiri meča (isto toliko osvojila je i Engleska), naša reprezentacija ima priliku da 4. juna pod Goricom trijumfom napravi novi veliki korak ka plasmanu na Evropsko prvenstvo.\n"Sigurno da uveliko razmišljamo o tom meču. Svi mislimo da je odlučujući, slažemo se da bismo u slučaju pobjede već jednom nogom bili na Euru. Ne treba da se opuštamo, jer bismo uz željene rezultate protiv Bugara i Velsa osigurali status najuspješnije drugoplasirane selekcije iz svih grupa. Vjerujem da ćemo protiv Bugara nastaviti i uspješan niz utakmica bez primljenog gola", zaključio je Delibašić.\n10.07. 22:31 h\t255\t29003\n10.07. 21:55 h\t16873\n10.07. 22:49 h\t65\t16393\n11.07. 10:40 h\t130\t10585\n11.07. 12:29 h\t56\t10362


Bruksizam – Škripanje Zubima – Dentaristo\nBruksizam - Stezanje Zuba\nU svakodnevnom životu često možemo biti izloženi stresu. Stres se takođe može manifestovati različitim bolestima. Kako se intenzitet stresa povećava u svakodnevnom životu pojedinaca, tako se povećava i intenzitet stresa u mozgu. Međutim, kontrakcija mišića za žvakanje uzrokuje jačanje mišića. Jačanje mišića za žvakanje kod pojedınaca stvara čin stiskanja zuba, a da toga nije ni svestan, dok nehotični kontakt zuba može dovesti do abrazije.\nBruksizam je stezanje zuba izazvano pokretima vilice koji se ne mogu sprečiti tokom spavanja. Ova situacija se u narodu definiše kao brušenje zuba. Iako je to uobičajeno stanje u zajednici, onima koji se suočavaju sa ovim problemom uglavnom je nepoznato. Poznato je da genetski faktori utiću u razvoju bolesti i pogađaju 2 od svakih 5 ljudi.\n•\tJedan veliki deo pacijenata odlaze lekaru sa pritužbama na nekvalitetan san, jutarnji umor na vilici i umorno buđenje.\n•\tIstrošeni, ispucali ili preterano osetljivi zubi su takođe važni simptomi bruksizma. Slično tome, i recesija gingive je čest simptom.\n•\tU nekim slučajevima može izazvati rane u ustima.\n•\tBolovi u vilici, glavi i uhu su među najčešćim simptomima koji povećavaju sumnju na bruksizam.\n•\tBolovi u viličnim zglobovima, koje nazivamo sljepoočni zglob, su česti.\n•\tBolovi u vratu, leđima i ramenu, iako ne baš česti, takođe mogu biti znak ove bolesti..\nNajvažniji razlog ove nelagodnosti je doživljavanje emocionalnog stresa. Negativni efekti stresa na telo najpre se vide u oralnim tkivima. Utvrđeno je da je stres i uzrok brušenja zuba i faktor koji povećava njegovu težinu. Bruksizam je češći u stanjima kada su ljudi razdražljivi, pedantni i osetljivi. Poremečaj u rasporedu i neusklađenosti zuba, koji se zove malokluzija, takođe je uzrok bruksizma. O tome postoje različita mišljenja. Neki istraživači kažu da je to zbog poremećaja odnosa ugriza na zubima, neki zbog bolesti centralnog nervnog sistema, a neki istraživaći istiću da je to posledica uticaja oba stanja.\nKoji Je Tretman Za Bruksizam?\nZubne pločice izrađene od materijala koji sadrži silikon, nazvane „noćna pločica“, koriste se kako bi se sprečila nelagodnost izazvana efektima bruksizma i nastavak brušenja zuba. U zavisnosti od nivoa nelagodnosti kod ovih ljudi, mogu se primeniti i miorelaksanti, psihoterapija i fizioterapija. Međutim, smanjenje stresa u svakodnevnom životu osobe važno je za uspeh lečenja.\nKako Primeniti Noćnu Pločicu Koja Se Koristi U Lečenju Bruksizma?\nPrimenjivanje noćnih pločica, koji se koristi za uklanjanje bolova i sprečavanje trajnog oštećenja zuba i viličnih zglobova, lekar proizvodi pojedinačno u našoj klinici. Postavlja se između gornjih i donjih zuba, kako bi sprečio međusobno dodirivanje zuba tokom spavanja. Pločice koje sprečavaju kontakt zuba tokom noći pacijent treba da nosi svako veče i redovno da ih prati. U slučaju prekida upotrebe od strane pacijenata, mišići se ponovo kontrahuju i bolest se ponovo doživljava vraćanjem u prethodno stanje. Međutim, u nekim slučajevima samo upotreba noćne ploče može biti nedovoljna. Pored toga, mogu biti potrebni dodatni tretmani. S obzirom da su cene noćnih pločica izuzetno pristupačne, pacijentima se preporučuje da koriste ovu metodu kako bi se rešili ozbiljnijih problema.\nKoliko Dugo Se Upotrebljava Noćna Pločica?\nLečenje noćnim pločicama može trajati od 3 do 6 meseci. Međutim, ovaj period se može povećati u zavisnosti od težine bolesti i njenog ponavljanja.


Imunolog, profesor Dušan Popadić kaže za RTS da se o kolektivnom imunitetu može govoriti kada 95 odsto stanovništva bude zaštićeno.\n13.05.2021. - 09:39h\nPrema njegovim rečima, to je moguće do jeseni ali samo ako se ne uspori imunizacija.\nPopadić ne očekuje da vakcinacija protiv koronavirusa postane sezonska jer je, kako kaže, imuniski odgovor dobijem vakcinom sveobuhvatan.\nkorona viruskolektivni imunitetdr dušan popadić


Sljedeća Video live! Behind The Scenes -without charts- (8 april 2021)\nlive! Behind The Scenes -without charts- (8 april 2021)\napril 7, 2021 u 11:36 am\napril 7, 2021 u 1:10 pm\napril 7, 2021 u 11:38 am\napril 7, 2021 u 11:48 am\napril 7, 2021 u 11:50 am\napril 7, 2021 u 11:37 am\napril 7, 2021 u 3:09 pm\napril 7, 2021 u 4:09 pm\napril 7, 2021 u 4:12 pm\napril 8, 2021 u 1:36 am\napril 8, 2021 u 1:38 am\napril 7, 2021 u 11:40 am\napril 7, 2021 u 6:04 pm\napril 7, 2021 u 11:45 am\napril 7, 2021 u 1:23 pm\napril 7, 2021 u 2:52 pm\napril 7, 2021 u 3:04 pm\napril 7, 2021 u 12:06 pm\napril 7, 2021 u 3:14 pm\napril 7, 2021 u 4:27 pm\napril 8, 2021 u 1:19 am\napril 7, 2021 u 12:08 pm\napril 7, 2021 u 3:50 pm\napril 7, 2021 u 5:46 pm\napril 7, 2021 u 12:23 pm\napril 7, 2021 u 3:44 pm\napril 7, 2021 u 12:39 pm\napril 7, 2021 u 3:43 pm\napril 7, 2021 u 5:02 pm\napril 7, 2021 u 12:43 pm\napril 7, 2021 u 3:05 pm\napril 7, 2021 u 1:00 pm\napril 7, 2021 u 1:02 pm\napril 7, 2021 u 9:03 pm\napril 7, 2021 u 2:08 pm\napril 7, 2021 u 2:36 pm\napril 7, 2021 u 4:07 pm\napril 7, 2021 u 10:03 pm\napril 7, 2021 u 8:26 pm\napril 7, 2021 u 9:59 pm\napril 7, 2021 u 8:39 pm\napril 7, 2021 u 9:05 pm\napril 7, 2021 u 9:39 pm\napril 7, 2021 u 11:01 pm\napril 7, 2021 u 11:15 pm\napril 7, 2021 u 11:16 pm\napril 7, 2021 u 11:28 pm


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Turizam i ekologija :: Sajam zapošljavanja privukao 28 kompanija\n03. 03. 2020. 16:40 >> 16:40 0\nSUMMER JOB U KOTORU\nSajam zapošljavanja privukao 28 kompanija\nSajam sezonskog zapošljavanja, "Summer Job", koji je danas održan u Kotoru, privukao je 28 kompanija iz oblasti turizma i hotelijerstva, kao i više stotina studenata i maturanata koji su imali priliku da se prijave za sezonske poslove.\nRukovodilac studijskog programa Turizam i hotelijerstvo Ilija Morić, kazao je da Fakultet ulaže kontinuirani napor u širenje mogućnosti praktične obuke za studente, kao i unapređenje kapaciteta i mogućnosti dualnog obrazovanja kroz međunarodne projekte i saradnju sa domaćom privredom.\nFakultet za turizam i hotelijerstvo, kako su kazali njegovi predstavnici, finansijski i tehnički podržava aktivnosti i projekte Studentske organizacije Turist, koja dugi niz godina generiše mnogobrojne pozitivne efekte za studente, privredu i Univerzitet.\n"Među njima, Sajam sezonskog zapošljavanja zauzima posebno mjesto i čini Univerzitet prepoznatljivim na turističkom i tržištu rada", navodi se u saopštenju.\nSajam je prvi put prije 13 godina održan na Fakultetu za turizam i hotelijerstvo u Kotoru, gdje je nastao na inicijativu studenata i Studentske organizacije Turist.\nKotor Summer Job\nLokalne samouprave partner Vladi u procesu pristupanja EU\nZavršena pristupna saobraćajnica rtu Trašte\nStrahuju od sezone nalik onima iz 90-ih\n06. 06. 2021. 8


