Marija: Kako sam smršala 35 kg za 5 meseci | Berk-s.ru- berk-s.ru\nIskustvo čitateljke Marije je specifično po tome što ona sjajnom uspehu koji je postigla – gubitku čitavih 35 kilograma za 5 meseci – ne pridaje veliki značaj. Kada komunicirate sa njom stiče se utisak da je kilograme krajnje lako izgubila i da to može svako. Uostalom, evo njene priče:\nNema nešto posebno da se kaže – jednostavno sam se ugojila petnaest kilograma pre trudnoće, a u trudnoći još 40 (nosila sam i dobila bliznakinje pa je to doprinelo ovolikom višku). Na moju visinu (170 cm) – 110 kg je bilo baš mnogo!\nA onda, posle porođaja, klasična priča: Nisam imala šta da obučem. muka mi je bila od trenerki, nisam mogla nigde da odem zbog manjka koliko-toliko pristojne garderobe. Muž mi je mršav – ima 68 kilograma pa me je bila tolika sramota da ne mogu da vam opišem. Videla sam da se moj suprug dopisuje sa bivšom devojkom, pa sam rešila nešto da preduzmem po pitanju ličnog izgleda. Nekako u to vreme, pročitala na berk-s.ru-u da je Jovana Strugarević smršala 35 kg i onda sam se pokrenula. Kontaktirala sam Jovanu, počele smo da se dopisujemo, pravimo strategije skidanja kilograma i na moju veliku radost to je bio pun pogodak budući da sam dobar deo suvišnih kilograma skinula. Još imam 7 – 8 kg viška da skinem ali i taj višak će, sigurna sam, brzo otići. Svo vreme dijete imala sam veliku podršku od Jovane i od moje mame. Inače, moj suprug se više ne dopisuje sa bivšom što znači da u neku ruku mogu i njoj da zahvalim za moju promenu (hehehe da nije bilo toga ne bih ni počinjala sa dijetom).\nKako je izgledala moja dijeta\nPočela sam sa dijetom 15.12.2012. Prvo sam bila na Atkins dijeti mesec i po dana i smršala 13 kg. Jela sam doručak i večeru (oko 18h) pošto u toku dana nisam bila gladna. Kada sam posle nešto više od mesec dana prestala da gubim kilograme, počela sam da razmatram prelazak na neku novu dijetu. Odlučila sam se za dijetu sa grejpom i jajima. Moj uobičajni obrok je bio:\ndoručak – crveni grejp, zatim dva jaja sa dva parčeta slanine,\nručak – piletina i zelena salata\nvečera – grejp i dva jaja (naravno kao začin sam koristila maslinovo ulje i morsku so).\nPrimetila sam da grejp daje bolje rezultate kada se jede pola sata pre samog obroka. Takođe, kao odličan dodatak se pokazao i čaj od peršuna (na litar vode dodajte vezu peršuna i pustite da vri 3 minuta). Služi kao veliki čistač budući da pomaže detoksikaciju i izbacivanje viška masnoća.\nOno što svima preporučujem je da imaju redovan doručak, ručak i večeru. Jedino sa sva tri obroka moguće je konstantno gubiti kilograme i ne biti gladan.\nNeki problemi koji su se javljali u toku dijete\nLako sam mršavila prva tri meseca i do kraja marta je sve išlo super ali ceo april mi je stajala kilaža. Hvatala me je kriza pa sam tu i tamo pojela i po koju čokoladu. Onda bi usledilo kajanje jer bih za svega par dana vraćala po nekoliko kilograma. Međutim, podrška okoline i upornost su mi pomogli da ove krize prevaziđem i stignem ovde gde jesam – na samo nekoliko kilogram od mog konačnog cilja. I to sve za samo pet meseci. Meni se odricanje isplatilo.


voce i povrce sa najvise pesticida | Magazin | Zdravlje\nDOBRO PAZITE, OVO JE NAJOTROVNIJE VOĆE I POVRĆE: Puno je pesticida i može ozbiljno da vam ugrozi zdravlje! 4 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n28.05.2021. / 09:44\nSve je isto puno hemije svaki proizvod ima nešto što nije dozvoljeno čak i ono takozvano organski retko gde se moze pojesti nešto zdravo na žalost! Kupac neće trulo sitno i da se ne pokvari nekoliko dana po mogućnosti,prema tome nije reč o nezdravoj hrani već.......\nJel država uzima porez odnradnika pa placa inspektore da provere kako stvari stoje? Ako je tako ajde na teren na proveru jagoda ko je preterao sa pesticidima katanac\nTačno ono što se najviše jede kod nas. Pa se posle neko pita zašto narod toliko oboljeva od kancera


Ministre Krstiću, neću vam replicirati. Nešto ćemo govoriti kada budemo podnosili amandmane na finansiranje lokalnih samouprava.\nAli vama, ministre Raduloviću, želim da repliciram. Vi ste mlad čovek, ja nažalost više nisam, ali do 2000. godine sam radila u proizvodnji i u fabrikama koje su bile ledene, delile po tri marke platu i koje su bile potpuno devastirane i upropašćene.\nDirljivo mi je da danas govorite o zadnjih 10 godina propasti srpske ekonomije, kao da smo ušli u Švajcarsku 2000. godine i da smo sve upropastili za 10 godina. Da, bilo je loših poteza i slažem, to je tačno.\nAli, upravo ste uprli prstom na nešto što je bilo dobro, jako dobro. Na podsticaje onima koji su otvarali velike svetske brendove u našoj zemlji, koji su povećali izvoz, koji su zaposlili ljude. Ne kažem, možda je pojedinačnih problema bilo i u tom programu, ali umesto da unapređujete program, ugasili ste zadnju nadu da u Srbiju može da dođe, uz podsticaje jedan novi „Fijat“, jedan novi „Mercedes“, jedan novi „Panasonik“ i da se sutra sa oznakom „made in Serbia“ širom sveta prodaju naši proizvodi.\nNa ovaj način, oživljavanjem sa ličnim kartama i sa čišćenjem bilansa firmi koje su 2000. godine bile propale, ja sam u jednoj od njih radila, nećete postići niti povećanje proizvodnje, niti zapošljavanje ljudi, niti nove investicije. Postići ćete samo nove i nove ljude na ulici.\nReč ima ministar Radulović.\nŠto kažu, živi bili pa videli. Pošto ovo što radimo će biti mereno od strane svih građana Srbije, tako da ono što očekujemo javno iznosimo. Naravno da smo iz 90-ih godina izašli sa veoma lošom situacijom ekonomskom. Međutim u poslednjih deset godina smo potpuno devastirali ova preduzeća, jednom velikom neodgovornošću državnih organa, pogotovo ministarstva koje vodi ekonomiju, zatim, Agencije za privatizaciju koja je trebalo da vodi računa o njima. Deset godine nerada, zapuštanje tih preduzeća i danas imamo situaciju koju imamo.\nDa, ja zaista mislim da postavljanje tih preduzeća na zdrave noge, čišćenje od dugova, da će to predstavljati i investicionu šansu za Srbiju i priliku da dođemo do privrednog rasta i mislim da je to centralna tema za nas 2014. godine. Oko ovih subvencija, ponavljam još jednom, dok smo kupovali radna mesta na tuce, gubili smo na hiljadu. I u svakoj računici morate da vidite dinar koji ste dali, šta dobijate od toga, a ko trpi štetu dinara koji ste izgubili.\nKada smo sagledali sve programe i videli o čemu se tu radi i koje benefite imamo, to je nedvosmislen rezultat, odnosno zaključak je da je to jedna pogrešna politika i da tu politiku treba napustiti. Treba da se baziramo na domaćoj privredi.\nReći ću još jednom za kraj, u 2014. i 2015. godini će se meriti rezultati ove politike pa ćemo zaista videti da li je Vlada upravu ili ne.\nDame i gospodo narodni poslanici, poštovani ministre finansija, ministre privrede, što se tiče poslaničke grupe SPS moram da ponovim i stav koji je izneo kolega Kasalović kao ovlašćeni ispred poslaničke grupe, da poslanička grupa SPS u potpunosti podržava i ovaj budžet kao što smo i podržali one prateće zakone koji se naslanjaju na ovaj budžet.\nOno što možemo da nakon ove neformalne diskusije koja je trajala svih ovih dana o budžetu kažemo je da je možda došlo i pravo vreme da analiziramo malo i neke pojedinosti koje su u međuvremenu suštinski isplivale, da se tako izrazim, tokom ove rasprave i kao meni vrlo čudna zamena teza koja se uporno ovde provlači. Svačega sam se, verujte, naslušao. Ne znam kako je građanima Srbije. Tolike brige za lekare od strane onih koji su deset godina vodili zdravstvo, koje smo zatekli u ovakvom stanju u kakvom smo ga zatekli, pa do onih vrhunskih eksperata koji su došli da nam pomognu svojevremeno u zemlju, a sada sede tu i dan danas vidim da savetuju mlađe kolege, ali nikako da im kažu šta je razlog zbog čega se nalazimo u ovakvoj situaciji. Da li je to kombinacija ne znanja ili su bile zle namere krojača naše sudbine?\nInteresantan je pokušaj…\nVidite da mi kolega Đelić dobacuje krajnje nervozno. Ne znam zbog čega. Mogu slobodno da stavim njegovu sliku i da je nosim i da kažem ovim radnicima ispred što štrajkuju i što se bune da je glavni krivac broj jedan Božidar Đelić za sve ovo zbog čega se nalazimo u ovoj situaciji.\nVratimo se na raspravu o budžetu, gospodine Radenkoviću.\nInteresantan je za mene pokušaj kako se pokušava zabašuriti neka stvar, kako su se vodile ekonomske politike u ovoj zemlji, a rezultirale su problemima u kojima se nalazimo i ne možemo ih otkloniti na kratak period. Jednostavno, takva je situacija da za to treba strpljenja i efektivnog rada. Još je čudnije, da ne iskoristim neku prejaku reč, da tvorci apsurda i glavni tvorci upropaštavanja privrede srpske danas se pojavljuju kao kritičari svega ovoga što iznose ministri i mogu samo to da definišem kao neku naknadnu pamet, ne znam šta mogu drugo da kažem za te ljude.\nOnda se kaže – šanse za mlade ljude ne postoje. Opet se vraćam i kažem kada bi sada iznajmili sate i sate termina na državnoj televiziji i pustili sve ono i kakvi su efekti svog onog rada i kakve su bile greške u prošlosti i zbog čega smo došli u ovu situaciju u kojoj se danas nalazimo…\nČudite se nekim fantomskim platama. Ljudi moji, u javnim preduzećima treba da damo menadžerima dobre plate, a ne da damo nekim agencijama, izmišljenim radnim mestima plate veće koje imaju šefovi kabineta i pomoćnici nekih predsednika agencija nego što ima direktor preduzeća koji upravlja imovinom vrednom nekoliko milijardi. To su apsurdi. Postavlja se pitanje – gde su nam otišle pare? Zašto su u jednom periodu od 2006. godine bile enormne naknade u upravnim odborima? O tome treba da pričamo. Ako je bio prihod od ove pljačkaške privatizacije, i mi iz SPS slobodno možemo da kažemo da je bila i dokazalo se, jer je poništeno 30-ak nekih velikih, pola je poništeno i ti ljudi su na ulicama i neću više da pričam o modelima koji se ovde provlače - kako se subvencionišu neka preduzeća i kako se dovode strani investitori.\nIpak ću reći ukratko pa neka se prepozna onaj koji je to radio i zašto je tako radio. Svakome ko se ikada bavio privredom i kao privrednik koji novac zarađuje i prodaje neko svoje znanje, mislim da to nema veze sa onom drugom pričom lobiranja koja se ovde uporno potencira, jer je razlika zaraditi taj novac, zaraditi novac koji trebate da sutra date nekome bogatom koji dođe u vašu zemlju da bi investirao.\nMeni je jasno zašto ova saznanja i ova neznanja, kako bi ih mogao nazvati, u potpunosti nisu poznata tj. poznata su onima koji su ovo radili i zbog kojih smo do sada kreirali neke privredne politike i mogu da kažem da su nas doveli do ambisa zato što oni nikada nisu bili u privredi i nikada nisu svoj novac ulagali i zato su i doveli privredu u ovakvu situaciju u kojoj se danas nalazi.\nNema tih subvencija, podsticaja, olakšica i drugih instrumenata koji mogu sakriti činjenicu da u našu zemlju investitori nisu hteli da dođu zato što je naš ekonomski sistem, moram da kažem nažalost, truo. Strani investitori su sami, ali ozbiljni strani investitori, uočili u kakvom je stanju naša privreda i u kakvom su stanju naši privrednici jer je ovde očigledno bilo da morate da imate politička leđa da bi nešto uradili. Morate da imate politička leđa da bi dobili neki kredit iz Fonda za razvoj, a to zna i koleginica koja je malopre diskutovala, koja je bila član Upravnog odbora tog fonda, ako ne grešim, i bila je direktno nadležna za opredeljivanje određenih sredstava iz tog fonda.\nJednostavno, sva ta sila novca koju od nekoga morate da oduzmete, od nekoga ko radi i ko privređuje u našoj zemlji da bi dali nekom drugom, on mora da žmuri pred apsurdima. Ne možemo na taj način pokrenuti naše firme.\nDa iznesem jedan podatak, sada dajemo tri posto onoga što zarade radnici i poslodavci u našoj zemlji da bi se igrali, moram da se izrazim, šminkanja neke stvarnosti, a idemo ka EU u kojoj je ta brojka bar četiri puta manja. Nema to veze. Ne radi se ovde samo o priči vezano za EU. Ovde je reč o tome da se postavlja pitanje – gde je ta pamet da siromašna Srbija plaća bogatoj Francuskoj, Južnoj Koreji i svim tim zemljama koje dolaze da posluju u Srbiju?\nDa li je normalno da, što bi rekao jedan kolega, siromašan seljak iz južne Srbije plaća i daje od svoje korice hleba najbogatijim ljudima sveta da zarađuju u Srbiji? Zar to nije apsurd? Ne znam šta više treba da pričamo o tome, a da ne pričamo o bojlerima.\nDate su subvencije nekoj firmi koja će da proizvodi bojlere pored firme koja je proizvodila bojlere i koja je uništena i koja je jedan od primera loših provatizacija u našoj zemlji. Zašto to ne kažemo? Zašto se neko ne javi ih tih sredina i kaže da je to tako? Plaćaš da bi doveo konkurenciju svojoj privredi.\nNe znam kakve su bile namere tih ljudi. Da ne navodimo primer bankarskog sistema, o tome možemo da pričamo do sutra. Ovi lobisti, ovi eksperti koji su došli sa strane, pa su sve te mere ubrzano doneli, upropastili sve što je vredelo u ovoj zemlji, ovi koji se javljaju, vidi se da se prepoznaju.\nMoram da kažem da, ono što sam već rekao, ne možemo da uzimamo od siromašnih da bi davali bogatima i da uzimamo od naše privrede da bi davali stranim firmama. Ali, da napomenem ono što bi po meni bilo „epohalno“, da tako nazovem. Isplivavaju nam neki epohalni i ekonomski promašaji na sve strane, gde bukvalno sve plaćamo, da bi neko uzeo neke firme koje vrede milione u zalihama, pa se parčaju neki veliki sistemi, pa se ono što je zdravo privatizuje ili se dele pa se pravi neka velika zarada, kada se parčaju ti sistemi.\nOno o čemu polemišemo danima i na onoj raspravi kada je bio Peti budžetski forum, jedan od profesora viđenih je ustao i rekao – ljudi ne možemo da očekujemo od direktora nekih javnih preduzeća da nešto nabavljaju po većoj ceni, a da prodaju po nižoj ceni i da tu istu robu ne mogu sutra da naplate iz objektivnih okolnosti, okolnosti u kojima se nalazi naša zemlja, da ih stavljamo na stub srama kako nisu dobri menadžeri. Dajte da neke stvari razjasnimo i da odvojimo neke stvari jedne od drugih. Ako bi to krenulo da posluje po tržišnim uslovima i da imaju profitabilne cene, onda bi došli do problema zato što je situacija u Srbiji takva kakva jeste. Ja neću o krivcima. O krivcima mogu do prekosutra da pričam i da pravimo analize, koliko se ko zaduživao i koliko je tada otpisivao Pariski klub, a onda napravljen aranžman sa MMF, pa šest godina grejs period, pa od 2002. dođemo na 2008. godinu, pa onda krenemo da otplaćujemo kamate.\nOvo je za ozbiljnu raspravu, jednu ozbiljnu analizu. Mislim da neki koji i dalje ovde sede, a priznati su stručnjaci u svim evropskim zemljama, sede samo da bi odbranili, da bi nas zamajavali, da jednostavno zabašurimo i da prikrijemo istinu zbog čega se nalazimo u ovakvoj situaciji.\nMožemo primetiti da u poslednje vreme, što je vrlo zanimljivo, buja i ekonomski konsalting, što je po meni krajnje neobično, on kao nešto pomaže privredu, a onda imamo firme koje do šest miliona dinara ne moraju da vode poslovne knjige, a plaćaju porez koji je na nivou od šest miliona dinara prometa, pa na 2%-3% godišnje. To vam je sve. Takvih agencija je masovno u poslednje vreme.\nNe bih sada da plašim građane Srbije, kakva je namera tih agencija i šta znači povećanje tog limita paušalnog poreza do šest miliona. Nije to baš sve. Za tih 2%-3% dobijate i penziono i zdravstveno osiguranje.\nDobro je poznato da cena bogatstva je da ga podelite sa siromašnim. To je ono za šta se mi zalažemo kao SPS, ali očigledno da u proteklom periodu nije bilo baš tako. Na žalost, u ovoj zemlji mora običan radnik da da 70 dinara poreza na svakih 100 dinara neto plate, pa evo primera gde neki bogati, koji imaju malo više i koji mogu da dobiju prioritetne poslove, da se bave konsaltingom, plaćaju 2%-3% na sve što zarade.\nMalo ću se našaliti. Kada sam bio mali čitao sam „Alan Forda“, pa ste imali onog Super Hika. E, ovo je bila ekonomija Super Hika – uzeti od siromašnih i davati bogatima. To je toliko očigledno. Komedije malo, ali je ovo istina, na žalost. Ono je u stripu, a ovo je u Srbiji. Tako dođosmo do problema, a problem nije ništa drugo nego da više ne može tako. To nekome smeta.\nOno što moram da kažem, što se tiče budžeta, je pokušaj prevazilaženja navedenih svih ovih problema i ovaj budžet otvara novo poglavlje naše fiskalne politike. On je realan, koliko god jedna koleginica rekla, neko kaže da je realan, neko kaže da je nerealan. Ovde nema ulepšavanja i neće isplivavati ono što je zarad javnosti bilo prikrivano, pa kasnije ispliva krajnje ogoljeno.\nPrihod, rashod, to smo već pričali. Rashodi su svima poznati, oni ne mogu da se prikriju, ali kod prihoda smo očigledno podbacili.\nKao poslanik SPS moram da istaknem da ponuđeni Predlog budžeta sadrži socijalnu komponentu i eliminisana su sva rešenja koja su socijalno neprihvatljiva. Nema fiskalne konsolidacije, mi iza toga čvrsto stojimo i stajaćemo uvek kao partija, koja će u sebi imati elemente socijalne nepravde i ugrožavanja položaja ljudi i položaja grupa koji i sada žive na ivici egzistencije. To je naša obaveza i mi ćemo ostati dosledni do kraja, kada je to u pitanju.\nOno što ćemo ponoviti sto puta ako treba, to je i zarad ovih radnika, završavam i privodim svoju diskusiju kraju, da mi verujem jedino u partnerstvo i da je jedina budućnost naše zemlje u konsenzusu između poslodavaca i njihovih udruženja i radnika i sindikata. Tako možemo da izgradimo društvo na zdravim osnovama i u zdravom ambijentu.\nNa kraju ću zaključiti da je naša želja da reforme budu stvarne, oko koje ćemo imati konsenzus i postići konsenzus. Svima se zahvaljujem na pažnji. Hvala.\nBožidar Đelić, replika.


