Ako se računa i Evropa, odnosno kvalifikacije za Ligu šampiona, onda broj raste na čak 19 fudbalera koji su bar jednom matirali golmane. Praktično, svi koji su igrali, upisali su se u strelce.\nUpravo je šarolikost u napadu najveća vrlina ove šampionske generacije crveno-belih, jer rivali ne znaju od koga preti opasnost.\nZa razliku od prethodnih sezona u kojima su se uvek izdvajali tandemi (Vijeira i Katai, Boaći i Pešić...), ove od igrača sredine terena i napada golove nisu postigli samo Jovančić, Meleg, Milijaš i Milić. Ali, zato su Rodić, Jevtović, Babić, Gobeljić, Simić... Poređenja radi, Pari Sen Žermen ima 11 igrača koji su se ove sezone upisali u strelce.\nIstina je da Zvezda u ovom trenutku ima dva tima, jedan za Srbiju, drugi za Evropu. Takođe, jasna je i slika o startnoj postavi, ali bi trebalo da se zna da su 18 od ukupno 26 golova postigli igrači iz takozvanog drugog plana.\nOd startera, strelci u Superligi su bili samo Ben (3), Boaći (3), Rodić i Marin. Svi ostali golovi su delo “drugopozivaca”. Zato su mnogi kritikovali trenera Vladana Milojevića što u derbiju na teren nije pustio momke koji grizu, već je igrao na sigurno. Međutim, ni sigurica nije bila dovoljna da se uzmu tri boda.\nPored Gobeljića, koji je obeležio meč u Kruševcu, ne smemo da zaboravimo ni Simića, Stojiljkovića, Jevtovića i Babića sa, takođe, po dva gola, kao i Pavkova koji je na dva meča bio trostruki strelac. Po jedan su postigli Jovančić, Joveljić, Srnić, Kafu i Čaušić.\nMilojević je najavio i da će u subotu protiv Mladosti iz Lučana nastaviti da kombinuje sastav. Mada, više verujemo da će se trener odlučiti za ekipu koja će se u sredu suprotstaviti velikom Pari Sen Žermenu. Boaći, Marin i Čaušić su propustili Kruševac, kao i Krstičić koji još nije bio strelac u Superligi, ali jeste u kvalifikacijama za Ligu šampiona.\nSa druge strane, momci koji na svojim leđima nose domaći šampionat iz meča u meč pokazuju da zaslužuju poverenje i veću minutažu. Na prvom mestu mislimo na Dušana Jovančića koji je u večitom derbiju vadio kestenje u drugom poluvremenu. Tu je i sve bolji Veljko Simić koji je u kratkom roku pokazao da zaslužuje više od Dinama iz Vranja, Voždovca ili Spartaka. Možda smo nekoga zaboravili ili izostavili, ali ne namerno.\nCrvena zvezda je ove sezone odigrala 18 mečeva i prosečno osvaja 2,33 boda po utakmici. Ako želimo da idemo i dalje, jedini je tim u C grupi Lige šampiona koji ne zna za poraz. Napoli je izgubio od Sampdorije sa 3:0, PSŽ je stao na “Enfildu” (3:2), gde je prvi neuspeh u sezoni upisao i Liverpul, u Liga kupu protiv Čelsija (2:1).\nDa podsetimo, ako je potrebno, crveno-beli su poslednji poraz doživeli još 21. februara protiv moskovskog CSKA (1:0) u šesnaestini finala Lige Evrope.


HomeRegionGrađani Hrvatske glasaju o izgledu buduće nacionalne kovanice evra – šahovnica, glagoljica, kuna…\n20/07/2021Redakcija BALKAN TVRegion, Vesti0\nZAGREB – Pedesetak hiljada građana Hrvatske odazvalo se pozivu centralne banke da učestvuju u izboru buduće hrvatske kovanice evra. Građani su dobili priliku da se izjasne o pet motiva na kojima je šahovnica, geografska karta Hrvatske, kuna, glagoljica i Dubrovnik, dok se u javnosti najviše razgovaralo o šestom motivu s likom naučnika Nikole Tesle, preneo je danas dnevnik Večernji list.\nKonačnu odluku koji će se od njih naći na hrvatskom motivu kovanice evra doneće stručna komisija za novac, uzimajući u obzir i mišljenje građana.\nOčekuje se da će komisija izabrati „najmanje tri motiva”, o kojima će sredinom ove nedelje Hrvatska narodna banka obavestiti javnost. Nakon toga biće raspisan konkurs za likovno rešenje.\nBroj motiva na kovanom novcu evra razlikuje se od zemlje do zemlje u evrozoni, s tim da najveći broj zemalja, njih deset od ukupno 19 članica EU koje koriste evro, na svojim kovanicama ima tri motiva.\nDržave koje su se odlučile za prikaz tri motiva na kovanicama, a to su Nemačka, Francuska, Portugal, Španija, Kipar, Malta, Finska, Slovačka, Letonija i Monako, najčešće imaju jedan motiv na kovanicama od 1 i 2 evra, drugi na kovanicama od 50, 20 i 10 evrocenta te treći na kovanicama od 5, 2 i 1 evrocenta.\nSadašnja hrvatska valuta, kuna, uključena je u julu 2020. godine u Mehanizam deviznih kurseva (ERM II) koji se smatra „čekaonicom” za zonu evra.\nHrvatska je u julu 2019. objavila nameru da se priključi ERM II i obavezala se da sprovede brojne mere sa ciljem da bez problema učestvuju u tom mehanizmu.\nIstovremeno dok je trajalo izjašnjavanje hrvatskih građana o izgledu buduće kovanice, Evropska komisija objavila je da u Hrvatskoj podrška uvođenju eura raste i da je, prema ispitivanju javnog mnjenja provedenog u maju, dostigla 61 odsto, što je šest postotnih poena više nego u prethodnom ispitivanju iz 2020.\nPokazalo se da 13 odsto građana Hrvatske snažno podržava uvođenje evra, a njih još 48 odsto uglavnom podržava, piše Večernji list.\nVećina građana (56 odsto) veruje da će uvođenje evra imati pozitivan uticaj na državu, ali 40 odsto ispitanika ne deli njihov optimizam i misli da će evro biti negativan okidač, prenosi Beta.\nU toj će grupi populacije politički protivnici evra će verovatno tražiti podršku za mogući referendum koji je nedavno najavila desničarska stranka Hrvatski suverenisti.\nJake poplave u Kini oštetile poznati hram Šaolin


Jovanović: Prvi talas virusa korona nije završen\nJun 29, 2020 9:16\n"Klinička slika jeste sada izmenjena u odnosu na početak epidemije. Uglavnom su asimptomatski slučajevi ili pacijenti sa blažom kliničkom slikom. Virus je najviše prisutan u životnoj dobi 20 do 40 godine", rekla je Jovanović.\nKako kaže, najveći izvor prenosa infekcije su osobe koje ne znaju da nose virus, jer nemaju nikakve simptome, a nastavljaju sa svojim svakodnevnim aktivnostima. "U zatvorenom prostoru virus se lako prenosi, lako se širi. Mlađa populacija je domaminantna sada jer su oni mnogo aktivniji", istakla je ona.\nJovanović kaže da pacijenti koji imaju simptome respiratornih infekcija prvo treba da se jave u kovid ambulantu nadležnog doma zdravlja, gde će ga pregledati lekar, odraditi laboratorijske analize, rendgen pluća, a po potrebi i test na virus korona.


Leopard gekon | Akva svet\nPočetna » Teraristika » Gmizavci » Leopard gekon\n2131 Pregleda 0\nJa sam gekon. Jedan od najčešćih reptila ljubimaca u svetu teraristike. Potičem iz Istočnog Irana, Afganistana, Pakistana i Indije gde živim u pustinjama i travnjacima. Volim da se krećem noću i tokom dana provodim vreme sakriven između stena u jazbinama.\nVolim toplo. Jako toplo pošto potičem iz tropskih krajeva.\nVolim i da imam mesta da se krećem, tako da bih voleo da imam akvarijum najmanje 60x60x30 od oko 50 litara mada veći nikada meni ne bi škodio. Na dno bi voleo da imam pesak malo krupniji jer sitniji od oko 2-3 mm mogu da progutam što će mi smetati u varenju. Četinarsku trinju takođe izbegavaj jer je za mene toksična.\nVolim da jedem male insekte, crve brašnare, muve, gliste, cvrčke, skakavce. Volim ih mnogo jer mogu da pojedem i do 10 cvrčaka i bubica tri puta nedeljno dok moji mlađi drugari jedu do 5 bubica svaki dan. Volim da ližem sok voća papaje manga i kivija a hranu moraš da mi obogatiš prahom kalcijuma i vitaminima da se nebi razboleo. Svu hranu jedem živu jer je jedino živu mogu videti i pojesti a hrani me uvek uveće. Fobase najviše volim da jedem kada porastem dok su crvi brašnari za mene najlošija hrana.\nNekada se malo i bojim pogotovo preko dana kada mirujem i odmaram tako da moram da imam mesto gde ću da se sakrijem. Ako nemam svoje mesto daleko od svega biću jako uznemiren i pod stresom, neću jesti i razboleću se. Ako neki moj drugar gekon kod vas ima poluotvorene oči, ako je neaktivan, diše otvorenim ustima, da mu je koža čudno obojena da ima deformisan rep, ili da mu je natečen stomačić, ne čekaj odvedi ga kod veterinara!\nUkoliko mi obezbediš uslove biću vrlo miran i pitom gušter. Pritom moraš da paziš kada me uzimaš da me ne vučes za rep jer je moj odbrambeni mehanizam takav da ću ga odbaciti. Istina je da će mi ponovo porasti ali nikada neće biti onako lep kao pre. Ako lepo jedem presvući ću staru kožu svake tri nedelje. Tada moram da imam više vlažnosti vazduha u terarijumu da bi se presvukao lepo te mi stavi vlažnu koru od drveta u terarijum da bi mi pomogla.\nJa volim da sam sam. Zato nemoj da mi dovodiš drugare druge gekone. Nećemo se lepo slagati.\nZdrav sam kada sam: akrivan, rastem do 25 cm, nemam natečene kapke i oči su mi bistre, koža mi je bez ostataka komadića od ljuštenja, kada nema promene i ranice, kada mi je analni otvor čist a stolica formirana, kada su mi usta zatvorena i kada dobro jedem.\nDa li sam prava životinja za tebe?\nMožda i jesam jer me smatraju idealnim ljubimcem za početnike jer sam miran lako se održavam i neću da ugrizem. Nisam ni mnogo veliki neću ti mnogo mesta zauzeti jer rastem do 25 cm i čist sam a za obavljanje nužde koristim samo jedan mali deo terarijuma a i lako se čisti.\nAtman AT-f104 2,450дин.\nGymnocorymbus ternetzi-Crna tetra 100дин.\nTropical Soft Line Arowana Size XXL 1000ml / 320g 2,600дин.\nPumpa Na Baterije SB-980 450дин.


Tag / FK Hamburger / Vesti online\n17:26 >> 20:18\nHamburger je bio prežaljen, ali posle druge uzastopne pobede i to na gosotvanju protiv direktnog konkurenta za ostanak u Volfsburgu - 3:1 tinja nada za Filipa Kostića i drugove da mogu da izbegnu...\n17:22 >> 22:44\nBundes liga: Zna se ko je gazda u Nemačkoj, "milioneri" poniženi u Minhenu\nŠampion Bajern na bod je od odbrane "salatare". U derbiju Bndes lige, ali koji je to bio samo na popiru, Bavarci su ponizili Borusiju iz Dortmunda - 6:0 (5:0).\nBundesliga: Bez golova u Frajburgu\nU prvom meču 14. kola Bundeslige između Frajburga i Hamburgera nije bilo golova.