Šuica za povrat otuđenih kulturnih dobara - DuList.hr\nNa današnjoj raspravi u Odboru za kulturu i obrazovanje u Europskom parlamentu o Direktivi Europskog parlamenta i Vijeća o povratu kulturnih dobara nezakonito iznesenih s područja države članica EU-a, sudjelovala je i zastupnica Europskog parlamenta Dubravka Šuica.\n-“Shvaćam da je Direktiva o povratu otuđenih kulturnih dobara na snazi od 1.1.1993.godine, ali ukoliko postoji mogućnost da se amandmanima nešto promjeni, zalažem se za pomicanje datum na 1. siječanj 1991. godine kako bi i otuđena hrvatska kulturna baština bila obuhvaćena ovom direktivom,” naglasila je Šuica.\nPoznato je da je osnovano međudržavno povjerenstvo za povratak kulturnih dobara iz Srbije sa popisom dobara koji su predmet obrade, a radi se o tisućama kulturnih predmeta koji su otuđeni iz Hrvatske, a dinamika povrata bit će poznata do kraja 2013. godine.\n-Iako nisam punopravna članica Odbora, nedavna događanja u hrvatskoj povijesti su me potakla da sudjelujem u raspravi vezanoj za otuđivanjem kulturnih dobara s našega područja, a potrebno je i podržati instrumente koji su nam na raspolaganju kako bi imali zajedničku bazu podataka”, dodala je Šuica-\nUnatoč odličnom izvješću Marie-Christine Vergiat ipak dostupni podaci o broju riješenih postupaka o povratku otuđenih kulturnih dobara bi mogli biti neprecizni zbog činjenice da je Hrvatska pristupila naknadno EU, a podaci iz Hrvatske nisu uneseni te bi sigurno statistika bila drugačija kada bi se unijeli i podaci iz Hrvatske.


Konoba sa vrhunskim delikatesama i kvalitetnim vinima R\nPolari 12, 52210, Rovinj\nTrenutno otvoreno: 11-24\nKONOBA MEZZA BRENTA, VL. BRAJNOVIĆ DAVOR I ERIK s ugostiteljstvom u Rovinju, ima široku ponudu jela i pića.\nKonoba MEZZA BRENTA sa vrhunskim delikatesama i kvalitetnim vinima u ponudi ima slijedeće:\n-janjetinu na žaru i drugo\nDuga tradicija poslovanja više od 10 godina pruža kvalitetu samih usluga. Za sve ostale informacije obratite se na navedene kontakte.


Statistika ekonomskog pada i njene zamke – Magazin Plus\nHome/-TopSLIDE/Statistika ekonomskog pada i njene zamke\nStatistika ekonomskog pada i njene zamke\nNe postoji statistička korektnost u prezentiranju podataka o BDP od strane statističkih institucija u BiH.\n“Činjenice su tvrdoglave stvari, ali statistike su podatne.“ – Mark Twain\nNakon 98 dana po isteku trećeg kvartala 2020. Agencija za statistiku BiH (BHAS) objavila je da je bruto domaći proizvod (BDP) u Bosni i Hercegovini (BiH) pao u tom kvartalu za 6,3 posto.\nPad BDP je daleko veći od pada u financijskoj krizi 2009.\nPrognoza godišnjeg pada od 4,8 posto u 2020. veća je od pada od 2,9 posto koji je BiH imala prve godine financijske krize 2009. godine. Formalizirana je recesija sa padom u dva uzastopna kvartala, drugom sa padom od 9,3 posto i trećim sa padom od 6,3 posto, sa prognozama nastavka pada u četvrtom kvartalu od 5,2 posto.\nZašto je BDP važan\nBDP izražava vrijednost stvorenih dobara u ekonomiji jedne zemlje. U rashodnom pristupu BDP predstavlja vrijednost potrošnje u BiH korigiranu za deficit/suficit u razmjeni roba i usluga. U BiH koja ima hronični deficit vanjskotrgovinske razmjene potrošnja u prva tri kvartala 2020. godine je iznosila 27,88 milijardi KM, sa deficitom od 3,63 milijardi KM koji daje iznos BDP od 24,25 milijarde KM. Dakle, samo 87 posto domaće potrošnje je iskorišteno za stvaranje BDP. Više trošimo nego što stvaramo.\nRazličite refleksije pada/rasta\nPrema očekivanju, u trećem kvartalu 2020. godini BDP je pao za 6,3 posto u odnosu na isti kvartal 2019. godine. Nakon slabog rasta u prvom kvartalu od 1,7 posto i oštrog pada u 2. kvartalu od 9,3 posto taj pad pokazuje usporavanje negativnog toka ekonomije izazvanog krizom.\nU odnosu na drugi kvartal 2020. godine ekonomija BiH je u trećem kvartalu oživjela sa stopom rasta od 4,7 posto. BDP je mogao rasti i više da deficit kao odbitna stavka potrošnje nije povećan za visokih 30,0 posto. To pokazuje da rast potrošnje dovodi do rasta deficita, a samim tim i usporavanja rasta BDP ispod stope rasta potrošnje.\nU devetomjesečnom periodu ove u odnosu na isti period prošle godine ( tri prva kvartala prema statistici) pad BDP iznosi 4,7 posto. U tom periodu potrošnja je manja za pet posto. Deficit vanjskotrgovinske razmjene je smanjen za 8,4 posto. Kad pada potrošnja još brže pada deficit, zato je i pad BDP blaži.Reklama\nPad BDP u BiH na nivou prognoza\nAko se u četvrtom kvartalu 2020. zadrži BDP iz trećeg kvartala 2020. na vrijednosti od 8,1 milijardi KM što znači pad u odnosu na BDP iz četvrtog kvartala 2019. od 5,2 posto, ukupan BDP u 2020. bi iznosio 32,34 milijardu KM. To bi u odnosu na BDP iz 2019. godine od 33,98 milijarde KM predstavljalo pad BDP u 2020. godini od 1,64 milijardi KM ili 4,8 posto. To je na nivou prognoza o padu od visokih 5posto koje su davale međunarodne i domaće institucije.\nPad u entitetima manji od pada u BiH\nI stručna i opća javnost u BiH mora se osjećati zbunjeno pred nelogičnošću podataka koji potiču iz entitetskih i državnih statistika nacionalnih računa (vidi tabelu 1).\nBDP entiteta, BD BiH i BiH za 2019 i 2020. godinu (cijene iz 2015. u mil. KM) (Izvor: Entitetske statistike i BHAS za BiH i BDBiH 2019. po tekućim cijenama. Brojke u zagradi su rezidualna veličina [GDP BiH – (GDP F BiH + GDP RS])\nLogična je pretpostavke da je BDP BiH zbir BDP u entitetima i Brčko Distriktu BiH (BD BiH). U prethodnoj tabeli je BDP u BD BiH iskazan u zagradama. To su besmisleni podaci u odnosu na jedini zvanično raspoloživi podatak za BDP BD BiH iz 2019. od 865 miliona KM. Po njima je u trećem kvartalu 2020. BD BiH imao negativan BDP od 34 miliona. Dakle, najblaže kazano, ne postoji statistička korektnost u prezentiranju podataka o BDP od strane statističkih institucija u BiH.\nPad BDP u BiH na nivou umjerenih prognoza\nAko se u četvrtom kvartalu 2020. zadrži BDP iz trećeg kvartala 2020. na vrijednosti od 8,1 milijardi KM, ukupan BDP u 2020. bi iznosio 32,34 milijardu KM. To bi u odnosu na BDP iz 2019. godine od 33,98 milijarde KM predstavljalo pad BDP u 2020. godini od 1,64 milijardi KM ili 4,8 posto. To je na nivou prognoza o padu od oko pet posto koje su davale različite međunarodne i domaće institucije.\nBiH zvanično u recesiji, ali manjoj od zemalja okruženja\nU trećem kvartalu 2020. ozvaničena je recesija u BiH, koja će biti nastavljena i u četvrtom kvartalu. Već u prvom kvartalu 2021. moguć je izlazak iz recesije, ali će depresija trajati do početka 2023. Recesiju bilježe i sve izabrane zemlje Jugoistočne Europe (JIE), ali različitim intenzitetom. Razlozi leže u različitom udjelu sektora pogođenih krizom u stvaranju BDP (turizam, usluge, izvoz, prijevoz).\nPokazatelji ekonomskog rasta odabranih zemalja regije JIE (u postocima)(Izvor: Nacionalne statistike, za BiH entitete entitetske statistike – podaci se odnose na isti kvartal prethodne godine)\nPrognoze za narednu godinu\nUkazuju se prilike za rast BDP u 2021. na skromnom nivou od tri 3 posto. Od eksternih faktora važan je oporavak izvoza na glavnim tržištima BiH: Njemačka, Italija, Austrija, Hrvatska, Srbija i Slovenija. Oporavak ovisi o pandemiji i efektima vakcinacije protiv korona virusa. Od unutarnjih faktora je značajan razvoj pandemije i vakcinacije u BiH, zatečeni nivo konkurentnosti poslovnog sektora, raspoloživost ljudskih resursa i obrtnog kapitala u kompanijama i obrtima, te logistika u izvoznim kompanijama. Oporavak mora biti podržan povoljnijim kreditiranjem, posebno izvoznih firmi.\nŠta je statistika BDP za građane, biznis i vladu\nGrađani traže plaće, penzije i naknade, posao, te pristup javnim uslugama zdravstva, obrazovanja, socijalne zaštite. Biznis traži prilike u povećanoj tražnji za njegovim robama i uslugama i podršku da preživi krizu i za pokretanje oporavka i rasta. Pad indirektnih poreza od preko 10 posto i doznaka iz inozemstva od 30 posto je čak i veći od pada BDP, a nedostajuća sredstva se ionako osiguravaju vanjskim zaduživanjem.