Održana prva sednica „zdravstvenog“ Kriznog štaba – Studio B\nOdržana prva sednica „zdravstvenog“ Kriznog štaba Tanjug\nObjavljeno: 14.03.2020. 15:54 Izmenjeno: 15.03.2020. 08:23\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić kopredsedavala je prvoj sednici „zdravstvenog“ Kriznog štaba za suzbijanje zarazne bolesti COVID – 19.\nČlanovi Kriznog štaba, koji je formirala vlada, su i direktor Infektivne klinike Kliničkog centra Srbije dr Goran Stevanović, direktorka Instituta za javno zdravlje „Dr Milan Jovanović Batut“ dr Verica Jovanović, dečji pulmolog dr Branislav Nestorović, direktor Instituta za javno zdravlje Vojvodine dr Vladimir Petrović, bivši direktor Infektivne klinike Kliničkog centra Srbije dr Mijomir Pelemiš, bivši direktor Instituta za javno zdravlje u Nišu dr Branislav Tiodorović i dr Predrag Kon iz Gradskog zavoda za javno zdravlje u Beogradu.


Stiže još sedam kompaktnih Mercedesa – The PRESTIGE\nPočetkom februara Mercedes je predstavio novu generaciju hečbeka A klase, a za njim će uslediti bar još sedam modela koji pripadaju segmentu kompaktnih vozila, piše CarAdvice\nTo je u razgovoru sa novinarima na prezentaciji A klase otkrio šef dizajna nemačke premijum auto-marke, Gorden Vagener.\n– Na ovoj mehaničkoj platformi biće napravljeno najmanje osam modela i, uveravam vas, svi će biti izuzetno atraktivni – kazao je Vagener.\nS obzirom da u okviru još uvek aktuelne generacije kompaktnih Mercedesa postoji ukupno pet modela (A klasa hečbek, CLA kupe limuzina i Shuting Brejk, GLA krosover i B klasa MPV) postavlja se pitanje koji su to novi modeli na koje misli Gorden Wagener.\nPouzdano se zna da će jedan od njih biti potpuno novi model – Mercedes A klase Sedan, koji bi takođe trebalo du ima premijeru u 2018. Izvesni su i nova CLA kupe limuzina, GLA krosover, kao i sledeća generacija B klase MPV.\nNajavljen je i novi krosover sa oznakom GLB, čije smo špijunske fotografije nedavno videli. GLB će biti praktičniji i prostraniji od GLA, koji je tek nešto više od A klase hečbek sa većim klirensom.


U petak trilateralni sastanak ministara spoljnjih poslova Turske, Afganistana i Pakistana | TRT Srpski\nU petak trilateralni...\nTrilateralni sastanak ministara spoljnjih poslova Turske, Afganistana i Pakistana biće održan u Istanbulu u petak.\nU saopštenju Ministarstva spoljnjih poslova Republike Turske navedeno je kako će na sastanku biti razgovarano o afganistanskom mirovnom procesu, saradnji na poljima sigurnosti, energetike, povezanosti i ilegalnim migracijama.\nPlanirano je i da ministar spoljnjih poslova Republike Turske Mevlut Čavušoglu održi bilateralne sastanke s kolegama iz Afganistana i Pakistana.\nTagovi: #Pakistan , #Turska , #Afganistan , #trilateralni sastanak


You are here: Home Ostali sportovi Školski sport Svetosavski festival "Mini rukomet 2015" u Nišu\nnedelja, 25 januar 2015 14:33\nStudentima FSFV je višenedeljni rad sa osnovcima bila praktična provera onoga što su iz mini rukometa naučili od svojih profesora, onoga što su uspeli da prenesu na decu trećeg i četvrtog razreda u niškim osnovnim školama. Za roditelje dece i drugare iz školskih klupa, lepa prilika da na parketu, u zvaničnoj utakmici, vide sportski potencijal, za prisutne trenere i stručnjake da prepoznaju budućnost rukometa u niškom kraju. Za mlade sudije iz Zajednice sudija GRS Niš prilika da steknu novo iskustvo u vođenju utakmica. I svi su položili, svi su uspešno prošli proveru, svi dobili posebne diplome kao potvrdu da jesu zakoračili u svet sporta, za sada rukometni sport. Već sutra - videćemo.\nOsvajači trećeg mesta,"četvrtaci" i "trećaci" iz OŠ Dositej Obradović\nU konkurenciji 20 ekipa, iz istog broja odeljenja trećeg i četvrtog razreda osnovnih škola u Nišu, u konkurenciji oko 600 dece, pred više od 500 gledalaca (uglavnom roditelja, učitelja, rukometnih poslenika) najviše su pokazali i najviše priznanja osvojili učenici IV-1 i III-2 razreda OŠ Vožd Karađorđe, koji su odigrali zanimljivu finalnu utakmicu (4:2), kao i učenici IV-2 i III-2 razreda OŠ Dositej Obradović koji su se borili za pehar namenjen trećeplasiranoj ekipi (11:6). Naravno "četvrtaci" nisu samo stariji, već i jači, pa su obe utakmice završene u njihovu korist, ali se ni poraženi nemaju čega stideti.\nPobednički sastav odeljenja IV-1 OŠ Vožd Karađorđe\n- Jedna sjajno oranizovana i vođena manifestacija u kojoj su svi bili na proveri: studenti FSFV koji su na pravi način uputili u tajne rukometne igre ovu školsku populaciju. Hvala roditeljima i prijateljima rukometa koji su u velikoj dvorani SC Čair stvorili atmosferu koja je dodatno inspirisala oko 600 dece. Zahvalni smo i mladim sudijama i njihovoj organizaciji, Zajednici sudija GRS Niš. Sve utakmice višesatnog programa su završene u najboljem redu, bez i jednog problema, prigovora ili povrede, što nas čini posebno zadovoljnim. I na kraju: Festivalom "Mini rukomet 2015" pružili smo neponovljiv doprinos Svetosavskim svečanostima u Nišu - prof. dr Saša Marković sa katedre za rukomet FSFV je sjajno koordinirao događanja na parketu velike dvorane SC Čair.\nEkipa III-2 razreda OŠ Vožd Karađorđe osvojila je drugo mesto\nZanimljivo takmičenje u okviru obeležavanja školske slave, Sveti Sava, pratili su i brojni gosti među kojima su bili i Ivan Stanković potpredsednik RS Srbije i prof. dr Tomislav Okičić, prodekan FSFV u Nišu.\nPoznati internacionalac Ljubomir Pavlović uručuje pehar ekipi OŠ Vožd Karađorđe\nDetalj sa finalne utakmice:nema lopte bez velike borbe