Biti gej (ni)je OK | Priče iz nedođije\nBiti gej (ni)je OK\nPosted on mart 7, 2009 by Valentina Šekarić\nDa u Srbiji još uvek postoje tabu teme (iako je,kažu,21.vek!) ili makar one koje nisu poželjne za široki auditorijum, svedoče i nedavni događaji u vezi Zakona o diskriminaciji. Takođe, sva istraživanja do sada pokazuju da nije lako biti gej u zemlji kakva je Srbija. Ovih dana gotovo sve novinske kuće pune svoje stranice tzv. istraživanjima, anketama i intervjuima sa raznoraznim “javnim” ličnostima od čijih izjava običnog čoveka može samo da zaboli glava.\nDa se razumemo, nije meni namera da branim ili optužujem gej populaciju u Srbiji,ali smatram da čovek mora da ima (ako ništa drugo) osnovno predznanje o nečemu pre nego što uopšte pomisli da komentariše to isto.\nVećina Srba danas gej populaciju ne smatra samo marginalnom već i bolesnom. Prema nekom sveopštem mišljenju, biti gej je nepoželjno i prihvatljivo je jedino između četiri zida, ali nikako i na javnom mestu.\nMeđutim, da li je homoseksualizam bolest?\nPrvi i osnovni uslov da se čovek izleči od bolesti od koje boluje jeste njegovo prihvatanje činjenice da je bolestan. Upravo zbog toga je jako teško (gotovo nemoguće) lečiti osobe koje odbijaju da priznaju da su bolesne. Možda najbolji primer za to su osobe koje boluju od psihičkih poremećaja. Oni odbijaju bilo kakvu vrstu medicinske pomoći negirajući svoju bolest. Kao takvi, često su skloni i fizičkom obračunavanju sa onima koji im žele pomoći. I kao što to obično i biva sa ljudima kojima treba pomoći, isti oni vrlo često žive u zabludi da sve što im se dešava nije ništa drugo do zavera protiv njih. Zavera onih koji su se urotili protiv njih.\nHomoseksualizam se ubrajao u bolesti sve do 1973.godine\nAli, stvari u realnom životu stoje drugačije.\nPoznato je da se homoseksualizam ubrajao u bolesti sve do 1973.godine. Tada je, pod snažnim pritiskom gej lobija, izbačena iz DSM-a kao mentalni poremećaj (DSM – Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders ili Dijagnostički i statistički priručnik za mentalne poremećaje).\nCak se i kod nežive materije, suprotni polovi privlače, a isti odbijaju. I to je temelj fizike. I čitava fiziologija ljudskog organizma zasniva se na pozitivnim i negativnim česticama koji se privlače ili odbijaju!\nSa druge strane, psihologija nas uči da je normalno da svako dete,u ranom detinjstvu,ima naklonost ka roditelju suprotnog pola što ga tera da roditelja istog pola doživljava kao suparnika. Normalan ishod toga je identifikacija deteta sa roditeljem istog pola ili tzv. Edipov kompleks. Frojd čak tvrdi da dete mora da ima model sa kojim će se identifikovati kako bi razvilo svoj intelekt. Majka i otac, ženski i muški model, svaki na svoj način predstavljaju temelje našeg intelektualnog razvića i odrastanja. Naklonost ka roditelju suprotnog pola upravo se dokazuje time što je velika većina devojčica vezano za očeve, dok je večina dečaka vezano za majke. I tu je, još jednom, Edipov kompleks dobio svoju potvrdu. E,sada, zamislite jedan homoseksualni brak koji (pri tom) ima (usvojenu) decu. U takvoj zajednici deca nemaju sa kim da se identifikuju, jer drugi model jednostavno ne postoji. Postoje samo dva muškarca ili dve žene. Odrastanje i intelektualni razvoj deteta u takvoj zajednici biće težak,ako ne i nemoguć.\nHomoseksualizam žestoko osuđuju i sve svetske religije upravo iz razloga što apsolutno nigde i ni u jednoj verskoj knjizi nećete naći ni jednu jedinu priču o dva muškarca ili o dve žene.\nŽena je stvorena iz muškog rebra da bude dopuna muškarcu. Njegovo “trinaesto rebro”, suprotno od njega samog, a opet zajedno čine-celinu. Tako kaže biblija.\nU islamskim knjigama (pa i u Kuranu samom) postoje priče koje govore o homoseksualizmu kao o “šejtanskom” grehu koji je uništio čitav jedan narod!\nDakle, i religija je (bilo koja da je) protivnik ovakvih odnosa koje,međutim, ne naziva bolešću već “đavoljim” grehom. Homoseksualni odnosi su,dakle,u suprotnosti sa osnovnim zakonima živih bića : roditi se, disati, hraniti se, RAZMNOŽAVATI SE i umreti.\nJedan od argumenata koji se danas najčešće spominju jeste taj da i kod životinja postoji sklonost ka homoseksualizmu što ukazuje na “prirodnost” ovakvog odnosa. Slažem se da kod životinja postoji homoseksualizam. Međutim, ljudi su razumna bića dok životinje uglavnom slede samo svoje nagone. Zar ponašanje koje je prirodno kod životinja, može biti argument da je takvo ponašanje prirodno i kod ljudi? Za životinje je, na primer, kanibalizam normalna pojava dok je isti kod ljudi nezamisliv i smatra se teškim monstruoznim delom. Znači li to da ljudi imaju prava da ubijaju i i jedu druge ljude sa obzirom na to da je životinjskom svetu to normalno? I pored toga, nauka je dokazala da kod životinja do homoseksualnog odnosa uglavnom dolazi u slučaju “nužde“, tj. kada postoje jaki nagoni,ali nema “partnera“ suprotnog pola. Životinje tada jednostavno skaču na sve što se kreće oko njih. Mi ljudi smo,ipak, drugačiji.\nTrebamo li lečiti ili ozakoniti homoseksualizam?\nPostoje pisani tragovi koji svedoče o tome da su ljudi iz Rimskog Carstva bili mnogo otvoreniji po pitanju seksualnih odnosa sa ženom ili muškarcem. Tako ćete u tim zapisima naći i priče o muškoj ili ženskoj prostituciji. Međutim, ni u jednom zapisu iz doba Rimljana nećete naći ni jednu jedinu reč o intimnim odnosima dva ista pola. Za Aleksandra Velikog (kažu) znalo se da voli svoj pol. Međutim, svaka priča o tome je pažljivo (ili namerno) skrivana od očiju javnosti kako se ne bi skrnavio (još jednom) stereotip muškarca.\nU današnje moderno vreme, homoseksualizam je postao trend na svetskoj džet-set sceni. Nekako je postalo moderno biti “gay“ i nisu retki slučajevi da se neko tako predstavlja u javnom životu, iako u stvarnosti nije takav. Međutim, važno je biti IN.\nMnogi svetski mediji se (iz različitih pobuda) trude da homoseksualizam predstave kao nešto sasvim normalno i prirodno. Tako su nastali mnogi filmovi i serije sa prestižnim glumcima koji tretiraju homoseksualizam kao pozitivnu stvar, što dovoljno govori o jačini gej populacije i snazi njihovih lobija. Poznato je koliko snažno filmovi mogu uticati na ljude i na njihov pogled na život. Mlađe populaciju su naročito sklone takvom uticaju, tako da se mnogi identifikuju sa svojim idolima i sa likovima koje oni glume. Posledice mogu biti ogromne, o čemu malo ko danas razmišlja. Izmedu ostalog, uvek postoji želja za eksperimentisanjem sa homoseksualnim načinom života. Identifikacija sa svojim junacima kojoj smo svi mi skloni,zar ne? Jedan od najboljih dokaza za to je tzv. sindrom James-a Dean-a iz sedamdesetih godina prošlog veka. “Živi brzo,umri mlad i budi lep leš” čuvena je njegova fraza koju su kasnije sledili mnogi mladi širom sveta u želji da svoj život poistovete sa njegovim likom i delom.\nDakle, homoseksualizam se na ovaj način predstavlja kao trend, a trendovi su se uvek pratili bez obzira na moguće posledice.\nU homoseksualnim zajednicama često poduprtim moralnom podrškam NVO, često se može čuti kako su ovakve veze sklopljene uz punu saglasnost obe osobe u toj zajednici. Kažu, niko nema pravo osuđivati takvu, dobrovoljno sklopljenu zajednicu, jer to predstavlja kršenje ljudskih prava. Ako je to dobar argument, onda se ubrzo može očekivati i zahtev za legalizaciju mnogih drugih “dobrovoljnih” zajednica, zar ne? Između ostalog, i incest je (u većini slučajeva) dobrovoljna zajednica sklopljena između ćerke i oca ili majke i sina. Dakle, nakon homoseksualizma možemo slobodno očekivati i pokretanje kampanje za legalizaciju ovakvih incestnih brakova. I neće me čuditi ako i ona bude bila moralno poduprta NVO organizacijama.\nDa li je homoseksualizam privatna stvar svakog pojedinca?\nMnogi danas kažu da je homoseksualizam privatna stvar svakog pojedinca,ali…da li je to baš tako? Živim u zemlji u kojoj je homoseksualizam zakonom dozvoljen. Svake godine, u proleće, u Montrealu se održava velika gej parada na kojoj ovakvi parovi javno sklapaju brakove između sebe pred očima čitave javnosti. Na ulici redovno srećem devojke i momke homoseksualnih pobuda koji slobodno šetaju ulicama grada, ponosni na to što jesu. Ipak, sam pogled na ofarbana, polugola tela kako talasaju trgovima ili glavnom ulicom ne samo da izaziva muku u želucu već su i najsnažniji argument da homoseksualizam nije nimalo privatna stvar. Nema pitanja u očima moje dece na koje ja nemam odgovor teraju me na to da razmišljam o ovom “trendu” na prost i primitivan način za koji ovde kažu da je svojstven samo nama, Srbima.\nMeđutim, bilo da je homoseksualizam bolest, poremećaj ili (ne daj Bože) normalna pojava, o njemu se mora javno govoriti i nikako se ne sme dozvoliti da ostane tabu tema u današnjoj Srbiji. To je problem svih nas, a ne pravo pojedinca da sam bira svoje seksualno opredeljenje.\nJer da je tako, mi danas ne bismo raspravljali o tome treba li homoseksualizmu u Srbiji dati pravnu podporu ili ne.\nFiled under: Priče iz nedođije | Tagged: Homoseksualizam |\n« „Elektronski logor“-istina ili zabluda? Oko moje »\nViktor, on mart 8, 2009 at 12:38 am said:\nPre svega, zakon o antidiskriminaciji se ne odnosi iskljucivo na homoseksualce! Nigde se ne spominje legalizacija gej brakova, usvajanje dece i sl. On je samo pravna poTpora koja SVIM ljudima koji su razliciti (bilo da su Romi, invalidi, homoseksualci, ili Marsovci ) garantuje da ih niko nece prebiti na ulici ili im dati otkaz. On nije legalizacija homoseksualnosti, nego legalizacija zdravog razuma.\nKrenuo sam da pisem prilicno dugacak komentar na ovaj post, ali sam odustao. Recu cu samo da iz Vaseg teksta zakljucujem da, iako ste otisli iz Srbije u neku (u svakom smislu) napredniju sredinu, ostali ste prilicno zatvorenog uma.\nKada sledeci put vidite gej par na ulici, prevazidjite mucninu u stomaku i porazgovarajte sa njima, mozda uspete da shvatite da su oni ljudi kao i svi drugi i da nisu bolesni samo zato sto se vole…\nValentina Šekarić, on mart 8, 2009 at 2:20 am said:\nViktore, iako sam otišla iz Srbije, moj um je ostao otvoren za nova saznanja. Sve što sam napisala u postu ima naučnu potporu, a sam post je moja lična reakcija na Zakon o diskriminisanju (na onaj deo koji se odnosi na homoseksualizam).\nŠto se tiče homoseksualaca, apsolutno nemam ništa protiv toga da svaki čovek radi ono što želi. To je njegovo lično pravo. Čak imam i kolege na fakultetu koji se izjašnjavaju kao takvi i to njihovo seksualno opredeljenje ne menja apsolutno ništa u našem odnosu.\nMučninu u stomaku koju imam nastaje svaki put kada na ulici vidim da se neko JAVNO I BEZ TRUNKE SRAMA eksponira ne vodeći računa o svetu oko sebe. E,tu sam povređena kao čovek i kao majka.\nTo šta će oni (homoseksualci) da rade iza zatvorenih vrata, to mene ne zanima. Sve dok ta njihova pobuda ostaje iza zatvorenih vrata. Međutim, ukoliko žele da javno paradiraju, e to je već i moj problem jer su time ugrožena i moja deca, razumeš?\nNemam ja ništa protiv toga da se ljudi vole….i ja volim svog supruga…ali, imam protiv toga da se ta ljubav javno i bestidno prikazuje. Neka granica, ipak, mora da postoji.\nViktor, on mart 8, 2009 at 11:47 am said:\nZapravo da, vidi se da ste proucili temu…ali, ono sto je meni zasmetalo je sto ste ubacili i svoj licni komentar u to, pa npr. tvrdite da homoseksualnost vise nije bolest samo zbog gej lobija, a ne zbog toga sto svi svetski psiholozi tako smatraju.\nOno sto niste shvatili je da se homoseksualnost ne moze preneti gledanjem na tv-u, trendom, gledanjem ljudi na ulici, itd. Ljudi se tako rode, i mnogo se muce (pogotovo u Srbiji!) dok ne prihvate to sto jesu i zive svoj zivot onako kako mogu. Treba da se saosecate sa njima, a ne da ih se gadite.\nAko je biti gej trend, zasto ima homoseksualaca u Iranu, u kojem je to zakonom zabranjeno, koji je izolovan od zapadne kulture i gde su obesili dva tinejdzera samo zato sto su se voleli? Vasa deca nisu ugrozena zato sto neki ljudi „paradiraju“ na ulici i zato sto se neki filmovi bave gej tematikom. Ako se vase dete rodi kao gej – bice gej, hteli vi to ili ne, i to nije tako strasno. Ja bih voleo da moje dete bude gay! 🙂\nJa licno smatram da su gej parade preterane i da nisu pravi nacin na koji oni treba da se bore za svoja prava, ali to ne osporava njihov argument da str8 ljudi PARADIRAJU na ulicama svaki dan. Odrzavaju se grupna str8 vencanja (bar u Bgd), ljudi se ljube, drze za ruke…zamislite kako bi Vama bilo tesko da svaki put kada ste u javnosti morate da se ophodite prema Vasem muzu kao da Vam je prijatelj!\nZelim samo da Vam kazem da Vas ne optuzujem! Razumem da imate svoj stav, i stavise razumem i sam taj stav. Ali kada, shvatite da homoseksualci mogu biti i Vase prve komsije, i najbolji prijatelji Vaseg deteta, i najtalentovaniji ljudi na svetu, i najgluplji ljudi na svetu (u prevodu: i oni su LJUDI, ne bolesni, ne poremeceni, vec samo malo drugaciji), oslobodite se paranoje oko gay lobija koji pravi trend, i najvaznije, kada shvatite da to Vas licno homoseksualnost nicim ne ugrozava, onda cete shvatiti koliko je divno biti tolerantan…\nValentina Šekarić, on mart 8, 2009 at 6:09 pm said:\nDragi Viktore, još jednom moram da Vas demantujem. Nigde u postu nisam napisala niti da mi se homoseksualci gade, niti da bolujem od bilo kakvog vida paranoje u vezi homoseksualizma. Odlično shvatam da homoseksualac može biti bilo ko iz moje (ili naše) bliže okoline i apsolutno nemam nikakav problem sa tim. Ve’ sam napisala da poynajem ljude koji se iyja[njavaju kao homoseksualci i ja li;no nemam nikakav problem sa tim. Njihovo je pravo da biraju svoje opredeljenje…i svoje partnere.\nŠto se tiče samog ovog posta, on je moja LIČNA reakcija na pokušaj legalizovanja ovog poremećaja.\nDa Vas podsetim da je homoseksualizam bio kategorizovan kao poremećaj u DMS-u (Dijagnostički i statistički priručnik za mentalne poremećaje) sve do 1973.godine. Čak šta više, ljudi koji su radeli na istraživanju homoseksualizma došli su do otkrića da homoseksualizam uvek prate poremećaji karaktera što je neoboriv dokaz da je on ipak poremećaj (sa obzirom na to da poremećaj karaktera prati mnoge druge mentalne poremećaje). Kao budući lekar, mogu jedino da se složim sa ovim otkrićem.\nTakođe, na Univerzitetu Kolumbija postoji radna grupa koja se bavi grupnim terapeutskim radom sa osobama koje se izjašnjavaju kao homoseksualci. Nedavna njihova istraživanja su dokazala da se homoseksualizam – leči (verovali Vi ili ne)!\nMeni je u celoj ovoj priči jako bitan deo gde bi dvoje ljudi istog pola, koji su u emotivnoj vezi mogli dobiti pravo da usvoje dete. Odgajanje takvog deteta u istopolnoj zajednici srušilo bi sve poznate i priznate teze velikih umova…između ostalog i Frojda.\nČak i ovde, u Kanadi koja je legalizovala homoseksualizam, godinama unazad parlament se bori da skine zakonske okvire sa njega. Kažu da homoseksualizam razbija porodicu. I sa tim se apsolutno slažem.\nMajka sam dvoje dece i, iskreno, ne znam kako bih reagovala ako bi mi, bilo koje dete, jednog dana reklo da ima sklonosti ka istom polu. Verovatno da bih to saznanje smatrala ličnim moralnim krahom.\nNeka granica, ipak, mora da postoji, zar ne?\nViktor, on mart 8, 2009 at 7:13 pm said:\nNe želim da previše ulazim u dalju diskusiju. Kao što sam već napisao, a Vi sami više puta naglasili, svako ima pravo na svoj lični stav. Samo želim da Vam skrenem pažnju da poremećaj ličnosti koji kažete da prati homoseksualnost možda nastaje zbog toga što ljudi koji se takvi rode moraju da potiskuju nešto što je njima prirodno, ali socijalno neprihvatljivo.\nNiko od 9(ish) posto svetske populacije nije izabrao da bude gay, kao što niko nije izabrao da bude Rom, niti je birao svoj pol! Svim tim ljudima (uključujući i žene!!) je potreban ovaj zakon…on nije pokušaj legalizacije homoseksualnosti.