\nZa vlade u BiH vanjsko zaduživanje je osnova fiskalne ekspanzije u nedostatku mogućnosti za povećanje poreza i prihoda od poreza. Vraćanje kredita će ovisiti o ekonomskom rastu. Najgori ishod bi bio da rast izostane i kriza preraste u financijsku sa bankrotima, masovnom nezaposlenošću i pritiskom na povećanje poreza.\nAnto Domazet, član Socijaldemokratske partije (SDP), rođen je 1947. godine u mjestu Verd u Sloveniji. Diplomirao je sa 22 godine na Ekonomskom fakultetu u Beogradu, a četiri godine kasnije je u Milanu specijalizirao menadžment naftnog biznisa. Potom je u Osijeku doktorirao na temu Strategije rasta velikih preduzeća. Profesionalnu karijeru je gradio u Bosni i Hercegovini, radeći u Rafineriji ulja Modriča, preduzeću Natron Maglaj i sarajevskom Energoinvestu. Nakon rada u privredi Domazet započinje akademsku karijeru i 1997. godine je promovisan u redovnog profesora na Katedri za marketing Ekonomskog fakulteta u Sarajevu.\nUhapšen osumnjičeni za ubistva u Zenici!


"Za ekologiju niko nema vremena, niti para": Jezero Bočac i dalje bez zaštitne mreže! | Društvo\n"Za ekologiju niko nema vremena, niti para": Jezero Bočac i dalje bez zaštitne mreže! | MONDOBA\n16. June, 18:08\n"Za ekologiju niko nema vremena, niti para": Jezero Bočac i dalje bez zaštitne mreže! 4 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n31.08.2020. / 16:43 16:55\nAutor Dušan Volaš 31.08.2020. / 16:43 16:55\nNakon što je prošle godine pukla zaštitna mreža u Eko-centru "Bočac" i kada su tone otpada zaustavljene na brani istoimene hidroelektrane na rijeci Vrbas, situacija sa odbranom od plutajućeg smeća se nije nimalo promijenila.\nDragana Kovačević, direktor Eko-centra "Bočac", potvrdila je Mondo portalu da zaštitna mreža na akumulacionom jezeru uopšte ne postoji.\n"Nažalost nije bilo mogućnosti da se postavi nova jer nije bilo zainteresovanih finansijera poput Ministarstva za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju, Hidrolektrane 'Bočac', Grada Banjaluke i Fonda za zaštitu životne sredine", rekla nam je Kovačevićeva.\nDesetak hiljada kubika smeća pred HE "Bočac"\nKovačevićeva nije mogla da precizira koliko ima plutajućeg otpada ističući da je on rasut po jezeru.\n"Nama je istekao ugovor u julu sa Hidrolektranom 'Bočac' i raspisan je novi tender. Da li ćemo biti izabrani mi, neko drugi ili neće niko, zaista ne znam. Ono što znam da zbog situacije oko korone i nedostatka sredstava nismo dobili novac za prethodno čišćenje", tvrdi Kovačevićeva.\nKaže da trenutno za ekologiju niko nema vremena, niti sredstava.\n"Situacija je ozbiljna. Vrbas je vrlo bitan resurs i koristimo ga za piće", podvukla je sagovornica Mondo portala.\nZaštitna mreža Eko-centra "Bočac" na istoimenom jezeru pukla je u maju prošle godine jer nije izdržala pritisak plutajućeg otpada koji se već tu nalazio, uz dodatne količine otpada koje su donijele bujice i rijeka usljed tadašnjih obilnih padavina.\nPROČITAJTE JOŠ Ekologija u BiH: Previše je obećanja\nMinistarstvo za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju RS na pitanje da li su upoznati da na akumulacionom jezeru Bočac uopšte ne postoji zaštitna mreža, te da li će biti pronađeno neko rješenje u ovom slučaju, podsjeća da su prošle godine inicirali i održali niz sastanaka s ciljem rješavanja problema plutajućeg otpada u slivu rijeke Vrbas.\nTakođe su naveli da su putem Fonda za zaštitu životne sredine i energetsku efikasnost Republike Srpske učestvovali u finasiranju održavanja zaštitne mreže.\n"Jedan od najvećih problema je što u federalnim opštinama u slivu Vrbasa postoji veći broj nelegalnih deponija na obalama rijeke. Na jednom od sastanaka inicirali smo postavljanje još jedne mreže iznad lokacije Eko-centra 'Bočac', da bi se spriječio ili smanjio dotok otpada, ali i da se način da i hidroelektrane koje su uzvodno od HE Bočac, na području FBiH učestvuju u čišćenju ovog otpada.\nNažalost, predstavnici federalnih institucija, kao ni opština, uz svijetao primjer opštine Jajce, nisu pokazali zainteresovanost da se ovaj problem sistemski riješi", kažu u pomenutom ministarstvu.\nEko-centar "Bočac, smješten je četrdesetak kilometara od Banjaluke na hidroakumulacionom jezeru, a osnovalo ga je preduzeće "Euro-Hem" u cilju čišćenja i zaštite Vrbasa. Njegova izgradnja počela je 2001. godine, a 2003. na jezeru Bočac i ušću Crne rijeke u Vrbas postavljene su zaštitne mreže za prikupljanje plutajućeg otpada.\nU ranijem periodu strukturu uklonjenog otpada činili su drvo, razne vrste plastičnog otpada, autogume, frižideri, aluminijumski otpad i uginule životinje.\n"Na zaštitnoj mreži na rijeci Vrbas godišnje se zaustavi oko 10.000 kubika plutajućeg otpada. Od puštanja mreža u rad pa do 2012. godine prikupljeno je i sortirano oko 100.000 kubika otpada", navedeno je između ostalog na sajtu Eko-centra "Bočac".\nU otpadu najviše drveta i plastike\nU dokumentu "Republički plan upravljanja otpadom 2019-2029. godina" koji je prošle godine usvojila Vlada RS je navedeno da je otpad sakupljen na mreži sljedećeg sastava: 60% drvo niske kalorične vrijednosti (6.000 m3), 35% plastična ambalaža (3.500 m3) i 5% razni otpad (500 m3).\n"Od plastične ambalaže 55% je PET, a 45% polietilen i polipropilen. Količina ovog otpada iznosi oko 31,75 tona godišnje PET -a i 26,05 tona godišnje polietilena i polipropilena. Ostali neiskoristivi plutajući otpad, u količini od oko 100 kubnih metara, se deponuje u Mrkonjić Gradu", piše u dokumentu koji je usvojen na prijedlog Ministarstva za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Republike Srpske.\nPlan sadrži analizu i ocjenu postojećeg stanja upravljanja otpadom u narednih 10 godina, od osnovnih ciljeva upravljanja otpadom, programa prevencije nastanka otpada i očekivanih vrsta, količine i porijekla otpada koji će biti proizveden na teritoriji Srpske, rasporeda budućih lokacija centara za upravljanje otpadom, pretovarnih stanica, deponija opasnog i neopasnog otpada, procjenu ekonomskih i drugih instrumenata, do mjere za podizanje svijesti u javnosti o značaju pravilnog upravljanja otpadom.\nEkolozi kažu da Bosna i Hercegovina ima veliki problem u upravljanju otpadom, što za posljedicu ima nakupljanje otpada u prirodi, gdje predstavlja opasnost za biljni i životinjski svijet, ali i ljudsko zdravlje.\n"Da bi se ovaj problem riješio neophodna su sistemska rješenja u svim koracima, od smanjenja nastanka otpada do ispravne obrade ili odlaganja nastalog otpada. Mreža u Bočcu je samo pokušaj ublažavanja posljedica nepostajanja sistemskog upravljanja otpadom, ali oslikava nedostatak volje da se problem uopšte počne rješavati," rekla nam je Milana Kuburić iz banjalučkog Centra za životnu sredinu.\n''Vode Srpske'' objavile izvještaj o jezeru Bočac\nBočac jezero ekologija zagađenje otpad smeće Vrbas rijeke hidroelektrane\n31.08.2020. / 21:06\nU ovoj drzavi nikome nije stalo do cistih rijeka, ekologija je na zadnjem mjestu.\n31.08.2020. / 20:57\nKatastrofa! Više od godinu dana nema mreže na jezeru i taj problem se samo "pustio niz vodu". Da li je moguće da vlasti nemaju ni malo osjećaja za ovu problematiku?\n31.08.2020. / 20:47\nNevjerovatno je da niz institucije zajedno ne mogu obezbijediti postavljanje zaštitne mreže koja bi olakšala sakupljanje otpada. A novac se troši na različite projekte koji možda nemaju toliki značaj kao ovaj. Prosto mi je nevjerovatno da nema mreže više od godinu dana.\n31.08.2020. / 18:24\nKatastrofa ! Teski primitivizam !