Šarmantna glumica Miona Marković je hladne beogradske dane zamenila toplim Zanzibarom, gde je pre tri dana proslavila rođendan.\nFoto: instagram/meseceva_kcii / Instagram\n- Da mi je neko pričao da ću svoj 25. rođendan dočekati u Africi, ne bih mu baš verovala! Isto tako, iako u teoriji znam da je na južnoj hemisferi leto kada je kod nas zima, ne bih nikome verovala da ću bežati od sunca u hlad, i to ja koja rođendan smatram zadovoljavajućim samo ako je tog dana grunulo bar malo sunca iz zimskih oblaka. Ako je oblačno, plačem. Ali 21 je oduvek bio moj mili broj koji ne prestaje da me iznenađuje... I sada ne znam da li mnogo da očekujem od ove godine ili da prvi put ništa ne očekujem jer 2021. ne može biti loša - poručila je Miona, kojoj su prijatelji i kolege poželeli sve najbolje u novoj godini, ali i za rođendan.\nOni su joj poželeli da što više uživa u suncem okupanim danima.\nInače Miona, pratioce svakodnevno obaveštava o dešavanjima iz Zanzibara i koliko je oduševljena prirodom, najvećim drvetom na svetu koje je videla, ali i životinjama koje sreće na svakom koraku.\nVIDEO Miona Marković i Aleksandar Radojičić umiru od smeha\nmiona i radojcic umiru od smeha


PLJAČKA I KRAĐA BMW-A: Ovako je Crni Gavra izveo filmski upad u poznatu zlataru, kasnije je ubijen | NSU\nKultura Novosadske priče PLJAČKA I KRAĐA BMW-A: Ovako je Crni Gavra izveo filmski upad u...\nPLJAČKA I KRAĐA BMW-A: Ovako je Crni Gavra izveo filmski upad u poznatu zlataru, kasnije je ubijen\nU noći između 17. i 18. jula 1973. godine, ispred zgrade u Ulici Stevana Milovanova u centru grada, Dimitrije Gavrilović poznatiji kao Crni Gavra i njegov prijatelj Ratko Vujičić ukrali su automobil BMW, vlasništvo arhitekte Miroslava Krstonošića, a potom su se odvezli u Beograd.\nIspred juvelirnice “Fontana” u Knez Mihajlovoj ulici, Gavra je turirao ukradeni BMW da bi stvorio buku, a Ratko Vujičić i Zoran Granić razbili su izlog i vrata sekirom te ušli u zlataru, odakle su odneli većinu nakita, skupocenih satova i drugih vrednih predmeta od plemenitih metala.\nNakon uspešne pljačke, BMW-om beže do Sremske Kamenice gde ostavljaju ukradeni automobil, a drugim automobilom dovoze se do Novog Sada.\nOvi podaci tadašnjoj narodnoj miliciji postali su poznati tek nakon hapšenja Dimitrija Gavrilovića 1977. godine.\nOvakve pljačke još dugo neće biti viđene na našim prostorima, a sličan modus izvršenja kasnije će imati ozloglašena grupa Pink Panter, sastavljena od kriminalaca sa područja bivše Jugoslavije, koja je pljačke uglavnom vršila u inostranstvu.\nDimitrije Gavrilović je 1978. godine osuđen na smrt streljanjem, zbog ubistva dva narodna milicajca Dušana Popovića i Ćetka Mijatovića, tokom pljačke trafike u Novom Sadu. Ovaj slučaj i danas je prekriven velom tajne, a Gavra je za ubistvo optuživao saučenika Pavla Savina Paju.\nIzvor: Vladimir Vrgović- Novi Sad 1970-1990\nEEEE, bilo nekad ….\nZna li se šta je sa Gavrinom porodicom danas,šta rade njegov sin i ćerka,kao i supruga?Koliko mi je poznato taksista Savin je preminuo 2012.Slučaj jeste obavijen velom tajne,ali mislim da verzija da je Gavra žrtvovan od strane milicije jer im više nije trebao kao doušnik je glupost.


Kriminalitet kompanija : kriminološki aspekt : Natalija Lukić\nKnjiga Kriminalitet kompanija – kriminološki aspekt predstavlja prerađeni i neznatno dopunjeni deo doktorske disertacije Kriminalitet kompanija koja je sa odlikom odbranjena u oktobru 2017. godine na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu pred Komisijom koju su činili prof. dr Đorđe Ignjatović (mentor), prof. dr Dejan Popović, prof. dr Gorazd Meško, prof. dr Milan Škulić i prof. dr Igor Vuković. Monografiju čini teorijski deo doktorske teze, dok je empirijski deo izostavljen zbog toga što bi tada knjiga bila znatno obimnija od ostalih monografija objavljenih u ovoj ediciji. Autorka je usk\nladila tekst sa najnovijim statističkim podacima u svetu i u Republici Srbiji kao i sa izmenama i dopunama svih analiziranih zakonskih tekstova. Monografija je obogaćena i novim izvorima domaće i strane literature, a posebna pažnja posvećena je fenomenološkim aspektima kao i oblicima rea govanja na kriminalitet kompanija.\nOstali naslovi koji sadrže ključne reči: Privredni kriminal , Krivično pravo\n2021; Broširani povez; ćirilica; 24 cm; 201 str.; 978-86-7630-949-8;\nNatalija Lukić (autor)\nIzdavač: Pravni fakultet Univerziteta u Beogradu; 2021; Broširani povez; ćirilica; 24 cm; 201 str.; 978-86-7630-949-8;


Bunar : Dimitar Baševski : 978-86-86933-71-3 : Knjizara.com: Knjige\nDimitar Baševski (autor)\nBiljana Andonovska (prevod)\nSmeštena u jedno malo makedonsko mesto, radnja romana Bunar Dimitra Baševskog prikazuje balkanski svet u malom.\nU svakodnevici tog prostora progovaraju mit i istorija, strasti i omraze, drevnost i savremenost. U sigurno vođenoj i suptilno dočaranoj priči Baševski na majstorski način otkriva svakodnevicu u kojoj prošlost dugo traje.\nBunar predstavlja svojevrsno otkrovenje koje ukazuje na to da mogućnosti spoja tradicionalnog i postmodernog rukopisa nisu još iscrpljene u okviru savremenog romana.\nAndrićev i Selimovićev ontološki horizont prepoznatljiv je u tematskom korpusu romana: pojedinac i zajednica, čovek i istorija, individua i politika, etičko i psihološko dimenzionisanje likova u širem kontekstu u kome arhetipsko prosijava ispod romanesknog diskursa. Realistički precizna, izbrušena rečenica andrićevske provenijencije prepoznaje se i na semantičkom nivou Bunara u kome se tematski i stilski mešaju odjeci Selimovićevog Derviša i smrti i Andrićeve Proklete avlije.\nBunar je osavremenjena priča o čovekovom porazu, hronika pada koja se može sagledavati sa stanovišta arhetipske dimenzije.\nNa malom prostoru ovog romana pokreću se neke od ključnih tema odabranih iz korpusa interesovanja balkanskog čoveka, ali bi bilo pogrešno razumeti Bunar samo kao vodič za balkanski mentalitet. Otuda se može reći da je Bunar oblikovan kao kineska kutija ili kao otvoreno dela bez definitivnih istina i konačnog, umirujućeg završetka.\nZa roman Bunar koji je objavljen u više izdanja na makedonskom jeziku, Baševski je dobio nagradu Utrinskog vesnika za roman godine. Bunar je bio u najužem izboru za Međunarodnu književnu nagradu „Balkanika” 2002. godine.\nOstali naslovi koji sadrže ključne reči: Makedonska književnost\n2010; Tvrd povez; ćirilica; 21 cm; 167 str.; 978-86-86933-71-3;\nStara cena:\t902 din\nUšteda:\t181 din (20%)\nIzdavač: Arhipelag; 2010; Tvrd povez; ćirilica; 21 cm; 167 str.; 978-86-86933-71-3;\nDimitar Baševski (Đavoto kod Bitolja, 1943), romansijer, pesnik, esejista, prevodilac sa srpskog jezika.Jedan je od najznačajnijih savremenih makedonskih romansijera.\nBaševski je radio kao novinar i urednik, potom kao stalni dopisnik Nove Makedonije iz Atine. Bio je direktor i glavni urednik izdavačke kuće Kultura“iz Skoplja. Osnivač je i glavni urednik Izdavačke kuće Slovo. Bio je predsednik Makedonskog PEN centra.\nNajvažniji romani: Tuđinac, Povratak, Nema smrti da zvoni, Jedna godina života Ivana Plevneša, Sarajanovski karanfili, Bunar.\nKnjige pesama: Kuća za život, Savladano vreme, Privremeni boravak.\nZa roman Bunar (2001), koji je objavljen u više izdanja na makedonskom jeziku, dobio je nagradu Utrinskog vesnika za roman godine. Bunar je bio u najužem izboru za Međunarodnu književnu nagradu Balkanika 2002. godine.\nRomani Dimitra Baševskog prevedeni su na više evropskih jezika: engleski, grčki, srpski, rumunski, češki, albanski i turski jezik.\nKnjiga pesama Dimitra Baševskog Privremeni boravak (Temporal Stay) objavljena je i u prevodu na engleski jezik.\nČovek se nije promenio\nUgledni makedonski pisac o porukama svog romana „Bunar“: "Gledam na vreme ciklično: stvari i ljudi se ponavljaju, naročito ljudi, mentalni sklop im se nije promenio"\nBalkan i Mediteran imaju svoj temperament, strasti, ljubavi i mržnjeIMA ljudi koji misle da su knjige jedan slojčić života, ali ako govorimo o romanu, mislim da je svet romana složeniji, neprozračniji, mnogo gušći nego što je sam život. Razume se da je reč o svetu koji je fiktivan, ali u koji dobar autor nastoji da uđe što dublje, da otkrije sva skrivena, nepoznata i kontradiktorna mesta. Kad pišemo roman, moramo da pokidamo sve niti sa realnošću da bismo napravili novi svet, opet realan - kaže za „Novosti“ Dimitar Baševski, jedan od najznačajnijih savremenih makedonskih romansijera, koji je nedavno bio gost srpskog izdavača „Arhipelag“ i predstavio roman „Bunar“.\nPo oceni kritike u tematskom korpusu ovog romana prepoznatljiv je Andrićev i Selimovićev horizont: pojedinac i zajednica, čovek i istorija, individua i politika... Tematski i stilski, u „Bunaru“ se mešaju odjeci „Derviša i smrti“ i „Proklete avlije“.\n- Gledam na vreme ciklično: stvari i ljudi se ponavljaju, naročito ljudi, mentalni sklop im se nije promenio. Menjaju se eksterne stvari, kultura, ali, u osnovi čovek je uvek u onim osnovnim psihološkim, mentalnim pa i egzistencijalnim stvarima reagovao isto. Od „Ramajane“ i „Gilgameša“ naovamo.Jednako je patio zbog ljubavi i boli, kao i što danas radi. To je ta veza i bliskost Andrićevom i Selimovićevom stilu, psihološkom nijansiranju ljudskih osobina, mentaliteta, taj ritam i boja jezika, koji su mi bliski i to se vidi - kaže pisac.\nBaševski ističe da je savremeni čovek sve otuđeniji, zbog načina življenja i novih tehnologija. Digitalizacija koja nas je zahvatila, po njegovim rečima, demokratizuje odnose među ljudima i povezuje ih, ali je i opasna za čoveka, poništava različite boje i zvukove ljudi, uništava ono što je kod malih naroda karakteristično za njihovu kulturu i opstanak.\n- Možda nije slučajno da je roman u trendu, u poslednjih nekoliko decenija, jer roman donosi čoveka, donosi priču o ljudima koji imaju kontakt, govori o njihovim patnjama, mržnjama... Očito da je savremenom čoveku potrebna ljudska priča da bi osetio humanost ljudskog življenja.\nMakedonski pisac dodaje da su ljudi na Balkanskom poluostrvu bili oduvek upućeni jedni na druge.\n- Balkan i Mediteran imaju svoj temperament, svoje strasti, ljubavi i mržnje koje ulaze u književnost.\nSRPSKA literatura u Makedoniji uvek je bila vrlo cenjena, čitana i objavljivana, i tako je i sada. Naročito srpska proza. Srpski roman i književnost uopšte, možda je sada jedna od najboljih u Evropi, jer su velike književnosti dosta istrošene, a srpska zadržava svoju vitalnost. U poslednje vreme kod nas su objavljeni romani Dragana Velikića, Svetlane Velmar Janković, Svetislava Basare, Vide Ognjenović... Drago mi je da se sad u Srbiji objavljuju i naši pisci - kaže Baševski.\nBalkan u malom\nBunar, Dimitar Baševski\nRoman “Bunar” Dimitra Baševskog, jednog od najznačajnijih savremenih makedonskih romansijera, objavljen je u ediciji “Sto slovenskih romana” izdavačke kuće “Arhipelag” u Beogradu, a njegova radnja, smeštena u jedno malo mesto u Makedoniji, prikazuje balkanski svet u malom.\n“Bunar” je na srpski jezik prevela Biljana Andonovska, dok je autorka pogovora književna kritičarka Jasmina Vrbavac.\nU tom romanu kroz svakodnevicu malog makedonskog mesta progovaraju mit i istorija, strasti i omraze, drevnost i savremenost. Baševski u sigurno vođenoj i suptilno dočaranoj priči majstorski otkriva svakodnevicu u kojoj prošlost dugo traje.\nPrema rečima Jasmine Vrbavac, “Bunar” predstavlja svojevrsno otkrovenje koje ukazuje na to da mogućnosti spoja tradicionalnog i postmodernog rukopisa nisu još iscrpljene u okviru savremenog romana.\n“Andrićev i Selimovićev ontološki horizont prepoznatljiv je u tematskom korpusu romana: pojedinac i zajednica, čovek i istorija, individua i politika, etičko i psihološko dimenzionisanje likova u širem kontekstu u kome arhetipsko prosijava ispod romanesknog diskursa. Realistički precizna, izbrušena rečenica andrićevske provenijencije prepoznaje se i na semantičkom nivou ‘Bunara’ u kome se tematski i stilski mešaju ođeci Selimovićevog ‘Derviša i smrti’ i Andrićeve ‘Proklete avlije’”, navela je Jasmina Vrbavac.\nNa malom prostoru tog romana pokreću se neke od ključnih tema odabranih iz korpusa interesovanja balkanskog čoveka, ali bi bilo pogrešno razumeti “Bunar” samo kao vodič za balkanski mentalitet. Otuda se može reći da je “Bunar” oblikovan kao kineska kutija ili kao otvoreno delo bez definitivnih istina i konačnog, umirujućeg završetka.\nBaševski je poznat i kao pesnik, esejista i prevodilac sa srpskog jezika, a najpoznatiji je kao romansijer.\nZa roman “Bunar”, koji je objavljen u više izdanja na makedonskom jeziku, Baševski je dobio nagradu “Utrinskog vesnika” za roman godine.\n“Bunar” je bio u najužem izboru za međunarodnu književnu nagradu “Balkanika” 2002. godine.\nJagoda Mihajlovska Georgieva\nDlanovi puni srče\nDa li volite Dalija\nU očekivanju Nobelove nagrade\nIstorija ljudi koji pomreše od straha