\nNekako se nadam da cete promeniti svoj stav, jer ne volim kada ljudi ne prihvataju homoseksualnost…ali ko zna, možda će i mene neko jednog dana ubediti da je to poremećaj. Do tada ću da se družim sa svojim gej prijateljima…šta ću, izgleda volim poremećene ljude 🙂\ndrdoktor, on jun 29, 2009 at 8:07 pm said:\nViktore moram da vas demantujem i ukazem na jednu premisu koju provlacite u svom postu, a to je da se oni tako radjaju. Naprotiv najnovija istrazivanja uzimaju u obzir da tek 20 posto postoji mogucnosti da postoji gay gen. Born that way teorija je oborena i to vise puta u proteklih deset godina. Dakle oni se tako ne radjaju. Ovih dvadeset posto nikako ne moze da odredi stvaranje polnog i seksualnog identiteta, vec naprotiv istrazivanja i te kako pokazuju da psiho-socijalni faktori uticu na stvaranje istopolne privlacnosti. Ako vas vise interesuje mozemo da udjemo u ozbiljnu diskusiju. Verujte, jedno je kako su oni uspeli da ukinu homoseksulalnost kao bolest i delovanje njihovog lobija, a drugo je sta se stvarno desava sa tim ljudima. Ex gay postoje.\njelisaveta, on jul 10, 2009 at 10:37 am said:\ngej lobi je do te mere jak, da je cak uspeo da homoseksualnost izbrise s stranica “ Klinicke psihijatrije“. Nemam nameru da se ubedjujem da li je to oboljenje ljudskog ponasanja ili nije, niti ce neko suprotnih shvatanja demantovati sebe a ni ja nemam nameru da demantujem samu sebe. Ko sta radi u svojoj spavacoj sobi je apsolutno privatna stvar, ali prikazivati i zadovoljavati svoje polne nagone na ulicama i za takve impulse traziti pravo od ostali, bez obzira koje seksualne opredeljenosti bili??? Izvini, to je malo previse. Srbija je ipak vecinom pristojna i smerna zemlja. Retko ce ko prihvatiti bludnicenje po ulicama. Ja ipak smatram da je to prostacko i bestidno ponasanje za neko drugo podneblje, ne i za patrijahalnu Srbiju.\nOvo ti govorim s svog stanovista, ja sa vise blagonaklonisti gledam na ljude koji se vole pa makar bili i istog pola, nego na ljude koji na silu dolaze do zadovoljenja svojih seksualnih nagona. Ali, neke granice se moraju postovati. Nisam za to da se ovi ljudi na bilo koji nacin vredjaju, sikaniraju ili omalovazavaju, ali zasto su oni slepi i gluvi nad potrebama ljudi da ne cuju ili gledaju prostacko ponasanje na ulici?\nŽeljko, on mart 9, 2011 at 6:25 pm said:\nČitajući gore dat tekst, a kasnije i komentare na njega, dobio sam poriv da i ja kažem nešto o ovoj temi, mada nije moj stil da govorim o nečemu o čemu je već dosta rečeno, i o čemu postoje vrlo jaki argumenti sa obe strane što implicira da verovatno neće doći do ekstremnih polarizacija stavova.\nKrenuću redom kojim su neke teze prvi put iznete.\nTačno je da je veliki problem u lečenju psihijatrijskih bolesti upravo odbijanje obolelog da prihvati sopstvenu bolest, međutim moja iskustva govore da to sa homoseksualnom populacijom nije slučaj. Šta više proces prihvatanja sopstvene seksualnosti je dug i težak, a homoseksualci u trenutku spoznaje sopstvene seksualnosti često sebe smatraju za bolesne osobe. Vrlo mali broj se obraća roditeljima za pomoć, upravo iz straha od mogućih posledica koje su u vezi sa specifičnim vidom vaspitanja koje su stekli. Nažalost, u Srbiji, roditelji ovakvu decu „leče“ crkvom. Prihvatanje sopstvene seksualnosti može, ali i ne mora biti povezano sa promenom mišljenja o homoseksualizmu kao bolesti. Ja to objašnjavam kao način da nastave da žive. Borba protiv samog sebe je jako teška, a pobednik je uvek poražen. Upravo prihvatanje homoseksualizma kao nečeg „normalnog“ je način da homoseksualac nastavi život. Međutim dolazio sam u kontakt i sa osobama koje godinama žive u uverenju da su bolesne. Uprkos tome one su prihvatile svoju seksualnost kao deo sebe. Inače možda je teško poverovati, ali u Srbiji postoji dosta homoseksualaca koji bi otišli na lečenje koje je Valentina spominjala u svom tekstu. Ako pitate zašto, odgovor je vrlo jednostavan – tako je lakše!\nPošto verujem da je Valentina epidemiologiju poodavno polagala, zadržaću se na trenutak na jednoj temi koju epidemiolozi često spominju, a u vezi je sa korelacijom između homoseksualizma i poremećaja karaktera. Naime otkriće njihove povezanosti može ali ne mora biti odraz primarne povezanosti. U tom smislu povezanost može biti lažna, to jest drugi faktori mogu doprineti pojavi poremećaja koji naizgled proizilaze jedan iz drugog. U udžbenicima epidemiologije često se navodi primer povezanosti psihijatrijskih oboljenja sa lošim socioekonomskim statusom. U tom smislu postavlja se pitanje da li psihijatrijski poremećaji proizilaze iz loseg socioekonomskog statusa ili pak osobe koje su obolele zbog svog položaja u društvu i marginalizaciji kojoj su de facto izložene na kraju završavaju na društvenom dnu. Ovde bih se složio sa Viktorovim stavom da homoseksualizam ne mora biti uslovljen razvojem poremećaja karaktera i obrnuto, već da veliku ulogu u tome ima samo društveno okruženje posebno u tom osetljivom periodu puberteta i adolescencije kada najčešće i dolazi do spoznaje sopstvene seksualnosti. Moguće je da tu veliki doprinos ima i potiskivanje sopstvenih poriva. I sam Frojd govori o tome da potiskivanje onih bazičnih poriva može dovesti do pojave različitih poremećaja.\nValentina kao još jedan od argumenata navodi homoseksualizam kod životinja. Između životinja i čoveka zaista postoji ogromna razlika u pogledu sposobnosti kontrole sopstvenih poriva. Anatomski supstrat ovakve razlike upravo je jako razvijena kora velikog mozga kod ljudi. Ja volim da kažem da veliki mozak kod čoveka jaše na divljem konju – limbičkom sistemu (koji je zadužen za ono bazično u nama). Naravno kod životinja ti bazični porivi se vrlo teško kontrolišu. Međutim kod čoveka „divlji konj jako teško može da zbaci jahača“. U tom smislu čoveka i klasifikujemo kao racionalno biće i Valentina svakako ima pravo kada kaže da poređenje životinja koje kada su ugrožene na svaki način zadovoljavaju svoje bazične potrebe ne može biti osnov za opravdavanje homoseksualizma. Međutim ljudi u homoseksualne odnose stupaju racionalno. Kod njih id nije nadvladao ego i super ego. U tom smislu opet poređenje homoseksualizma kod životinja i čoveka nije baš adekvatno. Međutim ja opet ističem da se homoseksualizam kod ljudi razvija pod punim uticajem onog racionalnog u nama, uključujući tu i moralne obrasce ponašanja (super ego). Iz toga proizilazi da Valentina nije sasvim u pravu kada kao argument protiv govori o čoveku kao o racionalnom biću i prirodnosti takvih odnosa. Baš u kontekstu činjenice da se kod životinja to dešava nagonski, a kod čoveka racionalno, posebno uzevši u obzir da su kod čoveka uključene emocije, a kod životinja ništa više sem nagona. Međutim isto tako smatram da ovi argumenti ne podržavaju sasvim homoseksualizam kao „prirodnu“ pojavu, ali ni kao bolest.\nU vezi roditelja kao modela ponašanja, neću iznositi ništa novo jer je Valentina to sasvim lepo opisala. Pošto su eksperimenti na ljudima poodavno zabranjeni smatram da ne bi trebalo dozvoliti usvajanje dece, baš zato što se ne zna kakve to posledice može imati. Međutim činjenica je da se homoseksualci razvijaju iz heteroseksualnih brakova. U skladu sa tim može se pretpostaviti da odgajanje dece u homoseksualnim brakovima neće imati uticaj na razvoj homoseksualizma kod njih. Međutim i ovo se može dovesti u pitanje ako primenimo teoriju učenja po modelu. Pravo stanje stvari na ovu temu videće se kada generacije koje danas odrastaju u homoseksualnim brakovima postanu zreli ljudi.\n„Homoseksualni odnosi su,dakle,u suprotnosti sa osnovnim zakonima živih bića : roditi se, disati, hraniti se, RAZMNOŽAVATI SE i umreti.“, veliki sam protivnik ovakvog shvatanja, posebno kada je reč o ljudima. Pored svega što nam je ta ista priroda dala, zar zaista mislite da je jedini razlog našeg postojanja prosto prenošenje naslednog materijala? Ja smatram da usložnjavanje živog sveta, koje evolucija prati upravo opovrgava ovo shvatanje. Da nije tako perzistirali bi kao jednoćelijski organizmi, koji su se inače bez premca pokazali kao najsposobniji za poštovanje svih zakona prirode koje je Valentina navela.\nPozivanje na rimsko carstvo nije baš reprezentativno kada govorimo o homoseksualizmu… Daleko je bolje govoriti o antičkoj grčkoj gde se biseksualizam kao pojava smatra normalnom. Ističem da je reč o biseksualizmu jer su osobe koje su bile polarisane samo prema jednom polu smatrane u najmanju ruku čudnim. Dobar primer je Aristotel koji je voleo isključivo žene te je zato smatran osobenjakom. Aleksandar Makedonski u tom smislu je specifična ličnost. Grci su bili vrlo svesni uloge odnosa žena – muškarac te je samim tim i razumljivo zašto je biseksualizam smatran „normalnim“. To objašnjava zašto je Aleksandar imao ženu, ali bih ja prikrivanje njegovog homoseksualizma objasnio osvajanjima na istoku. Ahemidinska imperija (danas široko poznata kao Persijsko carstvo), bilo je vrlo konzervativno kada je o Grcima reč. I baš kao što su Grci smatrali degutantnim ženidbu Persijanaca bliskim rođakama, Persijanci su smatrali ogavnim homoseksualne odnose. U tom smislu Aleksandar kako bi održao autoritet u novoosvojenim krajevima morao je da prikriva svoju seksualnost. Međutim on je takođe morao da prihvati i različite bogove koje su u pojedinim satrapijama postojale, običaje, tradicije. Čak se i oblačio kao persijski kraljevi.\nNažalost činjenica je da homoseksualizam postaje neka vrsta trenda. To je sa jedne strane olakšalo mladima da prihvate sopstvenu seksualnost, ali sa druge strane je doprinelo porastu odbojnosti prema homoseksualnoj populaciji. Veliki broj homoseksualaca sa kojima sam došao u kontakt duboko je frustriran činjenicom da postoje ljudi koji jednostavno prateći trend pokušavaju po svaku cenu da „nabace gay ortaka/ortakinju“, iako i sami osećaju neku vrstu gađenja prema toj pojavi.\nŠto se incesta tiče opet i tu postoje kako istorijski tako i drugi za i protiv argumetni. Za razliku od homoseksualizma gde nema potomstva, medicinski je neprihvatiljivo potomstvo iz incestnih brakova. Valentina je iznela jako dobar argument protiv. Iskreno do sada sam čuo samo primere pedofilije, što već predstavlja zamenu teza. U kontekstu homoseksualizma ipak nije reč o trećoj osobi (detetu), za razliku od incesta gde bi potomstvo moglo da ima ozbilje zdravstvene posledice zbog povećanja učestalosti retkih recesivnih genskih alela. Bolesti koje se ispoljavaju kod recesivnih homozigota obično su vrlo teške, često inkompatibilne sa životom. Međutim kao što homoseksualce ništa ne sprečava da budu zajedno i bez braka, jednu incestnu vezu sigurno neće sprečiti nemogućnost sklapanja braka. Zapravo u celoj ovoj priči o homoseksualizmu smatram da je brak najmanji problem.\nGay parade počele su da se održavaju kao obeležje događaja u kome je veliki broj ljudi poginuo, a koji je poznat pod imenom „Stounvolska revolucija“. Nažalost danas je to preraslo u nešto što je u najmanju ruku skaradno i u velikom delu sveta je izgubilo prvobitan smisao. Međutim različite vrste heteroseksualnih parada održavaju se u različitim delovima sveta zamaskirane kao neki poseban događaj. Primer je karneval u Riju, i usudiću se da spomenem jedan primer iz naše zemlje – Dragačevski trubački sabor. Međutim sada bih želeo da se zadržim na jednom Viktorovom zapažanju, a u vezi je sa nemogućnošću homoseksualnoh parova da ispolje svoje emocije. Sasvim sam siguran da se niko od nas uključenih u ovu diskusiju nije poljubio isključivo iza zatvorenih vrata. U tom smislu tvrđenje da neko nema ništa protiv homoseksualaca dok god oni ono što rade rade iza svojih vrata, uključujući i tvrdnju da u tom pogledu diskriminacije nema padaju u vodu (svestan sam da Valentina nije rekla da homoseksualci nisu diskriminisani). Ako govorimo o ravnopravnosti onda prava moraju biti jednaka. Ili da počnemo da kažnjavamo svaki par koji se ljubi na ulici zbog ugrožavanja javnog morala bez obzira da seksualno opredeljenje. Malo me buni i ova Valentinina genralizacija u vezi „ofarbanih polugolih tela“. Nisam siguran da li se to odnosi na paradu ponosa, ili je reč o svakodnevnoj pojavi? U svakom slučaju nisu svi homoseksualci isti kao što nisu ni svi heteroseksualci. Polugola ofarbana tela nisu specijalitet homoseksualne populacije. A moje drugarice iz srednje škole su svojevremeno prolazile kroz centar grada držeći se za ruke. To ih ne čini lezbejkama, te i takve generalizacije opet nisu sasvim primerene.\nRazumem vaš problem u vezi dece. Iskreno ne bih vam bio u koži. Međutim to je problem koji ćete morati sami da rešite, ali nadam se da ćete pri vaspitanju dece voditi računa o tome da ne stvorite ličnosti koje mrze, ili ne daj Bože nasilnike. Prenesite im svoje stavove o homoseksualizmu, ali im dajte i podstrek da sami istražuju o toj temi. Po meni to je najbolji način za razvoj ličnosti i kritičkog mišljenja. Međutim savetujte ih da ne mrze takve osobe. Recite im da su i oni ljudi i da mogu biti kako bolji tako i gori od heteroseksualnih ljudi. Učite ih da biraju prijatelje prema njihovim kvalitetima, osobinama, životnim normama, a ne seksualnom opredeljenju. Mislim da če te se u ovom složiti samnom. Delujete kao razumna osoba, i iako Viktor smatra da imate uske poglede na svet, ja bih rekao da ste vi samo formirali mišljenje na osnovu vaših istraživanja ove teme, i bilo bi lepo da to omogućite o vašoj deci. Ako se jave homoseksualne pobude kod vaše dece, nemojte to doživljavati kao vaš lični neuspeh. Vi ste uradili sve što je bilo u vašoj moći, ali na neke stvari nije moguće uticati. Na kraju krajeva niko nije vaspitan da bude homoseksualac.\nU vezi komentara korisnika drdoktor, reći ću samo da je sasvim tačno da je do sada identifikovan veći broj gena koji mogu biti u vezi sa homoseksualizmom, i da čak postoje različiti nivoi ekspresije već postojećih „normalnih“ gena u različitim tkivima. Primer za to je povećana ekspresija gena za estrogenske receptore u mozgu. Međutim iako je danas identifikovan veliki broj gena čiji se aleli sa visokom učestalošću javljaju kod homoseksualaca, kao i varijacija regulatornih genskih sekvenci koji su odraz drugačije ekspresije, smatram da je prerano reći da je homoseksualizam genska bolest. Naravno geni u interakciji sa faktorima spoljašnje sredine ispoljavaju specifičan fenotip jedne jedinke, ali činjenica da se homoseksualne osobe javljaju u različitim socijalnim i etničkim grupama, vaspitanim na različitim postulatima zahteva opsežnija istraživanja na tu temu, pre donošenja konkretnog zaključka. Zato postoji naučni metod. Da bi se izbegle neosnovane generalizacije. Činjenica da veliki deo ljudi koji ima „gene homoseksualizma“, nije homoseksualno orjentisano govori u prilog uticaja faktora spoljašnje sredine, ali opet napominjem da postoji veliki broj gena i razlika u ekspresiji postojećih gena koji se javljaju kod homoseksualaca sa različitom učestalošću, te samim tim smatram neosnovanim govoriti o postojanju „gena homoseksualizma“. Posebno kada ne postoje čvrsti naučni dokazi. Još jedan osvrt na genetiku, ono o čemu mi danas govorimo kao o genima za „bolest“ zvanu homoseksualzima, možda nije ništa više do običnog genskog polimorfizma. U tom smislu bolje da sačekamo još desetak godina i nekoliko stotina transfekovanih i knock out miševa, pa da onda govorimo o genetici homoseksualaca.\nNa kraju jedna napomena u vezi Jelisavetinog komentara, Srbija nije više ni patrijahalna ni smerna zemlja. Na žalost ono što vidimo na televiziji kao najveće probeleme mladih u školi samo su deo problema ispred koga mi stvarno stojimo, a koji je povezan sa apsolutnom moralnom i intelektualnom degradacijom mladih u našoj zemlji. Osećam u najmanju ruku frustraciju kada svom sestriću, koji važi ža jednog od boljih u svojoj osnovnoj školi, poklom knjigu Žila Verna, da bi mi on posle mesec dana rekao da ima taj crtani. Da ne pominjem komentare na neke slike na fb-u. Prosto je nevereovatno šta desetogodišnjaci sve mogu da izgovore, i koliko im je rečnik ograničen. A srednjoškolci su tek priča za sebe. To vam kažem jer sam i sam do pre nekoliko godina bio srednjoškolac. Nažalost situacija je sve gora, a mi se nalazimo u istoj poziciji kao i Nemačka posle 2 svetskog rata, kada je droga preplavila zemlju, a vlasti su samo stajale, gledale i nisu imali pojma šta da preduzmu. Plašim se da mi u tom smislu imamo mnogo veći problem od homoseksualizma, i da ukoliko nešto ne preduzmemo postaćemo zemlja razvratnika.\nHvala svakom ko je pročitao ovaj komentar! 🙂