.:: Magazin Tabloid 426 ::.\nSprega sudija, tužilaca i mafije u Srbiji je neraskidiva\nDuševna bol kuma Nikole\nSvakog ko ga je pomenuo u medijima Nikola Petrović, kum Aleksandra Vučića, bivši direktor EMS-a i potpredsednik Privredne komore Srbije, vlasnik desetine kompanija za proizvodnju i trgovinu strujom, uključenog u najteže kriminalne poslove - tuži sudu. Ovaj besprizorni mafijaš lako dobija sudske sporove. U istom je kartelu sa Zlatiborom Lončarom, ministrom zdravlja i jednim od najuticajnijih u piramidi kriminalne vlasti diktatora Aleksandra Vučića, a u tom timu su bili Aleksandar Đorđević, direktor BIA i sadašnji Bratislav Gašić, koji je njegovu bivšu ženu Maju zaposlio u Ministarstvo odbrane, zatim Veselin Milić, načelnik Policijske uprave Beograda, predsednik Višeg suda u Beogradu Aleksandar Stepanović, predsednik Apelacionog suda u Beogradu Duško Milenković i naravno, Andrej Vučić.Sudije su ovom mafijašu ''pod stresom'' dosudile naknadu i po tužbama protiv Magazina Tabloid i njegovih urednika.\nVlada Srbije je 2012. godine na predlog prvog potpredsednika Vučića imenovala njegovog kuma Nikolu Petrovića za v.d. direktora Javnog preduzeća Elektromreža Srbije. Kum je imao firme za proizvodnju i trgovinu struje, bio je u sukobu interesa, ali je na tom mestu ostao duže od četiri godine. Sve u v.d. stanju, jer nije posedovao fakultetsku diplomu. Stao je sa višom poslovnom školom.\nMagazin Tabloid je dobio pet tužbi od gospodina Petrovića. Dve je rešio u njegovu korist Viši sud u Beogradu. Po ostalima se još postupa. Prvom presudom obavezani smo da platimo na ime povrede časti i ugleda i zbog duševnih bolova 150.000 dinara, plus još toliko troškova postupka, a drugom 200.000 dinara, plus troškovi postupka.\nNisu pomagali argumenti, nikakvi dokazi. Zar da se vređa kum glavnog Kuma (Vučića).\nProtiv navedenih presuda, donetih još u maju, izjavili smo žalbe Apelacionom sudu u Beogradu. Tu nas je dočekao drugi kumov čovek - vršilac funkcije predsednika Apelacionog suda u Beogradu. Njega je prvo za v.d. predsednika ovog suda postavio ministar pravde Nikola Selaković, potom je izabran za predsednika, a po isteku mandata ponovo je v.d. predsednika suda. Za neverovati, ali u državi kojom vlada samo jedan čovek - Aleksandar Vučić, to je moguće.\nPomenuti Duško Milenković se odmah odazvao pozivu kuma Nikole. Pomoći će, u istoj su bandi.\nPredmeti se zavode u Apelacionom sudu u Beogradu pod oznaku Gž3 259/17, (17. oktobra 2017. godine) koji je zadužila sudija Vesna Karadžić Ristić, a drugi pod broj Gž3 274/17, koji je dodeleljen u rad sudiji Nevenki Romčević dana 1. novembra prošle godine.\nPredsednik suda Milenković izuzima sudiju Vesnu Karadžić iz odlučivanja, jer se i ona sama saglasila, i predmet dodeljuje sudiji Vesni Mastilović, koja sudi u veću sa njegovom zamenicom Milicom Popović Đuričković, a većem predsedava sudija Gordana Komnenić, koju predsednik suda 1. decembra postavlja za predsednika građanskog odeljenja ovog suda, u kojem sudi 40 sudija, a za njenu zamenicu sudiju Branku Dražić, koja predsedava većem u kojem je izvestilac sudija Nevenka Romčević.\nKumu Nikoli se žuri, pa zahteva da se njegovi predmeti brzo reše. Tako je predmet kojim je zadužena sudija Romčević rešen 13. decembra prošle godine, a u Viši sud u Beogradu primljen , navodno, 31. decembra (nedelja). Osam dana kasnije isto veće (21. 12) reševa drugi predmet u kojem je glavni urednik Magazina Tabloid tužena stranaka, a koji je primljen u sud 16. juna prošle godine, pod oznakom Gž3 156/17, kojim je takođe zadužena sudija Nevenka Romčević!\nNa pitanje urednika Magazina Tabloid ko je izdao nalog da prekoredno reši predmet Nikole Petrovića i to u danu kada veće ne zaseda, sudija Romčević nevoljno kaže da nije referisala predmet, već joj je predsednica veća Branka Dražić rekla da potpiše zapisnik o većanju, da je naredba stigla ODOZGO i da je za nju bolje da drži jezik za zubima.\nI drugi predmet je rešen tako što je potvrđena presuda, ali on još nije ekspedovan Višem sudu u Beogradu.\nU sledećem broju opisaćemo koliko sudija Milenković zgrće novca rasprodajom pravde, koje sudije su mu saradnici u tom mafijaškom poslu u kojem građani ostaju bez imovine, stanova, kuća, preduzeća, dece, bez posla...Pred sudom nikakvi dokazi o kriminalu kuma Nikole ne pomažu.\nEkonomski analitičar Magazina Tabloid Branko Dragaš opisao je u u tekstu koji smo objavili prošle godine, ''učinak kuma Nikole u Elektromreži Srbije.\n''...Elektro Mreža Srbije - EMS. Moćna državna kompanija za prenos električne mreže po čitavoj Srbiji.. Monopolista. Na čelu te kompanije je bio Nikola Petrović, kum premijera Srbije i o njemu i njegovim aferama je ovaj list mnogo pisao. Iznenada, pred kraj godine koja je za nama, Nikola Petrović donosi odluku da napušta jednu uspešnu državnu kompaniju, tvrdeći da je spasio tu kompaniju i da je ostavlja prepunu para. Odlučio sam da to proverim.\nNajbolji način je da pregledamo bilanse u poslednjih pet godina, otkako je Nikola Petrović u jesen 2012. postao direktor ove državne kompanije, da vidimo šta će nam analiza dokumenata pokazati. Svi dokumenti su javno publikovani, tako da nema razloga da, uplašeni partijski poltroni iz EMS-a, pitaju ko mi je dostavio podatke. Videćemo šta zvanični izveštaji pokazuju.\nNe ulazim u dubinske, detaljne analize svih bilansnih stavki, kako to uvek radim kada me neko profesionalno angažuje, nego pratimo osnovne tendencije u poslovanju. Pratimo i postavljamo pitanja. Neka javnost sama sudi. Prvo što sam primetio bilo je to da posle pet meseci od dolaska Nikole Petrovića na mesto generalnog direktora EMS-a, posle tri njegova zahteva da se poveća cena tarife, što je Agencija za energetiku odbijala, pretpostavljam da se trgovalo oko kadrovskih rešenja u Agenciji, data je dozvola za povećanje, dokument pod nazivom Cene pristupa sistemu za prenos električne energije/ (Službeni Glasnik 14 od 13.02.2013 sa primenom od 01.03.2013).