[es] - Bezicna veza izmedju kamere i mixete\n30.08.2006. Da li postoji program koji bi imao ulogu studiske..\nBezicna veza izmedju kamere i mixete\n[es] :: Video produkcija :: Bezicna veza izmedju kamere i mixete\nČlan broj: 116955\nBezicna veza izmedju kamere i mixete 21.10.2006. u 11:12 - pre 169 meseci\nRe: Bezicna veza izmedju kamere i mixete 30.10.2006. u 00:42 - pre 169 meseci\nMeni bi u nekoj buducnosti trebao jedan takav sistem. Nesto sto sam mogao da vidim na domacem trzistu (ovako sada po secanju) mogu da kazem da su u ponudi uglavnom wireless kompleti (predajnik i prijemnik) na 2.4 Ghz i cene se krecu od 200 evra za modele sa manjim dometom pa do nekoliko puta skupljih modela. Imam negde u arhivi html (odnosno mht) stranice snimljene, pa bi trebalo da ih nadjem da se podsetim o tome.\nRegistrovani: 12 ( mikikg, Nebojsa Milanovic, Branimir Maksimovic, Monac2012, Shadowed, BluesRocker, Miroslav Cvejić, Al Imam, SlobaBgd, Darko Nedeljković, kojundzic, BuzzLightyear )


Australija razočarana blokadom izvoza 250.000 AstraZeneca vakcina iz EU-a | FENA\nSvijet\t Pet, 05.03.2021. 13:02\nAustralija razočarana blokadom izvoza 250.000 AstraZeneca vakcina iz EU-a\nInternet, Melbourne/Foto: Arhiva\nSYDNEY, 5. marta (FENA) - Vlada u Canberri saopćila je u petak da je “razočarana i frustrirana“ što je Evropska unija blokirala da se 250.000 doza vakcina AstraZeneca protiv koronavirusa pošalje u Australiju.\n- Očigledno smo razočarani i frustrirani tom odlukom, ali to je također razlog zašto smo poduzeli ovakav vanredan pristup – izjavio je ministar finansija Simon Birmingham za Sky News.\n- Ugovorili smo nabavku do 150 miliona doza vakcina, uključujući 50 miliona doza koje će biti proizvedene ovdje u Australiji – kazao je.\nEvropska unija je po prvi put iskoristila svoje pravo na zabranu izvoza vakcina protiv COVID-19 kako bi spriječila slanje vakcina iz Italije za Australiju, saopćili su izvori iz EU za dpa u četvrtak, potvrđujući izvještaj Financial Timesa.\n- Australija se trenutno smatra zemljom koja „nije ranjiva“, sudeći po pravilima EU - napisao je italijanski ministar vanjskih poslova Luigi Di Maio na svom Facebook postu.\n- Mi (EU) nismo neprijateljski nastrojeni prema Australiji, ali je ova mjera donesena unutar izvoznih pravila EU – dodaje Di Maio.\nEvropska unija je uspostavila registar kojim je pratila izvoz vakcina u januaru, u jeku sporenja s AstraZenecom oko toga ispunjava li britansko-švedska farmaceutska firma ugovorne obaveze prema bloku.\nMehanizam omogućava nacionalnim vlastima da, u konsultaciji s Evropskom komisijom, blokiraju izvoz namijenjen zemljama izvan EU ukoliko blok ocijeni da firma ne poštuje potpisane sporazume.\nAUSTRALIJA ASTRAZENECA VAKCINA EU


"Ne verujemo u zidove i zabrane"\nEvropski lideri na samitu u Valeti, 3. februar 2017\nNeformalni skup evropskih lidera u Valeti potvrdio je namjeru Evropske unije da zatvori rutu priliva ilegalnih migranata preko centralnog Sredozemlja, ali je i bio prilika da se Unija počne spremati za dva velika izazova- život poslije bregzita i život uz novu američku administraciju.\nIako nije bila zvanična tema skupa, odnos Unije prema novim američkim vlastima, pogotovo nakon njihovih mjera protiv migranata, nametnuo se tokom skupa na Malti. Uz to odmah ide i pitanje: koliko će glasno izražena nezainteresiranost Vašington za EU naštetiti partnerskim odnosima?\n"Vjerujem da ima mjesta za pojašnjenja, jer ponekad imam utisak da nova američka administracija ne zna Evropsku uniju do u detalje. A u Evropi su detalji važni", saopštio je predsjednik Evropske komisije, Žan Klod Junker.\n"Rekli smo već da Evropa ima sudbinu u svojim rukama. Vjerujem da ćemo sa više jasnoće o tome kakva je naša uloga u svijetu, bolje uobličiti naše transatlantske odnose. Zato treba da se fokusiramo na Evropu, a ne rasplinjujemo na druge dijelove svijeta", poručila je njemačka kancelarka, Angela Merkel.\nNa "američki način" rješavanja pitanja migranata reagovala je Visoka predstavnica EU Federika Mogerini.\n"Ne vjerujemo u zidove i zabrane. Danas smo još više posvećeni tome da radimo zajedno, zajedno sa našim partnerima na južnim obalama Mediterana, vjerujemo da se problemi trebaju rješavati zajedno, to je evropski način. Američki način je moguće postao drugačiji, ali to ne smije da bude evropski problem, mozda prije američki. U svakom slučaju, nadamo se saradnji i prijateljstvu sa našim američkim prijateljima."\nUpitan da li ostali evropski lideri dijele stav kakav je iskazao u pozivnom pismu za današnji skup, nazivajući novu američku administraciju " prijetnjom EU", predsjednik Evropskog savjeta Donald Tusk odgovara:\n"Naravno da je naš ključni fokus bio na migracijama i budućnosti nakon bregzita, ali želim biti otvoren- svi imamo različit temperament, različite oblike izražavanja, ali samo jedan cilj- zaštiti EU, evropsko dostojanstvo i interes. Po tome smo potpuno ujedinjeni. Kada je riječ o suštini, primio sam punu podršku za moju procjenu šta je stvarni izazov za Evropu".\nInače, lideri su danas dogovorili trening libijske obalske straže, snažnije akcije na razbijanju mreže krijumčara ljudima, kao i tješnju saradnju sa afričkim zemljama odakle dolazi većina, uglavnom ekonomskih migranata. Migrantska ruta preko centralnog Sredozemlja je sada ključna bolna tačka za evropske granične službe.\nIako je ukupan broj migranata i ruta smanjen u odnosu na prethodne dvije godine, put krijumčara je sada koncentrisan upravo na ovo područje gdje, prema procjenama Evropske granične službe, gotovo 90 posto svih migranata pokušava preći more i doći do evropskih obala, u čemu mnogi gube živote.


,,PADRINO IDEALE" – PRESVLAČENJE NAMEŠTAJA | Oglasi Srbija\nHome › Ostale rubrike › Nameštaj i pokućstvo › Izrada i popravka › ,,PADRINO IDEALE” – PRESVLAČENJE NAMEŠTAJA\n,,PADRINO IDEALE” – PRESVLAČENJE NAMEŠTAJA\nObjavljeno pre 2 nedelje\nZadivite prijatelje i sve goste, uživajte u trenucima odmora na svom dvosedu ili čitajući knjigu u omiljenoj fotelji. Često nije bitan samo oblik nameštaja, već i materijal kojim je pokriven. Tu na scenu stupamo mi!\nFirma Padrino Ideale poseduje bogato iskustvo u radu sa tapaciranjem nameštaja i u stanju je da odgovori čak i željama najzahtevnijih klijenata. Nalazimo se u Ugrinovcima, ali uspešno poslujemo sa klijentima iz svih delova grada.\nNaš tim čine iskusni profesionalci sa godinama iskustva u struci. Praćenjem zahteva tržišta, konstantno se usavršavamo kada je u pitanju kvalitet naših usluga i svakome od Vas ponudićemo vrhunsko zadovoljstvo proizvodom, uz veoma atraktivne cene. Uverite se i sami!\nSigurno je da u svom stanu imate barem jedan komad starog tapaciranog nameštaja, koji ne želite da bacite. Imamo odličnu vest za vas! Sa uspehom i uz veliki broj zadovoljnih klijenata, bavimo se reparacijom starog tapaciranog nameštaja uz izuzetan odnos cene i kvaliteta. Pored toga, izrađujemo potpuno novi, tapacirani nameštaj, u svim bojama, oblicima i stilovima. Imamo odličnu saradnju sa restoranima, hotelima, motelima, splavovima, kafićima.\nSedište firme BATAJNICA.\nOstale rubrike, Nameštaj i pokućstvo, Izrada i popravka\nOtkup malih kucnih aparata\nOtkup neispravnih televizora za reciklazu\npre oko pola sata\nOtkup starih elektricnih sporeta\nOtkup starih racunara\nOtkup starih bojlera\nOstale rubrike (1420)\nIndustrija i zanatstvo (34)\nKućni ljubimci (683)\nLični kontakti (6)\nNameštaj i pokućstvo (20)\nNega lica i tela (15)\nObezbeđenje lica i objekata (1)\nZa decu (134)\nAparati za domaćinstvo (15)\nKombi vozila (2)\nCopyright © 2017 Oglasi Srbija. Generate by Chameleon Themes