Nekretnine u CG: Najskuplje na primorju | Bonitet\nColliers International Crna Gora je već sedmu godinu zaredom odradio istraživanje tržišta nekretnina – stambenih prostora u tržišno aktivnim zonama – zonama kupoprodaje stambenih prostora u Crnoj Gori. Zaključak istraživanja je da su cene ove vrste nekretnina stabilne u poređenju na prethodni period.\nTržište novosagrađenih stambenih nekretnina je, kako prenosi Investitor.me, relativno stabilno u predmetnom periodu na osnovu naznačenog perioda, sa zabeleženim razlikama intenziviranja gradnje u pojedinim delovima Crne Gore, kakav je osim Podgorice i Budve svakako i Ulcinj.\nPrema ovom istraživanju, najveća prosečna postignuta cena u novogradnji, u zavisnosti od investitora i mikrolokacijskih karakteristika, je u Tivtu (2.100 €/m²), Bečićima (2.088 €/m²) i Budvi (2.000 €/m²), a najniža u Nikšiću (804 €/m²). U Podgorici je prosečna postignuta cena u novogradnji 1.472 €/m².\nPrethodni tekstAstraZeneca prodala svoj udeo u Moderni\nSledeći tekstFortaco Grupa kupila Rapp Zastavu


10.09.2021 u 18:39\nIspred Doma Narodne skupštine Srbije u 17 časova počela je proba svečne promocije najmlađih oficira Vojske Srbije koja će biti održana sutra od 10 časova. Probi prisustvuje ministar odbrane Nebojša Stefanović. Sutra će u čin potroručnika svečano biti promovisan 121 kadet i kadetkinja 141. i 142. klase Vojne akademije, od čega njih sedmoro iz Bosne i Hercegovine i 18 kadeta i kadetkinja Vojnomedicinske akademije, prenosi Tanjug. Najboljima će predsednik Srbije i vrhovni komandant Vojske Srbije Aleksandar Vučić uručiti na poklon pištolje sa posvetom. To su potporučnici Kopnene vojske Milan Ašćerić, RV i PVO Petar Ilić, u rangu službi Stefan Živković i Medicinskig fakulteta VMA Tijana Stanojković. Tokom probe ešaloni budućih potporučnika izveli su svečani defile, a na nebu su


Mostar: Počasni doktorat za njemačkog stručnjaka Wilhelma Schafera - Klix.ba\nMostar: Počasni doktorat za njemačkog stručnjaka Wilhelma Schafera\n5.10.2015. u 18:00\nSvečana promocija povodom dodjele počasnog doktorata Univerziteta Džemal Bijedić u Mostaru profesoru doktoru Wilhelmu Schaferu upriličena je u sali Gradske vijećnice.\nSead Pašić, rektor Univerziteta Džemal Bijedić kazao je kako počasni doktorat nije tako česta pojava na ovom Univerzitetu te da je velika čast primiti ga, ali i dodijeliti.\n“Ovo je tek peti počasni doktorat koji je naš Univerzitet dodijelio u 38 godina svoga postojanja. Upravo zbog toga se ovaj događaj mora obilježiti svečano, posebice na ovaj dan, jer upravo je danas započela i nova akademska godina”, kazao je Pašić.\nSchafer je inače rektor Univerziteta Paderborn u Njemačkoj, doktor nauka u oblasti Softverskog inžinjeringa, dobitnik brojnih priznanja, te ima više od dvije stotine objavljenih radova.\nUniverzitet Paderborn važi za jedan od najznačajnijih univerziteta kada je riječ o međunarodnoj saradnja s Univerzitetom Džemal Bijedić.\n“Saradnja s Paderbornom je počela 1996. godine. U tim za nas vrlo teškim vremenima ovaj univerzitet je u više navrta organizovao značajne poduhvate za naš univerzitet poput pomoći u vidu novčanih donacija, knjiga, računara, namještaja i laboratorijske opreme. Zahvaljujući Paderbornu, nekoliko desetina učenika i profesora je imalo priliku boraviti određeni period na tom univerzitetu”, rekao je Pašić\nSchafer je izrazio zahvalnost što su rezultati njegovog dugogodišnjeg rada prepoznati.\n“Ovakvo priznanje se vrlo rijetko dobiva. Već skoro 20 godina sam angažovan u BiH i u Mostaru i iznimna mi je čast i zadovoljstvo primiti titulu počasnog doktorata koji za mene predstavlja jedno ogromno priznanje”, kazao je Schafer.\nLjubo Bešlić, gradonačelnik grada Mostara, izrazio je zadovoljstvo zbog prisutnosti na ovoj svečanoj prigodi te uputio Schaferu čestitke u svoje, ali i u ime građana.\n“Velika mi je čast prisustvovati ovakvom svečanom činu kojim Schafer ulazi u okvire mostarske akademske zajednice. No, ne više kao stranac, jer postaje njen član. Time je naša zajednica postala bogatija za još jednog istinski kvalitetnog naučnika”, kazao je Bešlić.\nSveučilište u Mostaru Wilhelm Schafer\nRektor Zoran Tomić: Za zastarjele i nefunkcionalne zakone krivi su i univerziteti\n10.12.2017. u 17:25\nMostarski doktoranti i magistranti traže produženje rokova za odbranu disertacija po starom sistemu\n28.06.2017. u 22:15\nStudenti iz Mostara napravili prvu bh. formulu, ali nemaju podršku za odlazak na takmičenje\n27.05.2017. u 18:36\nU saobraćajnoj nesreći u Gračanici povrijeđene tri osobe\n05.10.2015. u 18:02\nIzetbegović: Postoji interes za ulazak SBB-a u vlast, ponuda Radončića je široka i galantna\n05.10.2015. u 17:42


LIDER:Podrška biznisu na svim poljima » Lider - Mikrokreditna fondacija\nLIDER:Podrška biznisu na svim poljima\nLIDER kao društveno-odgovorna organizacija podrškom poduzetnicima, poljoprivrednicima i stanovništvu, ima za cilj podržati razvoj lokalne zajednice u svim segmentima, zapošljavanje kroz jačanje poduzetništva, te utjecati na poboljšanje životnog standarda porodica s niskim primanjima. Posebno je važna stalna podrška poduzetnicima i poljoprivrednicima posebno kreiranim finansijskim i nefinansijskim uslugama za biznis i poljoprivredu.\nPored finansijske podrške, za sve LIDER-ove klijente obezbjeđene su besplatne usluge za razvoj biznisa u vidu promocije, poslovnog savjetovanja, edukacije i uvezivanja, a sve u skladu sa njihovim poslovnim potrebama.\nBolje sutra je osigurano za one koji žele da rade i žive od svog rada, a tu je i MKF LIDER koji nastavlja podržavati poduzetnike sa dobrom poslovnom idejom i željom da je sprovedu u djelo. Dugogodišnje iskustvo u finansiranju biznisa i poljoprivrede, brižljivo kreirane finansijske i nefinansijske usluge, i stručno osoblje na raspolaganju su svim poduzetnicima koji svoju budućnost vide u vlastitoj poslovnoj aktivnosti i samozapošljavanju.\nLIDER je za šesnaest godina svog postojanja poduzetnicima i poljoprivrednicima plasirao preko 18.000 kredita u iznosu od 66 miliona KM, na području 5 Kantona Federacije BiH.\nImamović Đevada iz Busovače član LIDER-ove porodice Previous\nNermin Nadarević Sarajevo novi član LIDER-ove porodice Next


6 horoskopskih znakova za koje zvezde kažu da su geniji\nDok je genetika jako kompleksna stvar, nauka je pokazala da možemo da nasledimo neke jako specifične karakteristike i kvalitete od naših majki, bilo prirodom, odgojem ili kombinacijom ova dva.\nPrethodni članakGrob će mi platiti od repriza! Beban opleo po RTS-u, najavio šestu tužbu, pa ponizio i "Nemanjiće""\nSledeći članakElena Karić ispisala sina iz škole, ne želi da sate provodi za jednim stolom! (FOTO)