\nDa li treba da kažem da je kadrovska struktura u Agenciji ostala nepromenjena? Stavka tarife-AKTIVNA ENERGIJA - koja sačinjava 80% ukupne tarife, povećana je za: a) višednevnu tarifnu fazu za aktivnu energiju sa dotadašnjih - 0,2166 din/kwh na 0,3303 din/kwh, što je povećanje od - 52,49%, i b) niže dnevna tarifna snaga za aktivnu energiju sa dotadašnjih - 0,1083 din/kwh na - 0,1651 din/kwh, što je povećanje od -52,45%. Zašto Agencija ranije nije odobrila toliko povećanje? Zašto je povećanje toliko veliko? Nije teško biti uspešan menadžer državne monopolske firme, na koju si postavljen partijskom odlukom kuma, jer nisi imao nikakve profesionalne kvalifikacije za to mesto, kada ti je dozvoljeno da odmah povećaš tarife za 52,4%, zar ne? Kakav je rezultat tog povećanja za kompaniju bio, osim što su građani bili opterećeni novim nametima? Poslovni prihodi su porasli za svega 27%, sa 14,973 milijarde dinara u 2012 na 18,967 milijardi dinara u 2013, uprkos tako velikom povećanju tarife od 52,4%, ali su zato poslovni rashodi povećani za 37%, sa 13,171 milijarde dinara na 18,046 dinara. Veći rast poslovnih rashoda nad poslovnim prihodima doveo je do pada poslovne dobiti sa 1,801 milijarde dinara u 2012 na 920,8 miliona dinara ili pad od 49%. Dakle, u prvoj godini upravljanja Kuma premijera državnom monopolskom firmom, uprkos povećanju tarife od 52,4%, poslovna dobit je pala za 49%. Da li je ovo normalno?\nNa kraju, gledano kroz neto dobitak, EMS je u 2013, uprkos toliko velikom povećanju tarifa, ostvario neto dobit koja je za svega 10% veća od dobiti u 2012. godini, povećanje sa 1,483 mld dinara na 1,626 milijarde dinara. Zašto su rashodi tako značajno porasli u 2013. godini? Koje je sve obaveze novi direktor morao da plaća?\nU narednoj 2014.godini, poslovni rashodi su smanjeni čak na 16,963 milijardi dinara, dok su poslovni prihodi skočili na čitavih 20,593 milijardi dinara, ali nije ostvarena neto dobit od 3.620 milijardi dinara, jer su finansijski rashodi narasli sa 763,2 miliona dinara na 1,965,9 milijardi dinara. To je pravdano naraslim kursnim razlikama i neprenetim negativnih efekata iz ranijih godina. Koji su to nepreneti negativni efekti u državnoj firmi koja pozitivno posluje, nažalost, nisam uspeo da saznam? Ostali rashodi su u toj godini drastično porasli sa 41,9 miliona dinara na 228,7 miliona dinara, što je rast od 546%.! Zašto je toliki rast? Neto dobit u 2014. je tako bila - 2,943 milijarde dinara. Zašto je neto dobit u 2013 bila tako potcenjena?\nPoslovni prihodi u 2015.godini su nastavili da rastu i dostigli su - 24,04 milijarde dinara, ali su poslovni rashodi značajno skočili sa 16,963 milijarde dinara na 21,3 milijarde dinara. Na kraju godine, dobitak pre oporezivanja je iznosio - 2,795 milijardi dinara. Plan za 2016.godinu, čekamo zvanične podatke, pokazuje da su planirani manji poslovni prihodi - 23,309 milijardi dinara,ali veći poslovni rashodi od - 22,713 milijardi dinara. Prihodi se planiraju manjim 3%, dok su rashodi u 2016 planirani veći za 7%. Zašto? Poslovna dobit pada za jednu godinu sa 2,740 milijardi dinara na svega 596,8 miliona dinara ili na 22% poslovne dobiti iz 2015.godine. Zašto tako ogroman pad poslovne dobiti odlazećeg direktora?\nFinansijski prihodi se planiraju da padnu sa 594,1 milion dinara na 247,7 milona dinara ili na 42% finansijskih prihoda iz 2015.godine. Istovremeno, finansijski rashodi se planiraju da padnu samo 9%, što dovodi do toga da se planira da dobit pre oporezivanja padne sa 2,795 milijardi dinara u 2015.godini na - 376,7 miliona dinara ili svega 13% dobiti iz prethodne godine. Da li je ovaj drastičan planirani pad dobiti najava odlaska Kuma premijera?\nOtkud tako nagli i nenajavljeni odlazak? Da li se nešto sprema? Šta se sprema? Možemo li nešto iz dokumenata da zaključimo? Ništa nije slučajno. To smo več davno naučili. Politički ološ pravi neke kombinacije uvek samo za sebe. Nikada ne smemo da im verujemo. Šta nam to spremaju kumovi? Pogledajmo jedan podatak iz dokumenata koji mi je bio vrlo interesantan. Možda iz tih podataka možemo nešto da zaključimo. Tiče se KAPITALA državne kompanije EMS. Naučio sam iz pljačkaške privatizacije od 2001. godine, radeći procenu kapitala preko hiljadu opljačkanih i uništenih kompanija, da se uvek uoči privatizacije namerno smanjuje kapital preduzeća i namerno smanjuje dobit. ...\nKako stoji kapital državne kompanije EMS? Vrednost upisanog kapitala EMS-a 01.07.2005 godine 516.017.000 evra, od toga novčani kapital -229.000 evra i nenovčani kapital 515.788.000 evra. Sledeći podatak o kapitalu je 30.09.2011 je da kapital kompanije iznosi - 541.297.000 evra. Kapital se, dakle, povećao, jer kompanija dobro radi i bez samohvalisavog Kuma premijera. Kompaniji ne treba Kum premijera i nije tačno da je on spasio EMS od neke propasti.\nSledeći podatak sam našao u bilansima za 2014. godinu, koje je potpisao Kum premijera 30.04.2015.godine. U objavljenom bilansu stanja u Pasivi možemo da vidimo da je Kapital kompanije u 2014.godini iznosio - 59.620 milijardi dinara ili 494.776.996 evra, što je za 46,52 miliona evra manje nego 2011, uprkos tome što kompanija konstantno pozitivno posluje. Taj kapital kompanije je sastavljen od : državni kapital - 26,892 milijarde dinara, revalorizacione rezerve - 23, 931 milijarde dinara i neraspoređena dobit od 8,796 milijardi dinara.\nPlanom za 2015. godinu je Kapital smanjen na -55,915 milijardi dinara, jer je neraspoređene dobit smanjena na - 5,091 milijardu dinara. Svi ostali parametri na kapitalu su ostali isti. A onda se donosi Odluka o promeni pravne forme Javnog preduzeća „ Elektromreža Srbije" i menja se pravna forma, pa ova državna kompanija postaje AKCIONARSKO DRUŠTVO" ELEKTROMREŽA SRBIJE"BEOGRAD i unosi se osnovni kapital akcionarskog društva na dan 31.12.2015.godine u iznosu od - 27.048.840.000 dinara ili 2.704.884 akcije nominalne vrednosti jedne akcije 10.000 dinara. Šta je sada ovo? Čemu ova transformacija u akcionarsko društvo?\nVidimo da je u toj papirnoj hokus-pokus transformaciji NESTAO kapital. Poslednjim planom za 2015.godinu objavljeno je da je kapital u knjigama - 55,195 milijardi dinara, ali na kraju te godine ostalo je, posle te kumovske transformacije, samo - 27,049 milijardi dinara. Gde nestade- 28, 146 milijardi dinara ili 232,2 miliona evra? Nova kompanija AD EMS Beograd vredi samo 223,2 miliona evra. Strašno!\nEvo jednog poređenja. Crna Gora je više od deset puta manja od Srbije, ali njena kompanija za prenos električne energije na dan 14.04.2016 ima kapital - 155.108.283 evra. Kako je moguće da EMS tako malo vredi?\nKakve su ovo kumovske muljačine? Gde nestadoše revalorizacione rezerve i neraspoređena dobit? Slučajno su nestale? Nema slučajnosti! Smanjuje se namerno dobit kompanije. Rastu rashodi. Kapital se drastično smanjuje. Kum premijera naglo odlazi iz kompanije. Ostavlja svoje kadrove u kompaniji. Odlazi da se bavi svoji privatnim biznisom. Zašto? Zar to nije sve povezano? Zar to ne uliva sumnju organima gonjenja da preispitaju detaljno poslovanje EMS-a od dolaska Nikole Petrovića na mesto generalnog direktora? Neka se ispitaju svi nastali rashodi? Svaka faktura neka se pregleda. Neka se ispitaju povezana lica sa Nikolom Petrovićem. Kako su dobijene dozvole za minihidroelektrane? Ko je dobio? Koja firma? Koliko dozvola? Evo posla za tužilaštvo i policiju. I? Šta sad? Koji je scenario?