Otvaranje izložbe MORALNI EGZORCIZAM, TEMORI DOLLS, autorke Sanje Poštić - Kulturni centar Novog Sada - Културни центар Новог Сада\nOtvaranje izložbe MORALNI EGZORCIZAM, TEMORI DOLLS, autorke Sanje Poštić\nSvečano otvaranje izložbe MORALNI EGZORCIZAM, TEMORI DOLLS, autorke Sanje Poštić je 15. septembra u 19 časova u Malom likovnom salonu Kulturnog centra , Bulevar Mihajla Pupina 9.\nSanja Poštić je završila Master iz digitalnog dizajna, Interfejs dizajn. Dobitnik je „UXgate 2009“ glavne nagrade za dizajn. Prvi ručno šiveni radovi Sanje Poštić, koje je nazvala „Temori dolls“ nastali su 2008. godine. Projekat „Temori dolls“ je inspirisan crtežima drugih umetnika, poznatim scenama iz filmova, remek delima istorije umetnosti, samim ličnostima umetnika-teoretičara koji su u prošlom veku drastično uticali na shvatanje umetnosti, ali i pojavama iz domena popularne kulture, tradicije, etnografije, svakodnevnog života.\n„Šest godina nakon početka izrade svojih Temori dolls i izložbi u Koreji, Južnoj Africi i Srbiji, Sanja Poštić izlaže svoje najnovije radove na trećoj samostalnoj izložbi, ovog puta pred novosadskom publikom. Umetničke lutke (eng. Art Dolls) su u našoj sredini izuzetno retko korišćene kao umetnički jezik, iako su različite drevne i ne-industrijske tehnike njihove izrade rasprostranjene kroz istoriju i društva širom sveta: šivene ili mekane lutke (eng. sewed, soft dolls), primitivne lutke načinjene od drveta, kostiju, slonovače, voska, kukuruzovine, filca, predenog pamuka ili pamučne vate, lutke i figure napravljene od papirne kaše ili brašnom/tutkalom lepljenih slojeva papira (fr. papier-mâché), figure i maske načinjene od slojeva papirusa i lanenog platna (eng. cartonnage), gipsane i glinene oslikane lutke itd. One su kroz istoriju i različite kulture bile namenjene prvenstveno deci kao igračke, ali i kao pratioci prerano umrlog deteta na drugi svet, ili korišćene u različitim svetkovinama, poput latino-američkog Dana mrtvih (šp. Día de Muertos), ili u obredima divinacije i različitim magijskim ritualima…\n… Sanja svoje radove označava šifrom TDn, i do sada ih je napravila stotinjak. Radovi u kojima se njene lutke sreću sa smrću u umetnosti su: TD93:Qvo Vadis Domine?, TD92:Joan of Arc, TD91:Lady Marina, TD90:John Doe underneath, TD89:Santa’s last days, TD82:Life does survive – Guillotine, TD80:There’s always room for two, TD69:Fountain, TD63:Informal scare, TD60:MR, TD50:Piano death, TD48:Shoot , TD42:La Mort de Marat, TD30:Afterlife/Resurrection, T16:Killer art scene, TD9:Afterlife in colors i TD7:Afterlife. Kako je moguće upotrebiti nešto tako nežno i delikatno, kao što je to mekana lutka nalik dečjoj igrački, u prikazu tako grube i surove teme kao što je nasilna smrt? Setimo se da plišane mede i zečevi nisu bilo kakve igračke, one su Igračke sa velikim I, za čedno dete (otuda čedo), u uzrastu pre nego što se kod njega razdvoje rodna od polnih obeležja: plišanim medvedićima se podjednako igraju deca i muškog i ženskog pola, pre nego što ih okruženje preusmeri ka rodnim ulogama i igranju sa Action Man lutkama za dečake, ili Barbie Girl lutkama za devojčice. Taj intencionalno konstruisani procep je jedno od izvorišta snage i kvaliteta radova Sanje Poštić. Istovremeno prisutan nesklad upotrebljene forme i iskazane ideje predstavlja jednu vrstu sublimne aporije ili paradoksalne antinomije, nešto što je istovremeno i divno i užasno, nemoguće mesto i neodrživo stanje. Neme lutke koje učestvuju u brutalnim prizorima, “sakriveno otkrivaju” tajne neshvatljivog prelaza iz jednog stanja (bezbrižnosti, blagostanja, života…) u drugo (stresa, bolesti, umiranja…), trenutke i mesta u kojima nevinost i krhkost onog od čega smo sazdani puca pod naletima beskrupulozne manipulacije idejama, željama, osećanjima i ljudima, čak i onim bićima koja su nam najbliskija (pogotovo njima)…”\n(iz teksta za katalog, Staniša Dautović)


Sve više izbjeglica stiže iz Srbije u prihvatni centar Opatovac u Hrvatskoj. Hrvatska policija registruje izbjeglice i uz pomoć predstavnika Crvenog križa i volontera priprema ih za dalji put prema slovenskoj granici, koji je od sinoć nepredvidljiv, jer je Slovenija ograničila ulazak u tu zemlju.RSE/Foto: Midhat Poturović\n1 Izbjeglice sa Bliskog istoka šetaju prihvatnim centrom Opatovac, pored grada Tovarnik u Hrvatskoj. Ovdje se vrši registracija izbjeglica koje su iz Srbije došle u Hrvatsku. Nakon registracije izbjeglice nastavljaju put prema Sloveniji, većina izbjeglica želi da stigne u Njemačku.\n2 Čovjek drži dijete u naručju dok stoji u redu ispred šatora u prihvatnom centru u Opatovcu, pored grada Tovarnik u Hrvatskoj. Ovdje policija vrši registraciju izbjeglica sa Bliskog istoka. Nakon registracije izbjeglice nastavljaju put prema Sloveniji, većina izbjeglica želi da stigne u Njemačku.\n3 Porodica stoji ispred šatora u prihvatnom centru u Opatovcu, pored grada Tovarnik u Hrvatskoj.Ovdje se vrši registracija izbjeglica koje su iz Srbije došle u Hrvatsku. Nakon registracije, izbjeglice nastavljaju put prema Sloveniji, većina izbjeglica želi da stigne u Njemačku.\n4 Papir Crvenog križa na koje su portreti izbjeglica koje su izbubile kontakt sa svojom familijom. U prihvatnom centru Opatovac se se vrši registracija izbjeglica koje su iz Srbije došle u Hrvatsku. Nakon registracije, izbjeglice sa Bliskog istoka nastavljaju put prema Sloveniji, većina izbjeglica želi da stigne u Njemačku.\nVišestruko nagrađivani fotoreporter Balkanskog servisa RSE. Od 2009. član sarajevskog dopisništva RSE.


Sportski sadržaji u okviru m:tel IPTV-ja | Mtel.ba Sportski sadržaji u okviru m:tel IPTV-ja\nSportski sadržaji u okviru m:tel IPTV-ja\nPoštovani korisnici m:tel IPTV-ja,\nnakon što se kompanija m:tel obratila Sport Klubu da dostavi ponudu za produženje ugovora o distribuciji TV kanala Sport Klub putem m:tel IPTV-ja, a koji ističe 31.12.2020. godine, Sport Klub je dostavio nepovoljnu ponudu i pokazao nespremnost za dalje pregovore i nastavak saradnje. Zbog toga, na njihov zahtjev, kompanija m:tel bila je u obavezi da 31.12.2020. godine navedene kanale isključi iz svoje ponude.\nPodsjećamo da kao korisnici m:tel IPTV-ja sportske sadržaje možete da pratite putem velikog broja sportskih kanala u okviru osnovnog m:tel IPTV paketa.\nTako će Arena sport kanali, u vaše domove donijeti najvažnije fudbalske utakmice Lige šampiona, Lige Evrope, Super lige Srbije, Premijer lige BiH, utakmice italijanske Serie A, Francusku Ligue 1 kao i ostale važne fudbalske događaje. Ljubitelji vrhunskog sporta uz Arena sport kanale svakodnevno mogu da uživaju uz NBA, ali i utakmice ABA lige, te uz najzanimljivije prenose rukometnih, vaterpolo i odbojkaških utakmica, te najpoznatijih auto-moto takmičenja i ostalih sportskih događaja.


Hanayama Cast Puzzle Enigma - Gadget 4 Gift prodavnica poklona\nPočetak 5 Proizvod 5 Hanayama Cast Puzzle Enigma\nHanayama Cast Puzzle Enigma količina\nŠifra proizvoda: 0485-16 Kategorije: Cast Puzzle Hanayama, Mozgalice, Mozganje\nHanayama Cast Puzzle Enigma je nastala 1975.godine u Sjedinjenim Američkim Državama. Kreator mozgalice je Eldon Vaughn. Inspiracija je uvijanje. Ova mozgalica predstavlja jednu od najtežih pogotovo što su je ljudi iz Hanayame modifikovali tj.još više otežali.\nBudite prvi koji će napisati recenziju za „Hanayama Cast Puzzle Enigma“ Odustani od odgovora


Delegacija Grada Sarajeva učestvovala u ceremoniji Sporazuma gradonačelnika | Grad Sarajevo\nDelegacija Grada Sarajeva učestvovala u ceremoniji Sporazuma gradonačelnika\nDelegacija Grada Sarajeva, predvođena gradonačelnikom Alijom Behmenom, učestvovala je u ceremoniji Sporazuma gradonačelnika koja se održala u Briselu. Domaćin ove ceremonije bio je Evropski parlament, a suorganizator Odbor regija. Ceremonija je održana u prisustvu gradonačelnika gradova koji su se priključili inicijativi, te koordinatora Sporazuma, njenih pristaša i viših predstavnika evropskih institucija. Sporazum gradonačelnika je jedan od glavnih instrumenata evropske energetske politike, koji okuplja gradonačelnike iz više od 3.000 gradova iz Evropske unije i šire. Potpisnici Sporazuma ujedinjeni su u nastojanju da ispune i nadmaše ambiciozne energetske i klimatske ciljeve EU, kako bi stvorili bolje životne uvjete za evropske građane.\nU oviru ceremonije, gradonačelnik Behmen je učestvovao u panel diskusiji „Grad kao središte inicijativa“, u kojoj je uvodni govor održao evropski komesar za proširenje Stefan Fule.\nU svom obraćanju gradonačelnik Behmen je istaknuo kako su povećana emisija stakleničkih plinova, globalno zagrijavanje i klimatske promjene nezaobilazni opći svjetski problem i opasna prijetnja brojnim aspektima života i razvoja na Zemlji.\n„Grad Sarajevo je odlučan u svojoj namjeri da opravda ulogu glavnog grada kao pokretača inicijativa i politika. Želimo podizati ekološku svijest djelatnika gradskih uprava i građana, poticati ekonomski razvoj i međusobnu komunikaciju, biti istinska podrška Evropskoj komisiji i Uredu sporazuma gradonačelnika u Briselu i pružiti neposrednu stručnu i tehničku podršku našim gradovima i općinama u široj regiji u kojima postoji politička volja za pristupanje Sporazumu gradonačelnika, izradi Akcijskog plana energetski održivog razvoja i provedbi njegovih aktivnosti u cilju zaštite naših vrijednih prirodnih resursa“, kazao je Behmen.\nGradonačelnik je kazao da „osnivanjem Kluba Sporazuma gradonačelnika glavnih gradova jugoistočne Evrope (Zagreb, 6. aprila 2011.) želimo istaknuti čvrsto strateško opredjeljenje i primarne ciljeve politike odgovornih gradskih uprava na provedbi programa stvaranja mreže energetski efikasnih gradova, optimizaciji organizacijske strukture u području energetskog urbanog planiranja, održivog upravljanja energijom, kvalitetnog i sigurnog energetskog snabdijevanja gradova, racionalizacije energetske potrošnje u svim sektorima, primjene obnovljivih izvora energije i ekološki prihvatljivih goriva, novih informatičkih i energetski efikasnih zelenih tehnologija“.\n29. Novembra 2011. in Novosti\n34. sjednica Gradskog vijeća Grada Sarajeva\nOtvoren prvi turistički info terminal


Nije sramota imati HPV virus, apeluju stručnjaci - BBC News na srpskom\nUrednica rubrike Zdravlje\nAutor fotografije, Claire Bolton\nKler Želi da podigne svest o HPV virusu i raku grlića materice\nNevladina organizacija Džo Servikal kanser Trast iz Velike Britanije sprovela je istraživanje koje je pokazalo da žene zaražene HP virusom osećaju sramotu i stid.\nU istraživanju je učestvovalo je 2.000 žena, a istraživači su zabrinuti da bi zbog takvih rezultata žene mogle da odustanu od testiranja.\nPrema istom istraživanju, skoro polovina ispitanih žena rekla je da se brine šta će njihovi partneri misliti o njima kada čuju za tu dijagnozu.\nPolovina njih se pita i i od koga su se zarazile, a sličan broj žena bi bio zabrinut i zbog toga što su njihovi partneri bili neverni.\nOvaj tumor izaziva jedan oblik humanog papiloma virusa (HPV).\nReč je o najčešće prenosivoj bolesti koja se prenosi vaginalnim, analnim i oralnim seksom, a može se dobiti čak i ako partner nema nikakve simptome. Što znači - ne morate imati seksualni odnos da biste se zarazili.\nKler Bolton je dobila rak grlića materice u 38. godini. U trenutku kada je saznala, nikad ranije nije čula za HPV.\n„Nisam imala nikakvu informaciju do sada od lekara po tom pitanju.\n„Sve što sam saznala o tome sam saznala sa Interneta, odnosno sa foruma i bila sam zaprepašćena.\n„To je tako čest virus, i čudno je što oko toga postoji stigma.\n„Bila sam u dugoj vezi s osobom u koju u jednom trenutku nisam imala poverenja. Virus možete da imate godinama i ne znate da ga imate uopšte.\n"Lako se dobija, pa zbog toga ne treba da vas bude stid".\nLjudi najčešće ne znaju da uopšte imaju HPV, jer nemaju nikakve simptome i komplikacije.\nImuni sistem obično može da se otarasi virusa bez lečenja.\nIpak, neki oblici HPV-a (postoji mnogo tipova) dovode do pojave kondiloma, odnosno genitalnih bradavica. Ostali mogu da izazovu pojavu kancerogenih ćelija.\nDa li ću dobiti rak ukoliko imam genitalne bradavice (kondilome).\nNe. Kondilome izaziva drug tip HPV virusa.\nNisam imala mnogo seksualnih odnosa, moguće je da ga neću dobiti?\nNetačno. Imati HPV ne znači da je neko imao veliki broj seksualnih odnosa ili je bio neveran. HPV virus možete dobiti tokom prvog seksualnog odnosa, koji uključuje i oralni seks, kao i zajedničko korišćenje igračaka za odrasle.\nAko koristim kondome da li sam definitivno zaštićena ?\nNe. Upotreba kondoma smanjuje rizik, ali ga ne otklanja u potpunosti.\nDa li mi je virus preneo moj sadašnji parttner ?\nNe mora da znači. HPV može da ostane neprimećen godina. Mnogi ljudi ni ne znaju da ga imaju, jer im ne izazviva nikave probleme.\nAko sam primila vakcinu onda ne mogu da se zarazim ?\nNetačno. Iako HPV vakcine najčešće štite od d raka grlića materice, one ne omogućavaju potpunu zaštitu. Zbog toga je obavezan redovan pregled grlića materice.\nPodaci 15 istraživanja u kojima je učestvovalo više od milion žena pokazuju povezanost između mesnih prerađevina i karcinoma.