Uspešna saradnja zajednička želja - Glas Podrinja\n3. decembar 2020.3. dec 2020.\nSaradnja Udruženja osoba sa invaliditetom i grada Šapca punih dvadeset godina kreće se uzlaznom putanjom. Novi izazovi se javljaju kontinuirano i cilj je da se reše u korist svih. Na tom zadatku Grad i Udruženje paraplegičara Mačvasnkog okruga traba da ostanu pouzdani partneri.Predstavnici Udruženja su povodom 3. decembra, Međunarodnog dana osoba sa invaliditetom, ugostili u svojim prostorijama gradonačelnika Šapca dr Aleksandra Pajića i člana Gradskog veća Jelenu Milošević kojima su predstavili ovogodišnje aktivnosti i razgovarali o daljem unapređenju svakodnevice populacije osoba koje imaju neki vid invaliditeta.\nKako je naveo sekretar UPMO Slaviša Savić misija Udruženja je da poboljša položaj osoba sa invaliditetom, ali ne na štetu onih koji nemaju invaliditet.\n- Drago mi je da Grad prepoznaje probleme osoba sa invaliditetom, ali prepoznaje i njihove potencijale i trudi se da ih adekvatno iskoristi. Jako važno je da smo uspeli, kroz prošlu godinu da realizacijom dva projekta da se za intelektualno očuvane osobe sa invaliditetom starije od 18 godina obezbedi usluga personalne asistencije, što je jedna od skupih, no i jako kvalitetnih usluga i namenjena je prvenstveno aktivnim osobama sa invaliditetom koji mogu, žele i daju doprinos, kako sebi, svojoj porodici i organizaciji, tako i društvu uopšte - rekao je Savić.\nGrad Šabac će omogućiti lakši i kvalitetniji život osobama sa invaliditetom obećao je gradonačelnik Šapca dr Aleksandar Pajić i dodao da su uvedene su dve nove kategorije u oblasti socijalne zaštite.\n- U prethodnom periodu grad Šabac je mnogo toga učinio da ove osobe budu ravnopravni članovi društva. Ja ću se truditi kao gradonačelnik da poboljšamo sve ono što je urađeno za ove ljude da im svakodnevica bude mnogo bolja i prijatnija. Grad Šabac je u sferi socijalne zaštite uveo dve nove kategorije, to su lični pratilac za decu sa smetnjama u razvoju i personalni asistent koji je vezan za odrasle osobe sa invaliditetom. Za ove usluge grad Šabac na godišnjem nivou izdvaja oko 26 miliona, naravno u sferi parkiranja, što je vrlo značajno za ljude koji koriste automobile obezbeđeno je 50 parking mesta u našem gradu i oko 350 nalepnica je obebeđeno za 2021. godinu kako bi osobe sa invaliditetom mogle na kvalitetan i adekvatan način da se kreću po našem gradu i nesmetano da staju na mesta koja su za to predviđena. Uz lične poklone, danas smo za Udruženje pripremili sapune, alkohol, zaštitne maske za članove, jer ova pandemija, odnosno Kovid 19 je zajednička bolest protiv koje se borimo svi zajedno i pokušavamo da ovim ljudima pomognemo koliko god je to moguće - istakao je gradonačelnik Šapca dr Aleksandar Pajić.\ndonacija Gradske uprave Udruženju (foto: Glas Podrinja)\nGrad će biti podrška aktivnostima osoba sa invaliditetom, a zajedno će raditi i na normativnim aktima u domenu socijalne politike, naglasila je član Gradskog veća Jelena Milošević.\n-Udruženja osoba sa invaliditetom su izuzetno značajan partner Gradu prilikom izrade strateških dokumenata kao što su Strateški plan socijalne politike grada, jer Udruženje upravo, iz perspektive svojih članova predlaže određene mere i aktivnosti kroz koje mi zajedno kreiramo neke aktivnosti na opšte zadovoljstvo i dobrobit svih naših građana - navela je član Gradskog veća zadužena za socijalna pitanja Jelena Milošević.


Timocka buna (1983) - Domaći filmovi - Balkandownload.org\nStarted By Zoran , 13.07.2014 - 20:55\nPosted 13 July 2014 - 20:55\nFilm prati pricu o dvojici brace, Lazaru i Sibinu u vreme bune protiv kralja Milana Obrenovica. Sa jedne strane imamo Lazara koji je lokalni ucitelj i koji je zaljubljen u mladu Austrijanku sa kojom deli kako ljubav, tako i zajednicki buntovan duh i odbojnost prema nepravdi i tiraniji. Sa druge strane je njegov brat Sibin, koji je oficir u kraljevoj vojsci, veran kralju i tradiciji i kao takav, nezadovoljan Lazarevim stavom, jer smatra da ce takvim stavom i prikljucivanjem ustanku ukaljati cast porodice.\nGlavne uloge: Ljubisa Samardzic, Velimir 'Bata' Zivojinovic, Dragomir 'Gidra' Bojanic\nGlamoc2179 , keops87 , petar_88 , darko015 , urke1111 , ddpp75 , dusanmil_89 , Nemek , palilula , JaJelena , DejZ , kresomirovic , alencom19877 , MrMS , krivosic1804 , idemo dalje , dobagan rogić , mokranjceva4 , nixonns , kapetanmiki , Zelenac1 , nikollla , mehonja , Radpg , Manijaci , epro , blazenko72 , zdenovin , miroslav ilic , atilaF , BobbyPeruAd\nPosted 28 November 2018 - 14:22\nTimocka buna (1983) DVDRip.x264.mkv\njapaja777 , Glamoc2179 , StoDvesta , mikimiletic80 , keops87 , zzoki , sale6 , rttrygffh , toskana , petar_88 , kormi17 , dveki11 , blekstena , CVM , Ig0r05 , zkorda , DejZ , valerosi , damblldorr , smisno , ycy5733 , vito.corleone , pdervisevic , egzo88 , KLAUDIJO22 , bataraka , urke1111 , goransokolovic.fr , ddpp75 , ojsanane , lilke , darko015 , runjaa , tesseka48 , chefko , dusanmil_89 , zvezdas , Nemek , arzak , severing , leonard1971 , indukcia , Isidora Dannkan , Red Marquis , pelezic , palilula , sale pn , dex87 , Pobesnelimrmot , rafael13 , bongobuda , direhard , jimjarmusch , kresomirovic , Belogardejac , rile1972 , dragan13 , Molekulo , novicanovica , MP22 , kockari , TeodorM1976 , anelkos , JaJelena , rima , callipso , danep , dj1van , icaleptir , 011gogo , woland , Franci , Zelenac1 , 08sale82


Приказивање чланака по тагу zene u agrobiznisu - AGROPRESS - Udruženje novinara za poljoprivredu\nDunav osiguranje i Agropress vas pozivaju: Radionica u Vranju na temu "Žene u agrobiznisu"\nKompanija „Dunav osiguranje“ i Agropress – udruženje novinara za poljoprivredu, Vas sa zadovoljstvom pozivaju da prisustvujete stručnoj radionici “Žene u agrobiznisu”. Radionica će biti održana u Gornjem Vrtogošu (u okolini Vranja), 27. septembra sa početkom u 13.00 časova, u prostorijama Mesne kancelarije.\nKompanija “Dunav osiguranje” predstaviće uslove za osiguranje poljoprivrede i imovine. Učešće u radu radionice uzeće:\n- Boban Kostić, direktor Glavne filijale „Dunav osiguranja“ u Vranju,\n- Jelena Mitić, šef Odeljenja za internu prodaju Glavne filijale „Dunav osiguranja“ u Vranju,\n- Nebojša Mladenović, gradski većnik za poljoprivredu,\n- Goran Đaković, direktor Udruženja novinara koji se bave poljoprivredom i urednik Agropesa,\n- Nebojša Stamenković, ing. poljoprivrede i nosilac poljopivrednog gazdinstva


source.ba | Objavljena lista korisnika za dodjelu bespovratnih sredstava EU od 3,7 miliona KM\nObjavljena je preliminarna lista korisnika koji su ispunili kriterije javnog poziva za dodjelu bespovratnih sredstava kroz projekte Evropske unije (EU) s ciljem ublažavanja negativnog uticaja COVID-19 na poljoprivredno-prehrambeni sektor u Bosni i Hercegovini.\nU BiH 242 nova slučaja zaraze, 13 osoba preminulo\nNa javni poziv, koji je bio otvoren od 18. maja do 8. juna 2020. godine, pristigle su ukupno 93 prijave od kojih je njih 29 ispunilo propisane uslove. Ukupna vrijednost 29 prijavljenih investicija iznosi 5,7 miliona KM i podržane su sa 3,7 miliona KM u okviru projekata Evropske unije EU4Business i EU4Agri. EU4Business je podržao 15 investicija sa 1,9 miliona KM. S obzirom na povećane potrebe sektora i veći broj prijava koje su prihvatljive za finansiranje, EU4Agri je također podržao i preostalih 14 investicija sa 1,8 milion KM.\nPreliminarna lista korisnika se nalazi ovdje. Na rezultate preliminarne rang liste podnosioci prijava mogu uložiti prigovor do četvrtka, 13. avgusta 2020. godine do 17:00 sati. Prigovori moraju biti dostavljeni u zatvorenoj koverti na sljedeću adresu: Razvojni program Ujedinjenih nacija (UNDP) u BiH, Projekat EU4Business/EU4Agri, Zmaja od Bosne\nbb, 71 000 Sarajevo.\nCilj javnog poziva je ublažavanje posljedica pandemije COVID-19 kroz podršku optimizaciji operativnih troškova, održavanju produktivnosti, likvidnosti i konkurentnosti poljoprivredno-prehrambenog sektora u BiH; stabilizaciji postojećih lanaca vrijednosti, te promovisanju održive poljoprivredne proizvodnje uključujući bolje upravljanje\nprirodnim resursima, očuvanje okoliša i zaštitu ljudi.\nEU4Business je projekat Evropske unije kojim se nastoje ojačati kapacitete za ekonomski rast i zapošljavanje u BiH unapređenjem konkurentnosti i inovativnosti u odabranim sektorima. EU4Business je vrijedan 16.1 miliona eura, od čega 15 miliona eura finansira EU, a 1.1 milion eura Savezna Republika Njemačka. Projekat zajednički provode Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ), UNDP u BiH i Međunarodna organizacija rada (ILO). EU4Business je dio Programa strategija lokalnog razvoja – Lokalne samouprave i ekonomski razvoj u BiH koji provodi Savezno ministarstvo za ekonomsku saradnju i razvoj Republike Njemačke (BMZ).\nEU4Agri je četverogodišnji (2020-2024) projekat čiji je cilj modernizacija poljoprivredno-prehrambenog sektora i poticanje ruralne ekonomije u BiH. EU4Agri je vrijedan 20.25 miliona eura i finansira ga EU sa 20 miliona eura, a sufinansiraju sa 250.000 eura i provode UNDP i Češka razvojna agencija (CzDA). Projekat se fokusira na povećanje ulaganja u poljoprivredno-prehrambeni sektor i povećanje znanja i vještina poljoprivrednih proizvođača i drugih učesnika u vrijednosnom lancu kroz prošireno pružanje savjetodavnih usluga i poboljšanje ekonomskih prilika u ruralnim područjima.\nProjektom se također podržava unapređenje politika kroz niz aktivnosti, uključujući jačanje institucionalnih kapaciteta i usluga, kao i poboljšanja u javnim politikama i regulatornom okviru.


16. Foland Net Ml.I 17. Mikojan-Gurevič MiG 21 L-12/F-13 18. Ikarus 451 19. Ikarus 451M 20. Ikarus 451MM Stršljen 21. Utva 66H 22. Soko J-20 Kraguj 23. Soko N-60/G-2 Galeb 24. Soko J-22 Orao 25. Soko G-4 Super Galeb (repni deo) 26. Lokid F-117A Najthok (delovi) 27. Dženeral Atomiks Predator (bespilotna letelica) 28. Sažem Kreserle (bespilotna letelica) 29. Lokid-Martin F-16C Fajting Falko (delovi) Posetite nas na Fejsbuku Soko N-62 Super Galeb G-4 (repni deo)\nSuper Galeb (N-62)\nIzloženi rep pripada avionu sa evidencionim brojem 23733 (fabri\nčki broj 065) uvedenom u naoružanje JRV 2. avgusta 1989. godine. Njega su hrvatske paravojne snage 24. septembra 1991. pogodile raketom tipa „Stinger” iznad Ličkog Ribnika dok je leteo na visini od 2.100 metara brzinom od 720 km/h. Zahvaljujući solidnoj konstrukciji, pilot potporučnik Branislav Ivanovski uspeo je da se vrati na matični aerodrom Udbine, gde je avionu zamenjen motor i repna sekcija tako da je uskoro osposobljen za letenje. Ovde treba napomenuti da ovakav stepen oštećenja mnogi strani avioni ne bi „preživeli”.\nrazličite vrste nevođenih bombi i raketnih projektila, na četiri podkrilna nosača, dva spoljna, od po 250 kg, a dva unutrašnja, od po 350 kg. standardana oprema za komunikaciju i navbigaciju, kontrolu i uptavljanjnj vatgrom, žiroskopski nišan, defanzivni senzori i sistemi, kao i u izviđačkom kontejner smešteni foto-kamera i linerani infra-crveni (IC) skener