\nŠta se može dalje da dogodi? Ako znamo kako Aca Dramoser pravi svetske poslove, koji ulaze u svetsku istoriju o idiotskom poslovanju jedne države , poput slučaja AIR SERBIA, gde se dokapitalizuje kompanija starim, rentiranim avionima, gde manjinski vlasnik upravlja kompanijom, gde se Aerodrom svake godine dobrovoljno odriče da naplati 20 miliona evra, gde država stalno ubacuje novac u zajedničku kompaniju, da bi prikazali kako kompanija fantastično radi, onda, prema tome modelu, može da se privatizuje i EMS. Kako? Znamo to već napamet.'' - napisao je Dragaš.\nKongresmeni pišu - kum Nikola se bogati\nPovodom Vučićeve posete Beloj kući, gde je primljen u sobi za čekanje kod potpredsednika Majkla Pensa, američka kongresmenka uputila je Pensu pismo.Napisala ga je kongresmenka Edi Bernis Džonson, a ono je imalo za posledicu da Vučić bude suočen sa neispunjenim obećanjima koja, kako Pens reče, "zabrinjavaju Stejt department".\nU pismo doslovno piše:\n"...Potpredsedniče Pens, pišem vam zabrinuta zbog predložene posete Aleksandra Vučića Vašingtonu 17. jula. Snažno podržavam evrointegracije Srbije i pozdravljam napore američkog ambasadora Kajla Skota u negovanju demokratskih institucija, poštovanju zakona i sprovođenju ekonomskih reformi....\nDrugo, zabrinuta sam izveštajima da mala grupa, predvođena predsednikovim bratom Andrejom Vučićem i četvoricom njegovih bliskih prijatelja, Nikolom Petrovićem, Zvonkom Veselinovićem, Slavišom Kokezom i Nenadom Kovačem, nastavlja da rukovodi svim infrastrukturnim i javnim projektima...Znajući vašu posvećenost slobodnom ekonomskom tržištu i negovanju potencijala američke industrije u zemlji i inostranstvu, nadam se da ćete od predsednika Vučića dobiti odgovor povodom aktivnosti pomenute grupe..."\nAmerički ambasador Skot je Vučiću tri dana pred put u Vašington dao ovo pismo. Kad je video da su prozvani Andrej, Nikola Petrović, Zvonko Veselinović i Kokeza, Vučić je poludeo, prekinuo je sastanak i krenuo iz Ambasade. Kod izlaza se predomislio, vratio i žalio se Skotu da su sve to laži.\n- Zašto vam smeta Andrej? Šta hoćete od mene? Da se odreknem brata? Nikad! - rekao je, a Skot ga je samo gledao, ništa ne komentarišući.\nNekoliko uticajnih i najtiražnijih medija u Sjedinjenim Državama opisuju Vučićev ''učinak'' pominjući njegovu kriminalnu grupu, u kojoj je kum Nikola na vrhu te piramide.\nTekst iz američkog "Hafington posta", čiji je autor dugogodišnji politički analitičar Robert Krimer i autor knjige "Ostati uspravno: kako progresivci mogu da pobede", u celosti preneo je Magazin Tabloid. Objavljujemo izvod koji se odnosi na Nikolu Petrovića:\n''...Širom Evrope, napadnute su demokratske vrednosti...Takav je slučaj i u Republici Srbiji.\nU svakom slučaju, naravno, napad na demokratske vrednosti i institucije, predstavlja ozbiljnu pretnju demokratiji demokratska društva širom sveta.\nVučićev brat i navodno multimilioner, Andrej, je njegov najbliži čovek od poverenja. Andrej je bio uključen u nekoliko desetina kontroverzi, uključujući i slučaj prebijanja od strane elitnih vojnika (Žandarmerije, primedba redakcije) koji su potom bili optuženi za prebijanje njega i njegovih telohranitelja. On je uključen u različite poslovne poduhvate, uključujući mnoge koji imaju veze sa raznim kriminalnim grupama. Nemačke vlasti veruju da Andrej Vučić kontroliše jedan od najvećih narko-kartela na Balkanu. On je takođe više puta optužen i za kontrolu 'crnog tržišta' nafte i cigareta.\nU jednom posebno drskom incidentu, objavljeno je da je Andrej iskoristio svoj službeni položaj u Zavodu za izradu novčanica i kovanog novca za štampanje akciznih markica koje su štampane u vrednosti od milijardu evra, i prodate za 600 miliona evra albanskim krijumčarima marihuane.\nVučić i njegov brat su povezani mrežom preduzeća koja im koriste kako bi zaradili novac, a ona zauzvrat dobila zaštitu od strane Vučićeve političke moći. Njegovi najbliži saradnici imaju koristi od privatizacije, trošenja javnog novca, odnosno kontrole u medijskoj industriji. Andrej je takođe optužen da je koristio njegov odnos sa bratom kako bi iznudio i razne druge poslovne operacije.\nBraća Vučić su posebno bliska sa Nikolom Petrovićem, preduzetnikom koji je poznat po tome što je uključen u većinu velikih poslova u energetskom sektoru na Balkanu. Petrović i Andrej Vučić su bili uključeni u gradnju vetroparkova u Srbiji. Dozvola je je navodno odbijena jer su vlasnici projekta vetroparka odbili da plate tu cenu..."\nU oktobru 2015. godine, grupa od pet članova američkog Kongresa, Edi Bernice Jonson, Karlos Curbelo, Skot Peri Adam Kinzinger i Zoe Lofgren, napisali su pismo tadašnjem potpredsedniku Džozefu Bajdenu, uoči Vučićeve posete Sjedinjenim Državama.\nPrema visoko cenjenom novinskom internet portal Balkan Insight, oni su tvrdili da je grupa koju je predvodio Andrej Vučić, Nikola Petrović i Zoran Korać, '...koncentrisala svoj uticaj i interes u oblasti energetike, telekomunikacija, infrastrukture i svih većih preduzeća u Srbiji.' Takođe stoji optužba i da su: '...Mediji stavljeni pod direktnu kontrolu predsednika Vlade, njegove porodice i njegovih bliskih poslovnih saradnika'.\nI sve to dok kvalitet života običnih Srba trpi.\nKada je premijer Vučić preuzeo dužnost pre pet godina, obećao je da će podići plate običnih radnih ljudi. I nikada nije rekao da će smanjiti penzije. Obećao je poboljšanje kvaliteta i pristup obrazovnim institucijama i univerzitetima. Obećao je poboljšanje kvaliteta zdravstvene zaštite...\n"...Danas, plate su niže u Srbiji nego što su bili pre pet godina - i umesto da gradi privredu koja raste i ulaže u poslove budućnosti, on se koncentrisao na udvaranje velikim stranim korporacijama koje žele da smanje troškove i iskoriste srpske radnike sa niskim plaćenim poslovima. Smanjio je penzije. Kvalitet srpskih obrazovnih institucija nije poboljšan, a umesto dobre zdravstvene zaštite, mnogi Srbi sada moraju da plaćaju mito lekarima. Jedina grupacija koja je poboljšala sebi život tokom poslednjih pet godina je malo korumpirana, elita političke klase..." zaključuje američki analitičar.\nU sledećem broju preštampaćemo tekst zbog kojeg nam preti zatvaranje novina, da se čitaoci uvere kolika je zločinačka sprega kuma Nikole i predsednika sudova.\nmagazin-tabloid.com © 22-Okt-2018