Qashqai vs SX4 S-Cross vs Toyota C-HR / Palac gore za kupnju / Savjeti / Vidiauto - Vidiauto\nVidiauto Savjeti Palac gore za kupnju Qashqai vs SX4 S-Cross vs Toyota C-HR\nAutor: Mikloš Lang Objavljeno: 05.10.2017. 08:33\nNema marke koja se nije okušala u stalno rastućem segmentu kompaktnih crossovera. Sučelili smo trojicu atraktivnih modela cijene oko 150.000 kuna.\nC-HR Nissan Qashqai S-Cross Suzuki SX4 Toyota


89 Umetničkih Dela Baština Za Buduće Generacije\nHome AP Vojvodina 89 umetničkih dela baština za buduće generacije\nPokrajinski sekretar za kulturu, javno informisanje i odnose s verskim zajednicama Dragana Milošević obratila se novinarima na konferenciji za medije povodom otkupa 89 umetničkih dela koja su bila u vlasništvu Razvojne banke Vojvodine a.d. u stečaju.\nOna je naglasila da će ove slike biti izložene u zgradama Pokrajinske vlade i Skupštine AP Vojvodine, a da će se u narednom periodu zalagati za pokretanje procedure da one budu zaštićene kao kulturno dobro.\nDragana Milošević je izrazila posebno zadovoljstvo što je Služba za borbu protiv organizovanog kriminala Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srbije uspešno sprečila prodaju slike „Blagoveštenski sabor u Sremskim Karlovcima 1861“, autora Vlaha Bukovca, koja je pronađena nakon skoro tri decenije, a u vlasništvu je Muzeja Vojvodine.\n89 umetničkih dela\nrazvojna banma Vojvodine\nPrevious articleNOĆ ZA PAMĆENJE U APATINU\nNext articleUbrzana obnova saobraćajnica u opštini Šid


Agrobanka davala kredite i firmama u stečaju\nNakon pola godine otkako je Agrobanka otišla pod led, niko nije odgovarao za njene gubitke od 300 miliona evra. Kao da to nije dovoljno, Ministarstvo finansija, NBS i članovi Izvršnog i Upravnog odbora koji su davali rizične kredite zbog kojih je banka otišla u stečaj - peru ruke od odgovornosti.\nJedino izvesno je da su poreski obveznici za njihove propuste platili 85 miliona evra. Toliko je kroz emitovanje državnih obveznica upumpano kapitala u Novu Agrobanku da bi ona mogla da izmiri svoje obaveze prema štedišama. Dušan Antonić, koji je bio predsednik IO Agrobanke sve do kraja prošle godine, kaže za „Blic“ da se on pridržavao svih standarda i procedura u vođenju banke.\n- Ja sam se borio da podignem srpsku privredu na noge - kaže on. Na pitanje kako su nastali gubici koji se mere stotinama miliona evra dok je on bio na čelu Agrobanke, poptuno nelogično je odgovorio da se obratimo novom rukovodstvu.\nČlan Izvršnog odbora Bojan Zarić nevoljno je prokomentarisao da je na sastanku i da ne može da razgovara o Agrobanci. Na tu temu nije za „Blic“ hteo da govori ni Danilo Šuković, čan Upravnog odbora, sa obrazloženjem da je sve već rečeno.\nU NBS su za „Blic“ juče rekli da je cela priča oko Agrobanke za njih gotova i ponovili da odgovornost za loše poslovanje mogu da snose isključivo Izvršni i Upravni odbor banke.\n- Pitanje lične odgovornosti je pitanje za akcionare banke - kažu u NBS.Za katastrofalan finansijski rezultat direktnu odgovornost svakako snosi Izvršni odbor, koji je odobravao kredite bez adekvatnog obezbeđenja, pa čak i firmama u stečaju. Agrobanka je glavni poverilac firmama koje ili nemaju nikakvu budućnost ili je naplata vrlo neizvesna. Agrobanka je „Habitfarmu“, u vlasništvu ivanjičkog biznismena Radoslava - Laleta Sekulića, pozajmila 40 miliona evra, „Velefarmu“ u stečaju 20 miliona evra, dok su računi ostala dva velika poverioca - „Agrar trejda“ i „Vujić Valjevo“, s kreditima od deset i više miliona evra - pod blokadom. Među bankarskim krugovima provejava i informacija da su čelni ljudi banke dobijali naloge iz vrha države da odobravaju rizične pozajmice.\nKako „Blic“ saznaje, Agrobanka je davala rizične plasmane bez adekvatnog obezbeđenja, pa je tako hotel na jugu Srbije koji nije vredeo miliona evra procenjivala na 15 miliona. Kao pokriće za kredite su uzimane njive, poslovni prostori, magacini koji vrede i desetak puta manje nego što se vode u bilansima. Kako objašnjava jedan bankar, fingirati izveštaje nije teško - samo je potrebno kredite klasifikovati kao prvoklasne iako su zapravo smeće i iskazati profit.\nOdgovorni za poslovanje Agrobanke\nPredstavnici Srbije\tMinistarstvo finansija\nMirko Cvetković, ministar i premijer\nGoran Radosavljević, državni sekretar za finansijski sistem\nUpravni odbor\tRajko Latinović, predsednik\nAleksandar Ilić, zamenik\ndr Danilo Šuković\nNadzorni organ\tNBS\nDejan Šoškić, guverner\nMira Erić Jović, viceguverner za kontrolu bankarskog sektora\nIzvršni odbor\tpredsednik Dušan Antonić\nzamenik Slavoljub Korićanac\nčlanovi: Branislav Pešić, Bojan Zarić i Bojan Simonović\nRepublika Srbija\t20,07%\nHipo Alpe Adrija - kastodi račun\t6,95%\nRajfajzen - kastodi račun\t4,71%\nUnikredit banka - kastodi račun\t3,48%\nNLB kastodi\t3,19%


Sirija neće pregovarati sa opozicijom koju je formirao Rijad - 18.12.2015, Sputnik Srbija\nSirijske vlasti ne nameravaju da pregovaraju sa predstavnicima sirijske opozicije koji su učestvovali u konferenciji u Saudijskoj Arabiji jer među njima ima... 18.12.2015, Sputnik Srbija\n© Sputnik / Dmitriй Vinogradov / Uđi u foto-galerijuSirijska zastava\nSirijske vlasti ne nameravaju da pregovaraju sa predstavnicima sirijske opozicije koji su učestvovali u konferenciji u Saudijskoj Arabiji jer među njima ima terorista, izjavio je zamenik ministra inostranih poslova Sirije Fejsal Mikdad.\nSaudijska Arabija preduhitrila Međunarodnu grupu za Siriju\n13 Decembar 2015, 17:12\n„Učesnici konferencije u Rijadu ne predstavljaju realnu sirijsku opoziciju. Među njima je bilo i predstavnika pojedinih terorističkih grupa“, rekao je Mikdad i istakao da Sirija ne pregovara sa teroristima.\n„Mi sa teroristima možemo da se sretnemo isključivo na bojnom polju“, istakao je Mikdad.\nSaudijska Arabija ne može biti zemlja koja organizuje susret sirijske opozicije jer Rijad otvoreno podržava teroriste, rekao je on i dodao da dogovor koji je postignut sa sirijskom opozicijom protivureči dogovorima postignutim u Ženevi i Beču.\nPodsećamo, Saudijska Arabija organizovala je konferenciju sirijske opozicije mimo dogovora Međunarodne grupe za Siriju, na kojoj je formiran takozvani Viši savet od 32 predstavnika opozicije.\nSAD u Siriji – narušavanje teritorijalnog suvereniteta\nObama: DAEŠ od leta nije sproveo nijednu uspešnu operaciju\n14 Decembar 2015, 20:19\nMikdad je optužio Vašington da američka vojska narušava teritorijalni suverenitet Sirije jer njeno prisustvo ne predstavlja borbu protiv terorizma.\n„Mi smatramo da Vašington nema iskrene namere. Specijalci, koji su stigli u Siriju, ne koordinišu svoje aktivnosti sa sirijskom vojskom. S tim u vezi, bilo kakvo narušavanje međunarodnog prava čini da se te snage nezakonito nalaze u Siriji“, istakao je on.\nPredsednik SAD Barak Obama prethodno je rekao da je 50 američkih specijalaca stiglo u Siriju kako bi podržali kopnenu ofanzivu na jugu zemlje i na taj način presekli put snabdevanja naoružanjem Raku, za koju se smatra da je sedište DAEŠ-a (takozvane Islamske države).


Vila NATURAL WOOD , Zlatibor, Srbija | Vizitar\nPočetna » Klijenti » Vila NATURAL WOOD , Zlatibor\nTel. +381 65 65 65 271\nVila NATURAL WOOD , Zlatibor – Srbija\nVILLA NATURAL WOOD – ZLATIBORSKI SAN POD “NEBOM OD BOROVA”\nPOGLEDAJTE SAJT : VILE “NATURAL WOOD” – OVDE\nNa zatalasanim brezuljcima Vlaovine,sa pogledom na grad,Cigotu,Tornik i fantasticne zlatiborske zalaske sunca,nalazi se kompleks u kome cete sigurno naci svoj mir…\nSpadamo u turističke jedinice koje se ne bave masovnim turizmom hotelskog tipa i zbog toga kod nas gosti mogu potpuno\nuživati u fantastičnom pejzažu koji nas okružuje a u isti mah svi sadržaji su na dohvat ruke radi izvanredne pozicioniranosti.\nSigurno ste, pre nego što krenete na put u razmišljanju. Najpre, gde otići? Potom se nižu znaci pitanja za sve druge sitnice, koje kao što čine život, tako i Vaš odmor čine lagodnijim, udobnijim, toplijim i prijatnijim. Smeštaj? Hrana? Izleti i aktivnosti? Šta obići, šta se sigurno mora posetiti? Villa Natural Wood Vam može garantovati sve ove sitnice. A najlakše je da se u to uverite sami. Zlatibor je uvek tu- osunčan zlatnim zracima ili posut beličastom snežnom čarolijom.\nOd Beograda na 230 km, 310 km od Novog Sada, a od Niša je udaljen tačno 248 km. Tako, iz kog god pravca da krenete putevima ove naše lepe zemlje Srbije- stižete taman umorni da Vas priroda opusti, a toliko odmorni da poželite da osetite sve čari. A čari je mnogo i za svakoga. Za putnike- povratnike, za one koji nikada nisu posetili ovu planinsko blago, za zaljubljenike u prirodu, za one umorne od gradskog vazduha i tempa. Zbog borova koji se zlate i pod snegom ova planina dobila je ime- uverite se u to!\nBaš je za sve! Villa Natural Wood je smeštena na Vlaovini sa koje se pruža pogled na centar Zlatibora, jezero , ulice i ljude koji nigde ne žure. Sa druge strane, vidikovac se pruža na Tornik i Čigotu koji Vas ne mogu ostaviti ravnodušnim kada je sunce na zalasku i kada se, kao slikarska boja prosipa po zelenom platnu ili ćisto belom papiru. Rumeno ili jarko crveno , ponekad čini se kao plamen, kao da gori i ispunjava toplinom svaki kutak oko Vas i u Vama. Ponekad purpurno, bojažljivo ljubičasto, nežno, podriva se pod kožu i želite da se istopite tu i sada. I želite još. To je ono kada ljudi kažu- idem da nadjem svoj mir. Idem negde gde ću čuti samo svoje disanje i prirodu kako odiše lepotom. Neka ste romantični, pesnička duša, zanesenjaci- to ste Vi. Ili je slikanje ili fotografija Vaša strast. Inspiracije ovde neće nedostajati. Sve boje su žive, svaki pejzaž je priča. Umetnost nije Vaš pokretač i posao kojim se bavite je potpuno druge prirode? Nećete pogrešiti ako je baš Villa Natural Wood Vaš izbor. Jer je svaki apartman veoma dobro i moderno tehnički opremljen. Priroda je tu da Vam ulepša ambijent u kom možete lagodno da gledate televiziju ili surfujete Internetom. Možete i sami zaključiti da je ovo zaista- ponešto za svakoga. Kakav god tip ličnosti da jeste, ovo jeste odmor koji prilagodjavate sebi- jer mi smo tu da ugodimo Vama.\nZima je idealno vreme da okusite planinu pa smo i na to mislili. Na raspolaganju su Vam motorne sanke i mali terenac- Qwad koje mozete iznajmiti, a leti je posebno lepo provozati se biciklom. Prosečna nadmorska visina na Zlatiboru iznosi oko 1.000 m. Upravo zahvaljujući karakterističnoj klimi i vazdušnim strujanjima koja se mogu osetiti samo ovde, harmoniji boja između pošumljenih predela bora, jele, smrče i prostranih livada prekrivenih živopisnim biljem, čistom vazduhu, čistoj vodi, velikom broju sunčanih dana u godini i skijaškim terenima, Zlatibor se razvio u čuveni planinski turistički centar sa najdužom tradicijom u Srbiji. Takodje, statistički i jeste najposećenije mesto u Srbiji- što je samo dokaz lepote ove planine. Svaki odmor sa sobom uvek nosi i ideju rekreacije. Pogotovo ako ste sportskog duha i mladi, ali dovoljno je i samo- mladog duha. Zlatibor je odličan izbor za ski odmor i rekreaciju. Ski centar na Torniku nalazi se na nadmorskoj visini između 1.110 m i 1.490 m, na samo 9 km od centra Zlatibora. Villa Natural Wood u kojoj se smestite još je bliže.Ovo je mali ski centar, ali nudi sve moderne pogodnosti- kao veliki i svetski . Skijalište ima 4 srednje trolinijske staze: Čigota, Tornik, Ribnica i Zmajevac. Pokrivene su sistemom za veštačko osnežavanje- tako da ovaj ski centar ne zavisi od vremenskih uslova, ukupan kapacitet skijališta je oko 5.400 skijaša na sat. Tri ski lifta povezuju ove staze koje su odlične za slalom skijanje, a u centralnom delu Zlatibora nalaze se odlične staze za cross-country koje spadaju u najlepše u Evropi. Za skijaše početnike i decu idealno mesto je blaga staza na padini Obudojevica, na kojoj se nalazi ski lift dužine 250 m.\nKada se vratimo na one sitnice koje čine život i koje čine i Vaš odmor, izgleda da ovde ima dosta staklića u šarenom mozaiku koji možete sklopiti po svojoj želji, meri i nameri. Ipak, za svaki slučaj, treba da znate još malo. Nikada nije dosta informacija kada se planira putovanje. Sa druge strane, teško da se rečima može predstaviti sve što Zlatibor sa svojom bližom okolinom jeste. Mladi se obično dele na one koji vole festival Exit i one koji su više za zvuk srpske trube. Stariji su uvek više za ovu drugu varijantu. A Vi bilo da ste mladi ili stari, ako se odlučite da leto upotpunite jednom ovakvom manifestacijom, mi Vam najbolje možemo pomoći oko posete Guči koju neki nazivaju čak i “srpski Vudstok’’. Ukoliko biste posetili filmski i muzički festival u Kustendorfu opet znajte da je Villa Natural Wood tu za Vas, za sva pitanja, informacije, organizaciju i smeštaj. Rafting Drinom, bistrom, brzom i svežom u letnjim danima ili vožnja brodićem na reci Uvac, kraj koje je i rezervat zaštićene prirode veoma je lep ugodjaj, samo nas pitajte. Posebno se izdvaja i mogućnost posete Višegradu i mostu- spomeniku kulturne baštine Unesko-a ili, kako je nama poznat- Na Drini ćuprija. Villa Natural Wood je tu za Vas i zbog Vas. Vi samo treba da odaberete kakav odmor želite. Sve ostalo je naša stvar.\n© 2011 Vizitar. Design and SEO by Code Design