Dezinfekcija vode u bazenu - Tehnomed\nprečišćavanje vode u bazenu\nalge u bazenu\nPrečišćavanje vode u bazenu - Dezinfekcija - Javni i kućni bazeni - otvoreni zatvoreni\nKoji su ciljevi prečišćavanja vode u:\nDezinfekcija vode u bazenu.\nOdržavanje vode bez patogenih (štetnih) bakterija.\nČuvanje vode od rasta algi.\nVođenje računa da voda nije otrovna ni iritantna za kupače.\nSprečavanje stvaranja nepoželjnih mirisa ili ukusa u vodi.\nSprečavanje nastanka korozije oko bazena.\nSprečavanje stvaranja kamenca u bazenu.\nTretman - Prečišćavanje vode u bazenu\nU zavisnosti od bazena, jedna ili više sledećih operacija mogu biti deo celokupnog sistema za prečišćavanje. Bazeni će biti opremljeni sistemom za recirkulaciju, koji se najmanje sastoji od pumpe, filtera, priključnih cevovoda, fitinga, ventila, opreme za dezinfekciju, neophodnih cevnih priključaka na ulazima i izlazima.\nProtok i vreme obrade:\nBazen postaje zagađen različitim brzinama. Generalno, što je plića voda, više kupača po kubnom metru i ako je otvoreni bazen, ima veće površinsko zagađenje od unutrašnjeg. Filteri na bazenu moraju biti dovoljni da podnesu potrebnu stopu obrta ili količinu vode potrebne za održavanje čiste i atraktivne vode. Preporučeno vreme obrade janog bazena je 4h prema međunarodnim standardima/smernicama.\nRecirkulaciona pumpa izvlači vodu iz bazena i provlači je kroz filter ili ona izvlači vodu kroz filter i gura je nazad u bazen. Pumpa mora biti sposobna da ispumpa dovoljno vode kroz sistem i da obezbedi potreban broj obrtaja.\nFiltracija je srce cirkulacionog sistema. Sistem za recirkulaciju mora da sadrži sistem za predfiltraciju (poput sita za koš ili sprečavanje da kosa, vlakna i strani predmeti) dođu do pumpe i filtera. To će sprečiti da fizičke nečistoće guše mehanizam filtracije i povećavaju pritisak na pumpi koji može prouzrokovati kvar. Ovo će prouzrokovati prekid rada bazena za korisnike kao i troškove rada.\nGlavna svrha filtera je uklanjanje čestica i ostataka iz vode bazena. Postoje različite opcije za sistem filtracije u bazenu.\nKontrola za pH vrednost vode:\nNa bazenu se nalaze hranilice kojima se podešava pH vrednost vode. Dodavači za podešavanje pH moraju biti pozitivnog i negativnog tipa pomeranja i mogu se podesiti od nule do punog opsega. Ima električnu blokadu sa cirkulacionom pumpom kako bi sprečio pražnjenje kada recirkulaciona pumpa ne radi.\nDezinfekcija i oksidacija vode\nDezinfekcija vode jedan je od ključnih koraka za tretman svih vrsta bazena, bilo javnih ili privatnih - kućni. Za bazene je neophodna efikasna dezinfekcija vode. Da bi se obezbedila bezbedna voda za kupanje, većina javnih bazena mora slediti stroge standarde i prakse dezinfekcije odnosno prečišćavanje vode.\nOdgovarajuća ravnoteža faktora hemije vode obezbediće vodu koja neće oštetiti komponente bazena i koja ne nadražuje kupače. Zatim je neophodno obezbediti dezinfekciju vode kako bi se sprečilo širenje organizama bolesti sa čoveka na čoveka i sprečio neželjeni rast bakterija i algi u bazenu.\nSanitacija: Posle filtracije i korekcije pH mikroorganizam mora biti ubijen ili inaktiviran. Najčešći izbor za sanitaciju je hlor, tretmani UV svetlošću i ozonom su efikasni dezinficijensi.\nOksidacija: Organski zagađivači koje filter ne uhvati moraju se eliminisati pre nego što reaguju i formiraju DBP (nusproizvodi dezinfekcije). Hlor, ozon i UV deluju u različitom stepenu na razgradnji hemikalija i nekih recirkulacionih DBP-ova u vodi bazena.\nSuzbijanje i uklanjanje algi u vodi bazena\nJedan od ostalih velikih problema koje utiču na kvalitet vode u bazenima, banjama i hidromasažnim kadama je rast algi.\nAlge su vrsta jednoćelijske biljke koja živi u vodi i može vrlo brzo da raste kada u vodi nema dovljno deznficijensa da bi se održala pod kontrolom.\nAlge će obezbojiti vodu što će dovesti do neprijatnih uslova bazena i slabe bistrine vode.\nVrsta prisutnih algi odrediće najprikladniji način lečenja.\nZelene alge su najčešći tip i mogu se rešiti šok tretmanom hlora u kombinaciji sa algecidom kako bi se sprečillo njegovo ponavljanje.\nŽute ili senfne alge alge je teže rešiti, a zajedno sa odgovarajućim tretmanom udara, zidovi i druge površine bazena ili banje trebaće ručno da se očiste.\nCrne alge su jedna od najtežih vrsta algi koje utiču na bazene, a za njihovo uklanjanje može biti potrebno nekoliko tretmana sa šokom.\nTakođe će biti potreban jak algecid da bi se zaustavilo njegovo vraćanje i moraće se održavati odgovarajući nivoi hlora. U težim slučajevima crnih algi, jedino rešenje može biti isušivanje bazena ili hidromasažne kade, temeljno čišćenje i ribanje, a zatim dopunjavanje.\nUpotreba ultraljubičastog (UV) svetla za lečenje algi u bazenu\nDrugi, lakši način lečenja algi je korišćenje ultraljubičastog svetla.\nOva tehnika u potpunosti uništava alge i druge bakterije u vodi.\nUV tretman se ugrađuje direktno u sistem upravljanja bazenom i kako voda prolazi kroz UV svetlost, bakterije i alge se ubijaju.\nUV sistemi, odnosno UV lampe imaju tendenciju da budu isplativi za rad i mogu se naknadno ugraditi u većinu bazena.\nUV tretman se, međutim, neće baviti algama koje su već prisutne i rastu na zidovima vaše hidromasažne kade ili bazena.\nUkoliko imate problem sa bazenom, bilo da je javni ili privatni, a neophodan vam je neki od tretmana vode, budite slobodni da nas u svakom trenutku pozovete.


Sindikalna potrošačka korpa u septembru više od 2.000 KM - Teglica.baTeglica.ba\nOvo pojeftinjenje je isključivo vezano za činjenicu da je u mjesecu augustu u troškove bila uračunata i nabavka knjiga i školskog pribora za dvoje djece. Prosječna plata isplaćena u Federaciji BiH za mjesec juli 2021. iznosila je 995,00 KM (posljednji podatak objavljen od strane Federalnog zavoda za statistiku) i za 4,00 KM je niža od iznosa u prethodnom mjesecu. Pokrivenost Sindikalne potrošačke korpe prosječnom platom je 46,22%.\nPrethodni post Previous post: Bundeva, kraljica jeseni u službi zdravlja\nSljedeći post Next post: Tuzla i ove godine domaćin Sajma proizvoda žena sa sela\nSastojci: 500 ml mlijeka, 300g sira, 3 velike kašike kajmaka, 200 ml ulja, 4 jaja, malo soli, jedna kesica suhe…\nObjavljeno: 20/04/202210:00 Updated: 09:10\nU par koraka do naljepše božićne pšenice\nBožićna pšenica je jedan od najljepših blagdanskih ukrasa, a tradicionalno se sije 13. decembra, odnosno na dan Sv. Lucije. Zahvaljujući…\nObjavljeno: 13/12/202112:00 Updated: 10:46