STANJE U HONGKONGU PRERASTA U PRAVI RAT! Studenti se naoružavaju LUKOM i STRELAMA: "Ko ubija, mora da plati glavom!" | Najnovije vesti - Srbija danas\nŠOKANTNO! BILA JE VELIKA LJUBAV PRINCA HARIJA: Preminula voditeljka je sa njim MORALA da prekine vezu! VIP\nŠOKANTNO! BILA JE VELIKA LJUBAV PRINCA HARIJA: Preminula voditeljka je sa njim MORALA da prekine vezu!\nAko imate ovu veš mašinu, odmah je isključite, OPASNA JE PO OKOLINU! Vesti\nAko imate ovu veš mašinu, odmah je isključite, OPASNA JE PO OKOLINU!\nUpozorenje za sve Beograđane: Vrebaju vaš auto čim okrenete leđa! U ovom delu grada hara prava banda, evo šta rade Beograd\nUpozorenje za sve Beograđane: Vrebaju vaš auto čim okrenete leđa! U ovom delu grada hara prava banda, evo šta rade\nŠOK IZJAVA U JUTARNJEM PROGRAMU: Ljubavnica je prelepa reč! Supruga je samo OSOBLJE U KUĆI Društvo\nŠOK IZJAVA U JUTARNJEM PROGRAMU: Ljubavnica je prelepa reč! Supruga je samo OSOBLJE U KUĆI\nISTORIJA OVO NE PAMTI: ATP lista imaće NOVI izgled! Srbi u društvu dve TENISKE sile, Nole PREDNJAČI! Tenis\nISTORIJA OVO NE PAMTI: ATP lista imaće NOVI izgled! Srbi u društvu dve TENISKE sile, Nole PREDNJAČI!\n13.11.2019. • 15:50 Srbija Danas/The Guardian\nSTANJE U HONGKONGU PRERASTA U PRAVI RAT! Studenti se naoružavaju LUKOM i STRELAMA: "Ko ubija, mora da plati glavom!"\nU vreme pauze za ručak, stotine demonstranata u poslovnoj odeći izašli su na ulice ugledne poslovne četvrti Central, i to treći dan zaredom. Cigle su padale po obično prometnoj ulici s gustim saobraćajem dok su zaposleni uzvikivali parole. Neki su nosili transparente na kojima je pisalo: "Ne pucajte na našu omladinu!"\nDok su snage reda marširale kroz područje u okolini Trga Iksčejndž, gde se nalazi zgrada hongkongške Berze, mase gnevnih ljudi dobacivale su im uvrede i gađale ih predmetima. Policija je tukla i savladala određeni broj ljudi, a ispred druge poznate poslovne zgrade snimljen je mladić s povredom na glavi iz koje je curila krv. Policajci su ga okrenuli i vezali mu ruke, dok su demonstranti uzvikivali: “Pustite ga!”. Na trotoaru punom ljudi policija je napadala mase i oborila oko deset demonstranata na zemlju, dok su ostali pobegli.\nKATASTROFALNA TRAGEDIJA: Poginulo najmanje 13, a povređeno 20 srednjoškolaca! (FOTO)\nDevojkama postavljao JEDNO PITANJE, a posle ODGOVORA ih je UBIJAO! Nakon ubistva Aleksandre je uhapšen, pa ispričao JEZIVU PRIČU! (VIDEO)\nU sredu ujutru, mnoge stanice metroa i železnice bile su zatvorene, jer su demonstranti preprečili put ljudima koji idu na posao i uništavali vozove. Na univerzitetima su otkazana predavanja, a snage reda su raspoređene u centru grada kako bi sprečile ponovno izbijanje nasilja, dok su se studenti Kineskog unverziteta u Hongongu, koji se nalazi u okolini, pripremali za nove sukobe s policijom. Mnogi su bili naoružani Molotovljevim koktelima, a neki lukovima i strelama, koje su ranije ukrali nakon što su provalili u univerzitetski sportski centar.\nNa preporuku policije, osnovne i srednje škole poslale su decu kući u prepodnevnim časovima, jer su demonstranti blokirali velike raskrsnice u nekoliko okruga ciglama i drugim predmetima i tako obustavili saobraćaj u gradu. Policija je raščistila veliki deo barikada, ali su ih demonstranti zamenili novim, čim je policija otišla.\nU gradu, koji se nalazi pod kontrolom Kine, već šest meseci održavaju se protesti, izazvani kontroverznim predlogom zakona o izručenju, ali su u međuvremenu prerasli u opšti pokret za demokratiju.\nNeredi su počeli štrajkovima u ponedeljak, a očekuje se da će se nastavi. Kancelarija za obrazovanje u Hongkongu u četvrtak je suspendovala nastavu ukolama. Između uzrujanih ljudi, koji prevozom putuju na posao i koji su formirali duge redove na autobuskim stanicama, nakon što je metro zatvoren svim š, izbijaju svađe. Na Kineskom univerzitetu u Hongkongu demonstranti obučeni u crno okupili su se u sredu ujutro i napravili improvizovane barikade i palili predmete na mostu, gde su prethodne noći izbili sukobi, strahujući da će se policija vratiti.\nPolicija je u utorak ispalila nekoliko metaka i bacala suzavac na kampus i polivala studente vodenim topovima, koji su uzvratili Molotovljevim koktelima i ciglama.\nU sredu ujutro, emocije su dovedene do usijanja na Univerzitetu u Hongkongu kada je mala grupa studenata s maskama, obučenih u crno, dobacivala uvrede policiji. Studenti su nabacali stolice, stolove i klupe iz parka ispred ulaza širom kampusa kako bi sprečili ulazak policije.\n“Ko ubija, mora da plati glavom”, “dug u krvi mora da se plati”, “ideje su neprobojne za metke” ispisivali su na tablama, zidovima i podovima širom kampusa, aludirajući na smrt studenta po imenu Čou Č-lok (22), koji je u petak umro od oštećenja mozga nakon pada tokom protesta.\nJedan muškarac je zapaljen u ponedeljak u Hongkongu, nakon što je policija pucala u demonstranta tokom eskalacije nasilja na antivladinim protestima.\nČovek koji je zapaljen, primljen je u bolnicu u kritičnom stanju.\nNE NAZIRE SE PRIMIRJE: Palestinci ispaljuju RAKETE, Izrael diže AVIONE (FOTO, VIDEO)\nKo je misteriozni gospodin Esper? Novi Trampov čovek polako preuzima stvari u svoje ruke (FOTO, VIDEO)\nNepoznate osobe zauzimaju Ambasadu Venecuele u Brazilu!\nPROCURIO P*RNO SNIMAK PUTINOVE PRINCEZE? Crnac je uzeo OTPOZADI, brutalne scene, KRUPAN KADAR (VIDEO)\nNakaze počinile neviđen zločin! Bili u INCESTUOZNOJ vezi, dobili šestoro dece, potom dvoje UBILI! (FOTO)\nHongkong policija Kina studenti sukobi rat univerzitet\nPOBIO TAZBINU ZBOG PRASIĆA! Policajac izrešetao i suprugu, pa mirno sačekao kolege\n16.02.2020. • 23:50\nZAHAROVA POTOPILA MINHENSKU KONFERENCIJU: Svako je želeo da sluša i čuje samo sebe!\n16.02.2020. • 23:39\nDOK SVI PRIČAJU O KORONAVIRUSU, 14.000 LJUDI UMRLO OD SEZONSKOG GRIPA! Sprema se i drugi talas!\n16.02.2020. • 23:19\nBORELJ: U martu predlog o imenovanju specijalog predstavnika za dijalog Beograda i Prištine!\n16.02.2020. • 21:52\nVUČIĆ OTKRIO ALBANSKU PREVARU: Tači i Kurti u Minhenu uradili nešto NEČUVENO! (VIDEO)\n16.02.2020. • 20:02\nLIKUJE ZBOG ZLOČINA NAD SRBIMA! Sramna izjava Tačija: Ponosan sam što sam bio vojnik OVK, jer smo proterali Srbiju sa Kosova!\n16.02.2020. • 11:38\nPREDSEDNIK O UVREDAMA NA RAČUN SVOJE ĆERKE: Tom čoveku je mesto u specijalizovanoj ustanovi!\n16.02.2020. • 20:12\nVučić IGRAO ŠAH sa decom zaposlenih u Misiji Srbije pri Evropskoj uniji! (FOTO)\n16.02.2020. • 20:00\nVučić nakon sastanka u Briselu: BORIO SAM SE ZA SRBIJU, nisam došao da se svađam! (VIDEO/FOTO)\n16.02.2020. • 18:53\nUMALO DA POGINU SVI PUTNICI: Autobus BEOGRADSKIH TABLICA udario U STENU, zaustavio se tik DO PROVALIJE!