- Sa većinom gradnje se kasni. Najviše je simptomatično univerzitetsko selo. Ima optimističkih izjava, ali ova dinamika kojom se do sada radilo ne uliva poverenje - rekao je Jasnić u intervjuu agenciji Beta.\nOn je dodao da se dosta kasni i sa rekonstrukcijom sportskih objekata za koje je zadužen grad Beograd.\n- Sadašnjom dinamikom, sa sadašnjom zakonskom procedurom, odgovorno tvrdim da se za dve godine ne može renovirati 46 sportskih objekata - rekao je Jasnić.\nGradski sekretar za sport Goran Kreclović tvrdi, međutim, da je novac za Univerzijadu iz gradskog budžeta izdvojen i da su već u toku rekonstrukcije nekih sportskih objekata.\n- Verujem da se direktor „Univerzijade 2009“ najviše brine da li će univerzitetsko selo biti gotovo, što nije u nadležnosti grada već privatnog investitora - izjavio je Kreclović za „Blic“, dodajući da očekuje da sve pripreme, rekonstrukcije i izgradnja objekata ipak budu završene na vreme.\nPrivatni investitor „Delta M“, koji odnedavno u novom konzorcijumu sa „Hipo Alpe-Adrija bankom“ gradi univerzitetsko selo u Bloku 67, tvrdi da problema neće biti.\n- Nedavno smo rekli, ali ćemo ponoviti: Kompanija „Delta M“ preuzela je na sebe punu odgovornost da univerzitetsko selo bude završeno na vreme, i toga se držimo - rečeno je „Blicu“ u ovoj kompaniji.\nUniverzijada 2009. biće najveća sportska manifestaciji ikad održana u Beogradu. Samo za rekonstrukciju postojećih 47 sportskih objekata biće potrebno 50 miliona evra. Ukupni troškovi organizacije, prema rečima Jasnića, mogli bi da se popnu na 200 miliona evra. Univerzijada će biti održana od 1. do 12. jula 2009. godine, a očekuje se da će učestvovati oko 11.000 takmičara iz više od 170 država.


Epidemiolog dr Dragoljub Vuksanović, direktor Zavoda za javno zdravlje Kruševac: Nemamo obolelih od korona virusa | RTK\nEpidemiolog dr Dragoljub Vuksanović, direktor Zavoda za javno zdravlje Kruševac: Nemamo obolelih od korona virusa\nNemamo obolelih od korona virusa, kod dva lica su uzeti brisevi zbog sumnje na ovaj virus poslati na Institut Torlak ali je potvrđeno da nisu oboleli – ističe epidemiolog dr Dragoljub Vuksanović direktor Zavoda za javno zdravlje Kruševac.\nPovećan je broj ljudi koji su došli ili bili u kontaktu sa osobama iz zaraženog područja i sa njima dežurni epidemiolozi obavljaju razgovore i vrše neophodne testove a simptomi su povišena temperatura, otežano disanje, kačalj i kijavica.\nJoš uvek je vreme respiratornih infekcija i gripa i u tom slučaju treba potražiti savet svog izabranog lekara i pridržavati se svih mera uvedenog vanrednog stanja koje podrazumeva odgovorno ponašanje prema sebi i drugima, pojačanu higijenu, zdravu ishranu, smanjene kontakte i veće skupove ljudi ističe doktor Vuksanocić.\nPrethodno : Gradonačelnica Jasmina Palurović: Na teritoriji Grada sporovode se sve propisane preventivne mere\nSledeće : Krivične prijave protiv pet osoba zbog sumnje da su izvršili krivično delo nepostupanje po zdravstvenim propisima za vreme epidemije


Ðerlek: Četvrti talas epidemije će biti slabijeg intenziteta - IndeksOnline.rs\nNaslovna srbija Beograd Ðerlek: Četvrti talas epidemije će biti slabijeg intenziteta\nÐerlek: Četvrti talas epidemije će biti slabijeg intenziteta\nBEOGRAD – Jedini način koji bi nam obezbedio mirnije leto je vakcinacija protiv korona virusa više od 50 odsto punuletnih građana u junu, izjavio je danas državni sekretar u Ministarstvu zdravlja Mirsad Ðerlek i naveo da se zalaže za uvođenje novih modela za stimulaciju vakcinacije.\nÐerlek je na K1 televiziji rekao da je, prema najnovijim podacima od sinoć, 2.561.520 punoletnih građana primilo prvu dozu, 2.066.153 drugu dozu vakcine, i da je dato ukupno više od 4.620.00 doza vakcine.\nNaveo je da dostizanje više od 50 odsto vakcinisanih nije kolektivni imunitet, ali da znači uspostavljanje kontrole nad epidemijom. “Popuštanje mera je jedna od pozitivnih signala da uspostavljamo kontrolu. Nema mesta za euforiju, ali ima za optimizam”, rekao je Ðerlek.\nKaže da su u ovom trentuku brojke i sutuacija sasvim podnošljivi, ali da je uvek oprezan u prognozama.\n“Čekam jesen, mislim da ćemo na jesen imati više podataka i smelosti da kažemo kakva nas prognoza očekuje do kraja godine”, naveo je Ðerlek.\nPovodom najava Svetske zdravstvene organizacije da će se u nekim zemljama pojaviti četvrti talas epidemije, Ðerlek kaže da je siguran da ćemo mi izbeći taj četvrti talas, s ozbirom na veliki broj vakicnisanih.\n“Možemo očekivati da, i ako se pojavi, ne može da bude tolikog intenziteta kakav je bio ranije”, rekao je Ðerlek.\nNaglasio je da je vakcinacija mladih ključni faktor u postizanju kolektivnog imuniteta i naveo da će u narednih nekoliko nedelja biti doneti odluka o eventualnoj vakcinaciji mladih između 12 i 15 godina o čemu se za sada, dodaje, samo razgovara.\nPovodom navoda da je 80 odsto dece u Srbiji preležalo korona virus, Ðerlek je rekao da mu smeta to što olako iznosimo ozbiljne podatke i da je za takve tvrdnje neophodna ozbiljna i velika studija koja bi to i dokazala.\nPodržao je uvodenje novih modela stimulacije za vakcinisane, navodeći da su mladi zainteresovani za određene manifestacije, ali i putovanja i da treba razmišljati o vaučerima koji bi im pomogli da putuju.\n“Pokušavamo da ne pravimo diskriminaciju, želimo da uvedemo nove modele za promociju vakcinacije, jer bez toga ne možemo lako doći do cilja. To radi ceo svet”, kaže Ðerlek, koji je i predsednik Nacionalnog kooordinacionog tela za imunizaciju.\nPrethodni tekstItalija: Posle 25 godina, oslobođen ubica sudije Falkonea\nSledeći tekstRaste odziv za vakcinaciju u Novom Pazaru i Tutinu


Republika / Zimske gume su obavezni deo opreme, a evo zašto je važno da izaberete one sa dobrom šarom\n13:05OPREZ: Pojavili se lažni radnici Gradske čistoće 12:55Vozač autobusa koji je naleteo na Deu Đurđević sporazumno PRIZNAO KRIVICU 12:52Zvezda protiv Olimpijakosa ipak sa Boaćijem! 12:52(UŽVO) Bakojakis: Čast mi je predsedniče da vam uručim medalju u ime vekovnog prijateljstva Srbije i Grčke 12:49Zaslužili smo da završimo pobedom! 12:45Ima samo 21 godinu: Evo sa koliko muškaraca je bila Teodora Džehverović! 12:40Vreme je za penziju: Sparsi našli zamenu za Ludog Srbina! 12:33Šta je dram, a šta hvat? Koliko je jutro i koliko iznosi oka pečenja, ovako su izgledale stare jedinice za meru 12:23Oduzeli mu dozvolu on pijan seo za volan: Dekica pokosio policajca, pa napravio udes 12:22(VIDEO 18+) OVLAŽILA! Tomović zavukao Dragani prst u ribicu, pa je žestoko prodžarao: Gorela od vrhunca, pokupio joj sav sok!\nPreporuka stručnjaka jeste da se, zarad veće bezbednosti, zimske gume montiraju na sva četiri točka, što će omogućiti maksimalnu upravljivost i umanjiti rizik proklizavanja, kako na prednjoj tako i na zadnjoj osovini.\nZbog bezbednosti u saobraćaju kupovina zimskih guma uvek predstavlja dobru investiciju\nJeftine zimske gume kupujte samo u krajnjoj nuždi\nZaključak je sledeći – ako već postoji mogućnost da se izdvoji budžet za premijum zimske gume, ono što se dobija su odlične performanse na snegu za veliki užitak tokom vožnje, precizno upravljanja vozilom uz izuzetno mali otpor kotrljanja, koje smanjuje potrošnju goriva i performanse kočnica za maksimalnu bezbednost.\nLifestyle Auto Guma Kupovina Izbor Zakon Saobraćaj Bezbednost zmske gume