Vesti - 26.05.2020. - Nezavisni sindikat prosvetnih radnika Vojvodine\nVlada usvojila strategiju za prevenciju i zaštitu dece\nVlada Srbije usvojila je Strategiju za prevenciju nasilja nad decom. Strategija se odnosi na period od 2020. do 2023. godine, a Vlada Srbije je na sednici održanoj 21. maja usvojila i Akcioni plan za 2020. i 2021. godinu za primenu strategije. “Posebna zahvalnost Unicefu Srbije na podršci u izradi ovog važnog dokumenta”, napisala je premijerka Srbije Ana Brnabić na svom Tviter profilu. Brnabić je dodala i da se Srbija raduje nastavku saradnje na implementaciji strategije i istakla da je to važan dokument za prevenciju i suzbijanje nasilja u školama. Strategija je usvojena na predlog Ministarstva za rad zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja koje je, na inicijativu Saveta za prava deteta, a uz podršku UNICEF, izradilo Nacrt te strategije. Usvajanjem tog planskog akta, kako ističu, Vlada Srbije je još jednom potvrdila svoju posvećenost unapređenju položaja dece, poštovanju prava deteta kao osnovi za stvaranje boljeg, pravednijeg i prosperitetnog društva.\nU saopštenju Ministarstvo podsećaju da prema rezultatima popisa stanovništva, domaćinstava i stanova 2011. godine u Srbiji živi 1.263.128 dece, te deca čine oko 21 odsto stanovništva. Kako se ističe, sprečavanje i suzbijanje nasilja nad decom i zaštita dece od nasilja predstavljaju jedan od prioriteta nacionalne politike Vlade Srbije.\nNasilje nad decom je fenomen koji je prisutan u svim društvima, kulturama i delovima sveta, veliki broj dece svakodnevno trpi nasilje, što predstavlja grubo kršenje njihovih prava. “Nasilje izaziva patnju deteta, ozbiljno ugrožava razvoj, dobrobit, pa i sam život deteta, a posledice su često teške i dugotrajne, mogu se protezati i u odraslo doba, pa i u sledeće generacije putem mehanizma tzv. međugeneracijskog prenošenja nasilja”, navodi se u saopštenju. Pravo na zaštitu od svih oblika nasilja predstavlja osnovno pravo svakog deteta, a utvrđeno je Konvencijom UN o pravima deteta i nizom međunarodnih i regionalnih ugovora u oblasti zaštite ljudskih prava koje je Srbija potvrdila.Sistem zaštite dece od nasilja, dodaju iz Ministarstva, može biti uspešno unapređen kroz partnerstva organa državne uprave, teritorijalne autonomije i lokalne samouprave, javnog sektora (sistema obrazovanja i vaspitanja, sistema zdravstvene zaštite, sistema socijalne zaštite, unutrašnjih poslova i dr), pravosuđa, civilnog društva, porodice i pojedinaca.\nCovid-19: Zahvalnice predstavnicima 20 naučnih institucija\nPredstavnicima 20 naučnih institucija u Srbiji u četvrtak 22. maja su dodeljene zahvalnice za izuzetan naučni doprinos u borbi protiv bolesti Kovid 19. Na svečanosti u Palati Srbija zahvalnice im je uručila premijerka Ana Brnabić, u prisustvu ministra prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladena Šarčevića. Premijerka je rekla da joj je čast što je imala priliku da tokom borbe protiv korona virusa sarađuje sa njima i čestitala im je na svemu što su uradili, te zahvalila na trudu, znanju, želji, upornosti i neizmernoj hrabrosti. “I danju i noću ste radili kako bi pružili podršku lekarima i zdravstvenim ustanovama koji su se borili za zdravlje i živote građana”, istakla je premijerka.\nNavela je da je sada krajnje vreme da svi pričamo o tim ljudima koji, dodala je, tiho i nenametljivo čuvaju i grade nauku u Srbiji. Da postanemo svesni kakvo blago i vredan resurs imamo u vama”, rekla je Brnabić istakavši da je u poslednje tri godine urađeno dosta na poboljšanju stanja u nauci. Dodala je da je danas otvoren novi poziv Fonda za nauku Kovid 19 za finansiranje projekata iz oblasti prirodno-matematičkih nauka, medicine i društveno humanističkih nauka.\nPrisutnima su se obratile i Jelena Begović iz Instituta za molekularnu genetiku i genetičko inženjerstvo, koordinatorka laboratorije “Vatreno oko”, Marija Gnjatović iz Instituta za primenu nuklearne energije i Sonja Pavlović iz Instituta za molekuralnu genetiku i genetičko inženjerstvo, koje su govorile o projektima koje su vodile tokom krize izazvane korona virusom.\nStanovi za prosvetare „na dugom štapu“\nMinistarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović obišla je u četvrtak 22. maja radove na izgradnji stanova za pripadnike snaga bezbednosti u naselju Jugovićevo kod Novog Sada, gde je u izgradnji 548 stanova, i najavila da će se prvi stanari u te zgrade useliti krajem godine. Mihajlović je istakla da je projekat izgradnje stanova za pripadnike snaga bezbednosti od velikog značaja za državu i izrazila nadu da će Komisija Vlade Srbije prihvatiti dopis Ministarstva građevinarstva da se u te stanove mogu useliti i zdravstveni i prosvetni radnici. “Ministarstvo građevinarstva je uputilo dopis Komisiji Vlade Srbije sa molbom da se ovaj projekat proširi na zaposlene u prosveti i zdravstvu, jer ima dovoljno prostora i da oni dobiju stanove. Nadam se uskoro toj Komisiji i da će predsednica vlade omogućiti da i drugi resori dođu do stana”, rekla je Mihajlović novinarima u Novom Sadu. Istakla je da je potpuno izvesno da će se u prve stanove koji se trenutno grade u Novom Sadu do kraja godine useliti prvi stanari, odnosno pripadnici vojske, policije i BIA.\nUsluge esDnevnika besplatne za državne škole\nElektronski Dnevnik za sve državne škole je potpuno besplatan, a roditelji učenika ne treba da izdvajaju nikakav novac za korišćenje roditeljskog portala moj.esDnevnik, saopštilo je 22. maja Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja. “Softver za unapređene usluge u esDnevniku koji se plaća nije namenjen za državne obrazovno-vaspitne ustanove, već za sve ostale škole koje su verifikovane za obavljanje vaspitno-obrazovnog rada, a čiji je osnivač drugo pravno ili fizičko lice”, navodi se u saopštenju. Dodaje se da te ostale škole samostalno donose odluke, nezavisno od Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja o unapređivanju svog obrazovno- vaspitnog procesa i korišćenju ovakvih usluga, a sve u skladu sa Zakonom.\nFond za nauku Republike Srbije otvorio je „Specijalni program istraživanja COVID-19“ sa ciljem da sa dva miliona evra finansira projekate koji će doprineti efikasnom naučnom odgovoru na pandemiju. Kako je saopšteno iz Fonda, program ima unapred propisane teme u okviru (bio)medicinskih nauka, (bio) medicinskog inženjerstva i informacionih tehnologija, kao i ekonomskih, socioloških, psiholoških istraživanja i upravljanja složenim sistemima, a podržava primenjena naučna istraživanja, međunarodnu saradnju, kreiranje multidisciplinarnih timova, kao i konzorcijumsko podnošenje projekata. „Svuda u svetu, svi vodeći istraživači su okupili svoje timove i hitno razmatraju šta mogu da urade kako bi pomogli rešavanju pandemije COVID-19. Obezbeđena su dodatna sredstva u iznosu od dva miliona evra kako bi se i u Srbiji otvorio Specijalan program istraživanja COVID-19“, izjavila je v.d. direktora Fonda za nauku Srbije Milica Đurić-Jovičić.\nPredloge projekata, kao i do sada, mogu podneti istraživači zaposleni u akreditovanim naučnoistraživačkim organizacijama, a rok za podnošenje projekata je 10. jun. Ukupan budžet po pojedinačnom projektu je 200.000 evra, uz izuzetak za istraživanja iz biomedicinskih oblasti gde je dozvoljena kupovina kapitalne opreme i u tom slučaju može biti odobreno do 500.000 EUR za projekat, navedeno je u saopštenju.\nAmbasadori položili vence na spomenik Ćirilu i Metodiju u Beogradu\nDan slovenske pismenosti i kulture u nedelju je u Beogradu obeležen polaganjem venaca na Spomenik apostolima Ćirilu i Metodiju u istoimenom parku. Vence su položili ambasadori i predstavnici ambasada slovenskih zemalja u Srbiji – Rusije, Belorusije, Slovačke, Bugarske, Hrvatske, Češke, Makedonije, Slovenije, Poljske, kao i Udruženje književnika Srbije i predsednik Skupštine grada Beograda Nikola Nikodijević. On je podsetio da je 2019. godine na inicijativu Skupštine Grada, 24. maj, Dan slovenske pismenosti i kulture, proglašen kao državni praznik i u Srbiji. “Ovo je dan koji se obeležava u znak sećanja dolaska Ćirila i Metodija u Veliku Moravsku 863. godine. Sa njihovim dolaskom počinje opismenjavanje i širenje kulture među slovenskim narodima. Njihov značaj je izuzetan, počev od prvog slovenskog pisma glagoljice, pa do prevođenja crkvenih knjiga i bogosluženja sa grčkog na slovenske jezike”, rekao je Nikodijević. Dodao da su oni imali doprinos i u približavanju vere slovenskim narodima. S obzirom na istorijski značaj koji su ostavili na slovensku kulturu i pismenost, on je izrazio zadovoljstvo što je Srbija prihvatila da obeležava 24. maj kao svoj nacionalni praznik. “Ćirilo i Metodije su jedni od retkih koji se slave u čitavom slovenskom svetu, a današnja slika ambasadora svih slovenskih zemalja na jednom mestu je impozantna”, naveo je Nikodijević.\nKonkurs za najbolje nastavnike u Srbiji za 2020. godinu\nUdruženje za podsticanje preduzetništva „Živojin Mišić“ raspisalo je sedmi po redu konkurs za izbor najboljih učitelja i nastavnika. Ovogodišnji Konkurs biće otvoren do prvog jula, a prijave se mogu popuniti na linku- https://zivojinmisic.rs/projekti/najbolji-edukatori-srbije/, a građani mogu kandidovati edukatora za kojeg smatraju da je najbolji u svom poslu. Zbog trenutne situacije u svetu prouzrokovane pandemijom Covid-19, pored Osnovnog obrasca za prijavu za učitelje i nastavnike, otvoren je i vanredni deo Konkursa, prijava za Najboljeg nastavnika u doba pandemije. Udruženje „Živojin Mišić“ od 2014. godine nagrađuje najbolje edukatore Srbije i do je nagradilo 79 učitelja i nastavnika širom Srbije.\nZavršene prijave za specijalizovana odeljenja\nCentralizovano prijavljivanje učenika za prijemni ispit za specijalizovana odeljenja gimnazija i umetničkih škola završeno je 21. maja. U okviru reforme gimnazijskog obrazovanja koju sprovodi Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja od školske 2020/2021. godine učenici će moći, po prvi put, da pohađaju i specijalizovana odeljenja za scensku i audio vizuelnu umetnost, geografiju i istoriju, kao i sportska odeljenja u gimnazijama u Srbiji.\nOdeljenja za učenike sa posebnim sposobnostima za scensku i audio vizuelnu umetnost imaće: Gimnazija “Laza Kostić” u Novom Sadu, Filološka gimnazija u Beogradu, zatim Druga kragujevačka gimnazija i Gimnazija u Kruševcu. Po završetku ovog smera, učenici će biti dobro pripremljeni za nastavak visokog obrazovanja – studiranje na različitim odsecima umetničkih fakulteta, ali im neće biti uskraćena prohodnost i na studijske programe iz srodnih ili sasvim drugih oblasti, navodi se u saopštenju ministarstva.\nBroj učenika, kao i u ostalim specijalizovanim gimnazijskim odeljenjima je 20. veći deo nastave umetničkih predmeta odvija se u grupama sa po maksimalno 10 učenika. Podela odeljenja na grupe omogućava bolji kvalitet rada, a samim tim i bolja postignuća učenika. Prijemni ispit za specijalizovana odeljenja za scensku i audio vizuelnu umetnost koju obuhvate test iz opšte kulture polaže se 10. juna u 12 časova.\nOdeljenja za nadarene učenike za geografiju i istoriju imaće gimnazije: Gimnazija “Veljko Petrović”, Sombor, Karlovačka gimnazija (Sremski Karlovci), Deveta gimnazija “Mihailo Petrović Alas” (Beograd), Peta beogradska gimnazija i Prva niška gimnazija “Stevan Sremac”. Prijemni ispit za učenike sa posebnim sposobnostima za geografiju i istoriju biće održan 11. juna. Učenici koji se opredele za specijalizovano odeljenje za geografiju i istoriju polagaće prijemni iz geografije ili istorije, a mogu polagati i oba testa pri čemu će se u obzir uzimati bolje urađeni test. Test iz geografije će se polagati od 10 do 12 časova, a iz istorije od 14 do 16 časova.\nPrijavljivanje učenika za Sportsku gimnaziju u Beogradu i sportskih odeljenja pri gimnazijama u Srbiji je 8. i 9. juna. Odeljenje za učenike sa posebnim sposobnostima za sport, osim u Sportskoj gimnaziji u Beogradu biće u još šest gimnazija u Srbiji. To su Gimnazija “Jovan Jovanović Zmaj”, Novi Sad, Mitrovačka gimnazija, iz Sremske Mitrovice, Užička gimnazija, Gimnazija za talentovane učenike “Deže Kostolanji!” iz Subotice (na mađarskom jeziku), Gimnazija u Novom Pazaru i “Deveti maj” u Nišu.\nZa vojvođanske visoke škole strukovnih studija 6 milona RSD\nPokrajinski sekretarijat za visoko obrazovanje i naučnoistraživačku delatnost, ove godine podržao je 14 razvojnoistraživačkih projekata devet visokih škola strukovnih studija sa teritorije Vojvodine s ukupnim iznosom od 6.000.000 dinara. Neke od tema projekata kojima će se baviti timovi visokih škola su razni vidovi obnovljivih izvora energije; veštine i znanja koje treba razvijati u relativno kratkim studijskim programima; unapređenje komunikacijskih veština studenata; primena nauke o podacima; unapređenje prava intelektualne svojine; pitanje tolerancije između dece, roditelja i nastavnika; osmišljavnje slobodnog vremenkod dece predškolskog uzrasta; aktivnosti dece na otvorenom prostoru…\n– Ovo promovisanje 14 razvojnoistraživačkih projekata u ambijentu Visoke vaspitačke škole u Novom Sadu posledica je višegodinjeg rada ne samo nas u Sekretarijatu, nego i decenijskog rada visokih škola. Želja nam je da promovišemo dualno obrazovanje, koje je u bliskoj vezi s privredom, vaspitanjem, ali i sa interesima lokalne samouprave – rekao je pokrajinski sekretar za visoko obrazovanje i naučnoistraživačku delatnost prof. dr Zoran Milošević na uručenju rešenja o korišćenju sredstava, predstavnicima visokoobrazovnih institucija koje su dobile sredstva na osnovu Javnog konkursa.\nSekretar Milošević istakao je da je veliki broj nastavnika shvatio da se u visokom strukovnom obrazovanju ne može opstati bez permanentnog rada, s obzirom i na jaku konkurenciju u ostalim visokoobrazovnim institucijama. – Moglo bi da bude i bolje, ali ono što smo uradili u prethodne četiri godine, a to je 51 projekat, pokazalo je da imamo veliki potencijal – kazao je Milošević, uz apel da se ubuduće visoke škole još više zauzmu kada je reč o predlaganju i realizaciji što većeg broja razvojnoistraživačkih projekata. Po Miloševićevim rečima, školovanje na visokim školama usklađuje se s potrebama tržišta rada i to je matrica koja će se uskoro primenjivati kada su u pitanju i fakulteti. – Visoke strukovne škole u Vojvodini su važan faktor regionalnog razvoja i kroz njih nećemo odustati od afirmacije regionalizma, afarimacije nacionalnih manjina i odgovora na zahetve tržišta rada – rekao je Milošević.\nKako je istakao direktor Visoke strukovne škole za obrazovanje vaspitača u Novm Sadu dr Bojan Milošević, ovi projekti su visokim školama pružili šansu da se, pored obrazovnih delatnosti, okrenu i istraživanjima i razvoju obrazvnih oblasti kojima se bave. – Ovakvi projekti koji su realizovani u protekle četiri godine imali su i visoku praktičnu primenjivost. Pokrajinski sekretarijat visoke strukovne škole prepoznao je kao nosioce zamajaca dualnog obrazovanja, u kojem visoke škole, kao mesta kvalitetnog preplitanja teorije i prakse, imaju izuzetno mesto – rekao je Milošević, čija je škola dobila sredstva za dva projekta: iz oblasti integrisanja fizičkog vaspitanja i razvoja matematičkih pojmova, i iz oblasti pedagoških nauka.\nMedijska promocija preduzetništva u funkciji održivog privrednog razvoja, još je jedan od 14 projekata koji su prošli na konkursu. – U ovom projektu pratićemo interakciju koja postoji između medijske promocije i preduzetnišva i kako se to održava na ekonomski razvitak naše zemlje, odnosno, kako to utiče na privredni razvitak u Vojvodini – rekla nam je dr Ivana Ikonić iz Visoke škole strukovnih studija za menayment i poslovne komunikacije Sremski Karlovci.\nŠid: Sačuvana radna i đačka mesta\nLokalna samouprava u protekle dve godine započela je ili dovršila projekte za obnovu većine seoskih školskih objekata, počev od Berkasova, gde meštani kažu da im je to sad najlepša zgrada u selu. – Uradili smo mnogo toga u školi u Berkasovu, pri čemu je dosta pomogla Mesna zajednica i meštani koji su radnim akcijama pomogli da se uredi prostor ispred škole – kaže zamenik predsednika šidske opštine Zoran Semenović. Posle završenih radova spolja, i unutrašnjost škole je omalterisana i okrečena. Kupljene su nove klupe i škola je dobila sasvim novi izgled.\nMalo dalje smešten je Bikić Do, gde je školska zgrada dovedena u bolji izgled. Sve je popravljeno, okrečeno i sređeno, tako da ova škola odgovara potrebama učenika i lepo izgleda. Treća područna škola, u Sotu, dobila je montažnu salu u kojoj se u toku zime održava nastava fizičkog vaspitanja, dok u toku leta na igralištu u dvorištu ima dosta prostora za tu namenu. Stara škola je renovirana u Sotu, tako da je i dalje koristi područno odeljenje Osnovne škole „Sremski front”. Sredstva za školu u Sotu obezbedila je lokalna samouprava.\nNajlepša škola područnog tipa koja pripada „Sremskom fontu” je svakako ona u Molovinu, dok škole u Kukujevicima, Višnjićevu i Bačincima još uvek nemaju fiskulturnu salu.\nNajlepša škola područnog tipa koja pripada „Sremskom fontu” je svakako ona u Molovinu, koja je potpuno rekonstruisana, uz novi nameštaj, centralno grejanje i drugu opremu, zahvaljujući donatorima ambasadi Švedske. U ovoj školi su učenici od prvog do četvrtog razreda, ali ima i onih koji pripadaju dečijem vrtiću. Ovaj objekat dominira selom. Nema u selu nijedne kuće niti državnog objekta koji je ravan školi. Područna škola u Gibarcu pripada OŠ „Branko Radičević” u Šidu, renovirana je i okrečena, kao i školski objekti u Batrovcima i Binguli, gde su zamenjene peći za grejanje, da bi se ubuduće grejali na pelet.\nPo rečima zamenika predsednika opštine Šid Zorana Semenovića u Moroviću je izvršena popravka krova i izolacija zidova koji su bili vlažni. Učenici te škole bili su izmešteni dok traju radovi, a kada nastava ponovo krene, vratiće se u svoju školu. Pred šidskom lokalnom samoupravom je još nekoliko teških zadataka kad je reč o školama. Naime, škole u Kukujevicima, Višnjićevu i Bačincima nemaju fiskulturnu salu. – Zahvalni smo Ministarstvu prosvete što nam je izašlo u susret da ne ukidamo odeljenja, tako smo sačuvali i radna mesta za nastavnike. Zato smo se trudili da poboljšamo uslove u kojima rade i matične i područne škole – kaže Semenović. – Osnovna škola „Sremski front” je u minulim godinama potpuno rekonstruisana i dobila je sasvim nov izgled, a OŠ „Branko Radičević” treba da se rekonstruiše. Mi nismo sigurni, ali verujemo da ćemo dobiti sredstva za rekonstrukciju te škole.\nSubotički gimnazijalci odužili se profesorki\nŠkolovanje nisu samo obaveze, učenje, trka za ocenama već i uticaji koje mlado biće trpi tokom svog stasavanja u zrelu osobu. Kada se osvrne unazad upravo ti uticaji, ljudi i događaji koji su presudno oblikovali ličnosti jeste ono što se nosi iz školskog doba. Za generaciju učenika Gimnazije „Svetozar Marković” to je nesumljivo bila i profesorica Svetlana Simić. Kako bi joj se, sada i posthumno odužili za sve ono čemu ih je učila, a bilo je to mnogo više od poznavanja nemačkog jezika i gramatike, što je bila njena osnovna struka, ovi danas mladi ljudi formirali su Humanitarno udruženje „Svetlana S. Simić”.\nJezikomanija: Muška imena u vokativu\nMuška imena koja se završavaju na -A imaju vokativ jednak nominativu: Matija i Andrija u vokativu će glasiti Matija i Andrija…\nImena poput Dorotej, Andrej i Sergej, Dositej, Irinej i Aleksej u vokativu glase Doroteju, Andreju i Sergeju, Dositeju, Irineju, Alekseju.\nDvosložna muška imena na -A s dugouzlaznim akcentom kao Pera, Boža, Paja, Žika, Miša imaju vokativ na -O i dugosilazni akcenat: Pero, Božo, Pajo, Žiko, Mišo.\nIme Luka u vokativu glasi isto kao u nominativu samo ukoliko u nominativu ima kratkosilazni ili dugosilazni akcenat.\nOna muška imena koja se u nominativu završavaju na -E imaju i u vokativu -E: Mane, Rade, Mate, Mile, Pavle, Đorđe, Teodosije, Vlade…\nTrosložna i višesložna imena na -ICA (Perica, Tomica, Mikica, Jovica…) imaju u vokativu nastavak -E: Perice, Tomice, Mikice, Jovice…\nImena koja se završavaju na suglasnike -N, -D, -R, kao što su Dragan, Milan, Bojan imaju u vokativu -E, pa tada glase: Dragane, Milane, Bojane…\nNastavak -E za vokativ imaju i imena na -V, -L, -M: Miroslave, Časlave, Radule, Pavele, Džime, Maksime.\nMuška imena koja se završavaju na -O i u vokativu imaju -O, pa će biti: Mihajlo, Veljko, Marko, Žarko, Boško, Draško, Raško, Pero, Drago.\nImena na –G: Predrag, Miodrag i slična u vokativu glase Predraže i Miodraže, jer njihova imena potpadaju pod pravila palatalizacije.\nVremeplov: Vlada Srbije uzurpirala autonomiju Univerziteta\nNa današnji dan 26. maja 1998. godine Skupština Srbije je uprkos protivljenju profesora i studenata usvojila Zakon o univerzitetu kojim je vlada Srbije ovlašćena da postavlja rektora, dekane, univerzitetske i fakultetske upravne i nadzorne odbore. Policija je brutalno rasterala studente i profesore koji su zbog toga protestovali ispred zgrade Skupštine. Ovaj zakon izazvao je nezadovoljstvo na Univerzitetu, a protesti u različitim formama trajali su praktično sve do oktobra 2000. godine. U te dve godine 180 profesora napustilo je Beogradski univerzitet.\n“Udruženje književnika Srbije” osnovano je na današnji dan 26. maja 1905. godine. Prvobitni naziv bio je “Srpsko književničko društvo”. U prostorijama “Srpske književne zadruge” u prisustvu dvadesetjednog pisca, pod predsedništvom Milana Milićevića donesena je odluka o osnivanju Društva. Prvu upravu Srpskog književničkog društva sačinjavali su: Simo Matavulj, Jovan Skerlić, Dobrosav Ružić, Živojin Dačić i Rista Odavić, a među osnivačima su bili i Aleksandar Belić, Jovan Skerlić, Lujo Vojnović, Milovan Glišić, Nikola Vulić, Pavle Popović, Radoje Domanović, Simo Matavulj, Stanoje Stanojević. Nakon Prvog svetskog rata i nastanka Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca, Društvo je decembra 1920. preimenovano u “Udruženje srpskih književnika”.\nVremeplov: Australijski premijer izvinio se Aboridžinima\nNa današnji dan 26. maja 1997. godine australijski premijer Džon Hauard izvinio se desetinama hiljada Aboridžina koji su u prošlosti, zbog politike asimilacije na silu uzeti od roditelja.\nVremeplov: Normalizovani odnosi Jugoslavije i SSSR-a\nU Beograd je na današnji dan 26. maja 1955. godine doputovala delegacija Sovjetskog Saveza na čelu sa prvim sekretarom CK KPSS Nikitom Hruščovom. Nakon 1948. bila je to prva zvanična poseta predstavnika SSSR-a Jugoslaviji. Na kraju razgovora potpisana je Beogradska deklaracija kojom su normalizovani međudržavni odnosi.\nVremeplov: Umro František Palacki\nNa današnji dan 26. maja 1876. godine umro je češki istoričar i političar František Palacki, organizator i predsednik Sveslovenskog kongresa 1848. i jedan od osnivača Matice češke. Zastupao je ideju austroslavizma i zalagao se za federativno preuređenje Austro-Ugarske.\nVremeplov: Rođen Gonkur\nFrancuski pisac Edmon Gonkur rođen je na današnji dan 26. maja 1822. godine. Zaveštanjem posle njegove smrti 1896. osnovana je “Akademija Gonkur” (1896) koja od 1903. svake godine nagrađuje najbolji roman francuske literature.\nPrivatnoj firmi dali podatke đaka: Ministarstvo “pere ruke”\nRoditeljima koji su u petak „ulazili“ u elektronski dnevnik da bi videli ocene svoje dece nakon logovanja na sistem „iskočila“ je ponuda da pristupe portalu moja.eskola.rs, uz obaveštenje da im je „do 1. decembra obezbeđen porodični paket koji uključuje sve funkcionalnosti standardnog paketa i uz toj još mnogo dodatnih opcija“. U obaveštenju je navedeno da se portalu pristupa sa istim korisničkim imenom i šifrom koji su dobili za korišćenje es dnevnika, te da će nakon 1. decembra imati mogućnost da nastave sa korišćenjem porodičnog ili standardnog paketa prema svojim željama.\nNa naše pitanje ko stoji iza portala moja.eskola.rs i da li ima dozvolu da raspolaže i objavljuje podatke iz elektronskog dnevnika u Ministarstvu prosvete nam je rečeno da taj portal nije u njihovoj nadležnosti. „Link koji je dostavljen vodi ka veb mestu koje nije u nadležnosti Ministarstva prosvete, niti je moguće povući podatke iz es dnevnika, koje je Ministarstvo obezbedilo za škole“, bili su izričiti u Ministarstvu, iako smo im ukazali da se novinar Danasa lično uverio da su svi podaci iz elektronskog dnevnika njegovog deteta dostupni na portalu privatne firme.\nNaša pitanja su usledila nakon što je Ministarstvo juče saopštilo da je „elektronski dnevnik (esDnevnik) za državne škole, kao i za roditelje đaka koji pohađaju škole koje se finansiraju iz budžeta Republike Srbije potpuno besplatan“. U saopštenju je navedeno i da roditelji učenika ne treba da izdvajaju nikakva novčana sredstva za korišćenje roditeljskog portala moj.esdnevnik.\nU Ministarstvu kažu i da softver za unapređene usluge u es dnevniku koji se plaća nije namenjen za državne obrazovno-vaspitne ustanove, već za sve ostale škole koje su verifikovane za obavljanje vaspitno-obrazovnog rada, čiji je osnivač drugo pravno ili fizičko lice. „Oni samostalno donose odluke, nezavisno od Ministarstva prosvete o unapređivanju svog obrazovno-vaspitnog procesa i korišćenju ovakvih usluga, a sve u skladu sa zakonom“, navodi se u saopštenju.\nNadležni, međutim, nisu odgovorili na naše pitanje kako je moguće da se to ne odnosi na državne škole, kada su roditelji čija deca idu upravo u državne škole dobili ponudu za pristup pomenutom portalu iz koje su zaključili da je korišćenje naprednih usluga besplatno samo do 1. decembra. Unapređenja verzija elektronskog dnevnika je deo platforme eŠkola, a vlasnik tog brenda, kako se može pročitati na sajtu, je preduzeća Tesla software.d.o.o. Prema ranijem pisanju Krika ova kompanija je učestvovala u izradi elektronskog dnevnika.\nNakon što je u javnosti otkrivena cela priča to popodne nije bilo moguće pristupiti portalu moja.eskola.rs pomoću šifre i lozinke koju su roditelji dobili za logovanje na sistem elektronskog dnevnika. Takođe je u toku dana prestala da „iskače“ reklama za unapređenu verziju elektronskog dnevnika.\nMihajlovićeva: Niko nema pravo da tuče i ubije ženu!\nPoruke i komentari na nasilje nad ženama i devojčicama koje možemo pročitati na društvenim mrežama govore u prilog tome koliko svi moramo više da pričamo i radimo na suzbijanju nasilja i edukaciji građana i građanki, poručila je potpredsednica vlade i predsednica Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost Zorana Mihajlović. Reagujući na komentare objavljene na društvenim mrežama u vezi sa ubistvom žene u osnovnoj školi u Erdeviku, Mihajlović je rekla da nikada, ni u jednom slučaju, ne postoji opravdanje za muškarce koji tuku, maltretiraju ili nažalost ubiju ženu. “Niko, ali niko, nema pravo da oduzme život drugom ljudskom biću. U poslednjih deset godina 319 žena je ubijeno samo zato što su žene i samo zato što su neki muškarci mislili da imaju pravo da ih maltretiraju i ubiju, a više od 400 dece uskrate za majčinu ljubav i bezbrižno detinjstvo”, navedeno je u saopštenju.\nKako navodi, takvi komentari su strašni i nedopustivi i moramo svi mnogo više da radimo, da edukujemo građane i građanke šta je sve nasilje i kako da se protiv njega borimo. Potpredsednica vlade dodala je i da je svaki narativ koji opravdava zločin, a ubiti ženu jeste zločin, neprihvatljiv i tražiti opravdanje u ljubomori, neverstvu ili lošim odnosima nije moguće. “Država će sankcionisati nasilje, ali nisu nam dovoljni zakoni i institucije, ukoliko svi ne damo svoj doprinos. Muškarci treba da znaju da nisu veći ukoliko tuku i ubijaju žene, već ukoliko se protiv nasilja bore, a nasilnike prijavljuju”. Ženama poruče da se ne plaše i da prijave nasilje, kao i da ne dozvole da ih iko ubedi da su zaslužile batine i maltretiranje. “Građani i građanke Srbije, ne zatvarajte oči pred nasiljem, ono je tu oko nas i ako želimo da naša deca žive u normalnom društvu, važno je da se svi protiv nasilja borimo”, zaključila je Mihajlović.