\n16.02.2020. • 16:12\nPokrenut postupak protiv Zrenjaninca (24) koji je "stanovao, ŽIVEO i RADIO" sa maloletnicom (16)!\n16.02.2020. • 13:55\nPOŽAR U DONJOJ TRNAVI KOD PROKUPLJA: Izgoreo deo kuće, nepokretnu ženu spasla ćerka\n16.02.2020. • 11:24\nSirijski vojnik oslobodio svoj grad, a kad je ušao u rodnu kuću i video svoje, VREME JE STALO! (VIDEO)\n16.02.2020. • 19:50\nKRAJ BORBE ZA ALEP POSLE OSAM GODINA! Teroristima došao SUDNJI DAN! EPSKO FINALE sirijske armije! (VIDEO)\n16.02.2020. • 18:48\n16.02.2020. • 18:12\nTERORISTI U SIRIJI POGODILI LETEĆI TENK! Mi-24P izdržao NEVEROVATAN pogodak granate kalibra 57mm!? (FOTO)\n16.02.2020. • 12:52\nSPRŽILI UTVRĐENE TERORISTE U SIRIJI! Ruski Suhoj "primenio" laserski navođenu bombu KAB-1500PR (VIDEO)\n16.02.2020. • 12:22\nRUSI TESTIRALI "NEVIDLJIVI" TENK: Samo je nuklearna bomba pouzdanija (VIDEO)\n14.02.2020. • 13:30\nSARAJEVO TRAŽI IZVINJENJE MILA ĐUKANOVIĆA ZBOG UDARA NA SPC: Veličanstveni skup podrške braći u Crnoj Gori (VIDEO)\n17.02.2020. • 00:47\nKRVAVI OKRŠAJ u komšiluku! Izbodena DVOJICA MUŠKARACA U KAFIĆU: Krvavi se jurili i po ulici! (VIDEO/FOTO)\n16.02.2020. • 22:39\nEpiskop Teodosije doneo blagoslov sa Dečana: NE DAMO SVETINJE, NE DAMO NAŠE KOSOVO!\n16.02.2020. • 22:35\n13.02.2020. • 13:09\nDIMITRIJE DAVIDOVIĆ je tvorac SRETENJSKOG USTAVA: Mesto na kome počiva krije nešto fantastično! (FOTO)\n16.02.2020. • 12:15\nVATIKAN krio ZLATO koje su USTAŠE otimale od svojih ŽRTAVA! Evo gde je završilo pokradeno BOGATSTVO (VIDEO)\n16.02.2020. • 08:35\nPOTRESNA ISPOVEST O DANU KADA SU USTAŠE POBILE 2.300 SRBA: Smrt Anđe, najlepše devojke u selu\n15.02.2020. • 15:43\nGDE SU MIŠA I GOCA? Juče nije bilo medveda da predvide vreme u Beogradskom zoo vrtu, a ovo je RAZLOG!\n16.02.2020. • 16:06\nDa li će građani prestonice biti IZNENAĐENI?! EVO kako će izgledati SPOMENIK Aleksandru Karađorđeviću\n16.02.2020. • 12:58\n"Beograd je SRCE Balkana": Prestonica pokupila sve simpatije na sajmu turizma\n16.02.2020. • 11:52\nSRBI IZ VUHANA SE VRATILI U SRBIJU posle dve nedelje u karantinu: Ljudi u Kini su uplašeni! (VIDEO)\n16.02.2020. • 23:55\nSRPSKO SELO ZAMIRISALO NADALEKO! Ljubitelji domaćih kobasica okupirali Belo Blato: Oboreni svi rekordi (FOTO)\n16.02.2020. • 22:41\nPRVI PUT U ISTORIJI! Nijagarini vodopadi zasijali u bojama SRPSKE TROBOJKE: Pogledajte kako je to izgledalo (VIDEO)\n16.02.2020. • 21:14\nPUBLIKA DONELA ODLUKU: Rezultat nakon dupliranja glasova NEOČEKIVAN! Evo ko je IZAŠAO iz rijalitija!\nHLADAN TUŠ ZA MINU: Zadrugarka htela OVO da čuje od Mensura, a evo kako je ON reagovao! (VIDEO)\nRASKRINKAN! Miljković je ušao u rijaliti samo da bi DISKVALIFIKOVAO Miljanu?! Sve je izašlo na videlo!\nMiljković prvi put progovorio o RASKIDU sa Lunom, pa priznao: "I dalje postoji nešto..." (VIDEO)\nLAZIĆ POSLE PORAZA: Hoćemo iskreno ili da mažemo oči?\nHEROJ PARTIZANA JARAMAZ ZA SRBIJU DANAS: Hvala Pejdžu, ovo je zaista neverovatno\nPOSLE DRAME U FINIŠU ŠAKOTA SVE PRIZNAO: Sami smo izgubili utakmicu\nSRAMNO! Edis nazvao Draganu UBICOM BRAKOVA, a onda je usledio ODGOVOR koji je sve ŠOKIRAO! (VIDEO)\nGRMELO U ČAIRU: Novica podigao pehar, pa poveo navijanje omiljenom pesmom Grobara (VIDEO)\nLAZIĆ POSLE PORAZA: Hoćemo iskreno ili da mažemo oči? Košarka\nHEROJ PARTIZANA JARAMAZ ZA SRBIJU DANAS: Hvala Pejdžu, ovo je zaista neverovatno Košarka\nPOSLE DRAME U FINIŠU ŠAKOTA SVE PRIZNAO: Sami smo izgubili utakmicu Košarka\nGRMELO U ČAIRU: Novica podigao pehar, pa poveo navijanje omiljenom pesmom Grobara (VIDEO) Košarka\nSARAJEVO TRAŽI IZVINJENJE MILA ĐUKANOVIĆA ZBOG UDARA NA SPC: Veličanstveni skup podrške braći u Crnoj Gori (VIDEO) Region\nSRBI IZ VUHANA SE VRATILI U SRBIJU posle dve nedelje u karantinu: Ljudi u Kini su uplašeni! (VIDEO) Društvo\nPOBIO TAZBINU ZBOG PRASIĆA! Policajac izrešetao i suprugu, pa mirno sačekao kolege Svet\nZAHAROVA POTOPILA MINHENSKU KONFERENCIJU: Svako je želeo da sluša i čuje samo sebe! Svet


STIŽE NOVAC - Dogovoren aranžman sa MMF od 550 miliona evra | Trebinje Live\nSTIŽE NOVAC - Dogovoren aranžman sa MMF od 550 miliona evra\nBosna i Hercegovina dobija novi kredit MMF-a od 550 miliona evra. Trećina novca pripada Republici Srpskoj.\nPredsjednica Vlade Srpske Željka Cvijanović, federalni premijer Fadil Novalić i predsjedavajući Savjeta ministara Denis Zvizdić sa predstavnicima Međunarodnog monetarnog fonda usaglasili su pismo namjere i uslove kredita.\nBiH dobija 550 milona evra na period od 10 godina. Kamatna stopa je 1,05 odsto potvrđeno nam je u kabinetu premijerke Srpske. Grejs period je četiri i po godine od povlačenja prve tranše. Tako bi BiH kredit trebalo da otplati za 13 godina. Izvršni odbor MMF-a u julu bi trebalo da potvrdi aranžman. Svi novoi vlasti u BiH obavezali su se na reforme.\nViše od sedam sati predsjednici Vlada Srpske i Federacije, predsjedavajući Savjeta ministara i predstavnici MMF-a usaglašavali su pismo namjere. BiH je kažu, dobila do sada najpovoljniji kredit ove finansijske institucije. Svi novoi vlasti obavezali su se na reforme. Srpska je zadovoljna pismom namjere, kaže premijerka.\n- Po ovim mjerama koje smo definisali u okviru ovog aranžmana vidi se da je to zgusnut program koji podrazumijeva čitav niz aktivnosti svakog nivoa vlasti u narednom periodu bez bilo kakvih odgađanja. To je nešto oko čega smo se složili da radimo i ranije, a danas je došlo do finalizacije tih stvari - istakla je Cvijanovićeva.\nPremijer FBiH Fadil Novalić rekao je da kreditni aranžman u zoni privrednih subjekata predviđa nastavak privatizacionih aktivnosti, te nastavak restrukturisanja i bolje upravljanje javnim preduzećima.\nMMF smatra da BiH treba fiskalnu konsolidaciju, smanjenje deficita, javnog duga i javne potrošnje. Traže nastavak reformi tržišta rada.\nŠef Misije MMF-a za BiH Nadim Ilahi rekao je da su predstavnici ove finansijske institucije dvije sedmice vodili razgovore sa vlastima u BiH i da dogovor mora čekati odobrenje Izvršnog odbora MMF-a.\nBez obizira na uslove i reforme koje treba da sprovede, predsjedavajući Savjeta ministara Denis Zvizdić smatra da je BiH dobila do sada najbolji kredtni aranžman sa MMF-om.\n- Usaglašeno je i Pismo namjere Fiskalnog savjeta sa predstavnicima MMF-a. Dogovoreni su najpovoljniji uslovi i aranžman - rekao je Zvizdić.\nNovi kreditni aranžman BiH sa Međunarodnim monetarnim fondom od 550 miliona evra, od kojih trećina pripada Srpskoj u julu bi trebalo da odobri Izvršni odbor ove finansijske institucije.