Otkriven "štek stan", ukradeno vozilo, tablice, oružje: Policija hapšenjem u Baru spriječila pokušaj ubistva | Kodex.ME\nSlužbenici Sektora za borbu protiv organizovanog kriminala i barske policije planskom akcijom i hapšenjem su spriječili izvršenje krivičnih djela protiv života i tijela.Uhapšeni su Slobode su lišeni M.P. (28) iz Danilovgrada i V.O. (24) iz Bara zbog sumnje da su počinili krivična djela stvaranje kriminalne organizacije, nedozvoljeno držanje oružja i eksplozivnih materija i krivično djelo krađa.\n26. 03. 2020 - 09:56 Autor: Kodex\nKako je saopštila Uprava policije, preduzimajući preventivno – represivne aktivnosti u cilju rasvjetljavanja najtežih krivičnih djela protiv života i tijela koja se dovode u vezu sa djelovanjem organizovnih kriminalnih grupa, službenici Sektora za borbu protiv organizovanog kriminala i korupcije i službenici Centra bezbjednosti Bar su u planskoj, koordiniranoj aktivnosti spriječili izvršenje krivičnih djela protiv života i tijela.\nSlobode su lišeniM.P. (28) iz Danilovgrada i V.O. (24) iz Bara su sprovedeni u Specijalno državno tužilaštvo na dalje postupanje - saopšteno je iz policije.\nPolicija je naime 10. marta oko 19 hu Baru, na zemljanom dijelu lokalnog puta u blizini sportskog centra „Topolica", zatekla i kontrolisala M.P. i V.O.\nOni su, kako se navodi, zatečeni prilikom vršenja zatamnjivanja stakala na vozilu marke „VW Golf 2“.\nOva lica su u policijskim evidencijama registrovani kao lica bliska jednoj od organizovanih krminalnih grupa koja djeluje na teritoriji Crne Gore.\n"Preduzimanjem kriminalističkih mjera i radnji policija je došla do sumnje da su M.P i V.O. 9. marta 2020. godine otuđili navedeno vozilo na teritoriji opštine Ulcinj, te da su takođe u prethodnom periodu na teritoriji opštine Bar otuđili registarske oznake koje su postavili na vozilo marke „VW Golf 2“.\nKod lica M.P je tom prilikom pronađen telefon sa inostranom SIM karticom koja pruža usluge kriptovane zaštite.Daljom kriminalističkom obradom, izvršenim ispitivanjem navedenog mobilnog telefona, došlo se do relevantnih saznanja, kao i dokaza da su imenovani vršili pripremanje izvršenja krivičnih djela protiv života i tijela. Operativna saznanja ukazuju da su „mete“ napada trebali biti visokopozicionirani članovi suprotstavljene organizovnae kriminalne grupe iz Bara.", stoji u policijskom saopštenju.\nM.P. i V.O. su, kako policija sumnja, u cilju realizacije teškog krivičnog djela otuđili navedeno vozilo i registarske oznake, nakon čega su u cilju što lakše realizacije u namjeri kako bi onemogućili i otežali svoju identifikaciju izvršili zatamnjivanje stakala na vozilu uz upotrebu folija za zatamnjivanje.\nOtkriven i "štek stan"\nPolicija je došla do sumnje da su osumnjičeni, u cilju realizacije gore navedenih krivičnih djela i skrivanja sredstava izvršenja, u prethodnom periodu uzeli pod zakup stambeni objekat koji se nalazi u Baru u mjestu Ratac, a gdje im je bio „štek stan“.\n"Službenici policije su 11. marta izvršili pretres stambenog objekta koji su koristili V.O. i M.P. kojom prilikom je pronađeno vatreno oružje koje je, kako se sumnja, bilo namijenjeno za izvršenje predmetnih krivičnih djela – snajperska puška sa optičkim nišanom kao i prigušivačem pucnja, zatim dva bidona veće zapremine sa benzinom, za koji postoji osnovana sumnja da je bio namjenjen u svrhu izazivanja požara na vozilu nakon izvršenja krivičnog djela, a sve u cilju uništenja svih predmeta koji su korišteni prilikom izvršenja kao i materijalnih tragova.Pronađena veća količina municije, komunikacionih sredstava, garderobe, kao i više predmeta i tragova koji će biti predmet vještačenja u Forenzičkom centru.", zaključuje se u saopštenju.\nHirurzi, ginekolozi, instrumentari i babice iz barske bolnice poslati u izolaciju\n28. 03. 2020 - 17:27 | Društvo\n06. 04. 2020 - 15:26\nNikšić: U požaru izgorjeli krov i sprat porodične kuće\n06. 04. 2020 - 11:48


milion | Beograd202\nO šahtovima, milionima evra i pekmezu (Kvaka 202 – četvrtak, 31. maj)\npiše: Dragutin Rokvić Sa ulica naših gradova gotovo da su u potpunosti nestali poklopci sa šahtova. Očito da više nema potrebe za njima. Ali je nedopustivo da nesavesni građani u te rupe stavljaju motke na koje kače krpe i kese … Nastavite sa čitanjem →\nObjavljeno pod 06 Rubrike iz programa 202, Kvaka 202\t| Označeno sa beograd 202, dragutin rokvić, kvaka 202, milion, rupe\t| Ostavite komentar