Vavilonski kalendar – Alternativno\nJanuary 23, 2020 alternat\nSa pojavom države nastala je potreba da se utvrdi tačan kalendar. U prvom redu privredni i finansijski život zemlje, kao i redosled propisanih dažbina, zahtevali su utvrđivanje početka meseca.\nRačunanje je počinjalo sa pojavom mladog meseca i podešavanjem lunarnog meseca u solarnoj godini. Jedan od najstarijih i najtačnijih kalendara, u kojem je taj zadatak bio rešen, bio je vavilonski kalendar.\nU zemlji starih Sumera, gde protiču Tigar i Eufrat, već je u trećem milenijumu pre naše ere svaki grad imao sopstveni kalendar. Svi kalendari su bili lunarni i sastojali su se od 12 meseci, a svaki mesec od 29 ili 30 dana. Nazivi meseci određivani su prema zemljoradničkim radovima i raznim religijskim praznicima: „mesec setve“, „mesec pira“, „mesec žetve“, „mesec paljenja vatre“, „mesec delanja boginje Inani“.\nU XVIII veku pre naše ere skoro sva oblast dvorečja bila je objedinjena u veliku moćnu državu sa prestonicom u gradu Vavilonu. U vavilonskom carstvu razvijale su se umetnost, nauka, a naročito matematika i astronomija. Koristio se pozicioni brojni sistem, kao i danas (jedinice, desetice, hiljade itd.), a takođe i podela kruga na 360 stepeni, sata na 60 lučnih minuta, a minuta na 60 lučnih sekundi, sve je to došlo do nas iz starog Vavilona.\nU vavilonskim hramovima – ziguratima, koji su imali oblik višestepenih kula, najviši stepen, kako smatraju istoričari, bio je određen za astronomska osmatranja. Poznata imena starih vavilonskih astronoma su: Naburian (VI vek stare ere), koji je razradio sistem određivanja lunarnih faza, i Kiden (IV vek stare ere), koji je otkrio pojavu sunčevih procesa i utvrdio trajanje solarne godine. Vavilonski astronomi su uspeli još u jednom posmatranju: od njih je bio ustanovljen period ponavljanja sunčevih i mesečevih pomračenja, što je davalo mogućnost određenog predskazivanja pomračenja.\nMnogi grčki mudraci dostigli su visok stepen poznavanja matematike i astronomije u specijalnim školama, danas otkrivenim u velikim gradovima: Vavilonu, Uruku, Siparu i drugim.\nAstronomska saznanja i veza sa njihovim određivanjem religijskih delovanja smatrao se isključivim pravom žreca. U Grčkoj su ih nazivali haldejskim astrolozima.\nVelika dostignuća vavilonskih astronoma u proučavanju Meseca imaju značaj za čitav svet. Trajanje meseca, koji je poznije nazvan sinodičkim, određivali su od pojave mladog meseca do njegove ponovne pojave. Na taj način, oslanjajući se na posmatranje mladog meseca, Vavilonci su ustanovili trajanje sinodičkog meseca ili od 29 ili od 30 dana.\nU vavilonskom kalendaru lunarna godina se sastojala od 12 meseci. Prvi mesec u godini bio je Nisan, u kome je bio „praznik uživanja u ječmenoj hrani“. Sledeći meseci su nosili imena: Apar, Siman, Duz, Ab, Ulul, Tašrit, Arahsami, Kislim, Tebet, Šabat, Adar.\nRačunanje sati počinjalo je od zalaska Sunca. Dan u vavilonskom kalendaru se delio na 12 delova, po 2 sata svaki deo. Sedam dana činili su nedelju.\nU vavilonskim obrednim kalendarima ima napomena o srećnim i nesrećnim danima, a poslednjih je moglo biti u trajanju ukupno 4-5 meseci. U tim danima se nije preporučivalo započinjanje novih radova, već su se ti dani posvećivali postu.\nUkoliko se lunarna godina ne podudara sa solarnom, bilo je potrebno ili uvećati vreme svakog meseca, narušavajući usaglašavanja sa pojavom mladog meseca, ili pribeći periodičnom dodavanju dopunskog meseca. Hamurabi, koji je vladao u Vavilonskom carstvu u XVIII veku pre naše ere, izdao je ukaz o dodavanju još jednog meseca u kalendaru, sa nazivom „ukoliko je nepuna godina“. Ipak, dodavanje dopunskog meseca dugo vremena je izazivalo haos. U IV veku pre naše ere počeo se primenjivati 19-godišnji ciklus sa 7 dopunskih meseci. Pravilna postavka periodičnosti dozvoljavala je Vaviloncima da dočekaju prvi dan meseca Nisana – to jest, početak nove godine – uvek u rano proleće (ne ranije od 12 marta i ne kasnije od 18. aprila). Na taj način su se usaglasili lunarni meseci i solarna godina.\nU Vavilonu je početak godine bio naročiti praznik i praznovao se sa odgovarajućim religioznim ceremonijalima. Poznato je da je mnoge kultne ceremonije obavljao sam car, koji je u isto vreme bio vrhovni žrec. U Vavilonu centar proslave praznika je bio u hramu vrhovnog boga Marduka na stepenastim kulama. Kao što je ranije rečeno, najviši plato kule – zigurata, služio je za posmatranje zvezda. Ipak posmatranja nisu bila u naučne svrhe. Glavno je bilo da se u vremenu od jedanaest dana proslave novogodišnjih praznici, smatralo važnim čitanje molitvi i strogo usaglašavanje sa položajem zvezda na nebu.\nU novogodišnjem praznovanju uključivali su i druge bogove, čije statue su bile postavljene na specijalnim brodovima i dopremane u Vavilon.\nU toku nekoliko dana, kada su bili praznici, bilo je prihvaćeno pitati bogove o svojoj sudbini i o budućnosti. Za ceremonijal određenja careve sudbine postavljao se naročiti „tron određivanja sudbine“. U vreme ceremonije prinosile su se obilate žrtve i čitale molitve.\nČesto su se novogodišnji praznici odvijali u Vavilonu u naročitom hramu, nazvanom „Kuća novogodišnjeg praznika“. To mesto je bilo zaklonjeno visokim zidom kako se ne bi videlo šta se odigrava iza njega.\nDevetog dana praznovanja žreci su iznosili statuu boga Marduka iz njegovog hrama i u svečanoj procesiji, u pratnji mnoštva, prelazili u „Kuću novogodišnjeg praznika“. Ovde je car vršio prinošenje žrtve i izgovarao molitve. Taj dan se završavao velikom gozbom, koja je simbolizovala očekivanje plodnosti i blagostanja u novoj godini.\n← Biblijski pali anđeli vanzemaljski astronauti sa Marsa?\nEgipatski kalendar →\nVladari uglova horoskopa\nMay 23, 2021 May 23, 2021 alternat\n“Tamo daleko” u pesku ruske umetnice\nDecember 17, 2016 alternat\nFebruary 19, 2017 alternat


Норвешка распоређује војску на граници са Русијом, али не своју - 13.06.2018, Sputnik Србија\nВласти Норвешке су одлучиле да удвоструче број америчких војника у својој земљи и да их распореде на граници са Русијом. 13.06.2018, Sputnik Србија\notprilike je praksa da nijedna clanica nato alijanse i zemlje koje ih podrzavaju ne moraju da se pridrzavaju dogovora ni sporazuma valjda su to preuzeli od trampa\nCackaju mecku. Inace Holandija i Norveska imaju ovakve zadatke, sto se ocituje na i nasem primeru, kada daju izjave umesto Amerikanaca. Najbolje je bilo sto su Amerikanci preuzeli dodelu Nobelove nagrade, pa je dele i u napred i kao utesnu za svoje predsednicke kandidate koji izgube sa minimalnim rezultatom. Cudi me da Klinton nije dobila utesnu Noberlovu nagradu.\n10:20 13.06.2018 (Освежено: 11:09 13.06.2018)\n13 Јун 2018, 11:31\n13 Јун 2018, 12:56


Budimir pozvao lidere sedam političkih stranka na rješenje krize\nSrna 16.02.2013 17:29\nSARAJEVO - Predsjednik Federacije BiH Živko Budimir pozvao je predsjednike sedam političkih stranka da se sastanu u utorak, 19. februara, radi pronalaženja rješenja za aktuelnu političku situaciju u Federaciji nakon ponovne blokade institucija vlasti.\nSastanak će biti organizovan u kabinetu predsjednika FBiH u utorak, 19. februara, u 12.00 časova, najavljeno je danas iz kabineta predsjednika FBiH.\nBudimir je u ranijem saopštenju izrazio očekivanje da će lideri stranaka pokazati odgovornost i spremnost na poštivanje demokratskih postulata, dijaloga, kompromisa, te Ustava i Zakona i zakonskih procedura FBiH.\n"Građani i narodi FBiH i BiH taoci su postojeće krize i nefunkcionisanja institucija FBiH zbog nedostatka dijaloga i kompromisa političkih stranaka i njihovih lidera. Evidentno je da su uzroci za postojeće stanje u lošim i nedorečenim zakonskim regulativama, kao i stavovima političkih stranaka koji kao prioritetni cilj imaju zadovoljenje stranačkih interesa", saopšteno je sinoć iz kabineta predsjednika FBiH.\nNa sjednici Doma naroda Parlamenta FBiH juče je većina delegata iz reda bošnjačkog naroda glasala protiv smjene Vlade FBiH. Inicijativa za izglasavanje nepovjerenja federalnoj Vladi biće upućena Ustavnom sudu Federacije BiH.\nNepovjerenje Vladi je već izrazio Predstavnički dom na vanrednoj sjednici 12. februara sa 58 glasova poslanika iz stranaka aktuelne parlamentarne većine. Protiv takve odluke glasalo je 26 poslanika, a šest je bilo suzdržano.\nInicijativu za izglasavanje nepovjerenja pokrenule su četiri stranke većine - Socijaldemokratska partija BiH, Savez za bolju budućnost BiH, Hrvatska demokratska zajednica BiH i Hrvatska demokratska zajednica 1990.\nKao razlog navedeno je da sadašnja Vlada nema podršku većine u Parlamentu.\nFederalni parlament poslao jasnu poruku Vladi\nPredsjednik HDZ-a BiH Dragan Čović ocijenio je danas u Sarajevu da su oba doma federalnog parlamenta donijeli jasne odluke u vezi sa izglasavanjem nepovjerenja Vladi Federacije BiH /FBiH/."Ustavni sud FBiH trebalo bi sada da utvrdi da li je pri tome narušen vitalni nacionalni interes, i ništa više od toga", naglasio je Čović.\nOn je rekao novinarima u Sarajevu da su danas o ovom pitanju razgovarali četvorica lidera stranaka iz Federacije BiH, HDZ- BiH, HDZ-a 1990 Božo LJubić, SDP-a Zlatko Lagumdžija i Saveza za bolju budućnost BiH Fahrudin Radončić, u okviru sastanka "šestorke" koji je bio posvećen rješavanju pitanja provođenja odluke "Sejdić i Finci" i statusa vojne imovine u BiH.\nPrema njegovim riječima, ova četvorka ima puni kadrovski kapacitet da utvrdi izvršnu vlast u Federaciji BiH.\nOn je dodao da predsjednik Federacije BiH Živko Budimir nije dio tog okvira u kojem treba da djeluje nova izvršna vlast.


Foto: instagram/alka.vuica / Instagram\nNaime, Alka trenutno živi u Sarajevu, na samom je pragu sedme decenije, a nema problema da pokaže svoje telo, pa je tako prošle godine digla prašinu fotografijama u toplesu koje je objavila na svom Instagramu.\nOva pevačica čim se pojavila na sceni je zaintrigirala javnost. Njena prva ljubav je bio bubnjar grupe "Srebrna krila", Adi Karaselimović. Imala je 18 godina, i upoznala ga je u klubu "Scena", a emocije su odmah planule. Bio je njena prva velika ljubav i ta veza je trajala četiri godine.\nNakon što su raskinuli, kako su pisali mediji, upoznala je Gorana Bregovića i Bajagu. Mediji su spekulisali da su oni bili njeni ljubavnici. Bajaga joj je čak posvetio i dve pesme, "Zažmuri" i "Sa druge strane jastuka".\nKasnije, Alka je šokirala javnost priznanjem da su ona i jedan poznati oženjeni fudbaler bili u vanbračnoj zajednici. Alka Vuica je učestvovala i u srpskom rijalitiju "Parovi", što su mnogi zaboravili, a sa kim je tamo bila u vezi pogledajte OVDE.\nTakođe, nedavno je privukla pažnju javnosti na sebe izjavama da joj nedostaje Jugoslavija kao celina, ali i da je u svojoj mladosti eksperimentisala sa istim polom.\nVIDEO: Alka Vuica poezija\nAlka Vuica poezija


Auberge De Klasse Veurne, hotel Белгија. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Auberge De Klasse: Datum dolaska :\nAuberge De Klasse - Opis\nDe Klasse je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Teniski teren, Novine, Sobe za nepušače, Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju. Sa kapacitetom od 3 soba/e svih kategorija (od soba tipa Room do soba tipa Room), Auberge De Klasse nudi cene koje se kreću od 9 464 dinar - Srbija .Na 13 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Astridlaan, a pozicija mu je severozapad za grad Veurne. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Ima brzu internet konekciju.Aerodrom Ostend-Bruges se nalazi na oko 40 minuta kolima od hotela (20 kilomet(a)ra ).Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer sauna. Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.\nAuberge De Klasse tip(ovi):\nAuberge De Klasse sadržaji i usluge\nBesplatan parking(Pronađite hotel sa Parking za Veurne)\nBeÅ¾iÄni internet(Pronađite hotel sa Pristup internetu za Veurne)\nProverite cene i raspoloživost za Auberge De Klasse: Datum dolaska :


Katarina Živanović | 27. jun 2017.\nNemanja Pajić: Kada neko pravi privatnu žurku, ima pravo da bira goste. Žarković: Možda se poziv negde izgubio. Radomirović: Pozvan sam nekoliko sati pre svečanosti. Lekić: I da sam pozvan na vreme, ne bih otišao\nAleksandar Vučić Danas Kurir Vreme\n← Kad poleti perje iz tabloida\nMoj izbor, Tamara Skrozza: Potvrđen finansijski izveštaj RTS →


Sve vesti za tag: Grejna sezona / Republika\nTAG - Grejna sezona\nTopli radijatori i po završetku grejne sezone! Vesić: Biće grejanja tokom hladnih dana!\n- utorak, 14. 4. 2020. u 09:14 0\n"Iako se sutra zvanično završava grejna sezona radijatori će biti topli kada bude hladno vreme, a razmišlja se i o tome da se tokom...\n- utorak, 29. 10. 2019. u 12:48 0\nMnogi su se danas obradovali toplim radijatorima i početku grejne sezone. Nadajući se da će predstojeću noć provesti komotno, bez...\nGrejna sezona je na pragu, a evo koliko novca treba da bi ste zagrejali domaćinstvo\n- utorak, 10. 9. 2019. u 07:33 0\nIako do grejne sezone ima još oko mesec i po, već sad mnogi počinju da računaju koliko će im novca biti potrebno za zagrevanje...\n- ponedeljak, 15. 4. 2019. u 00:42 0\nGrejna sezona u Beogradu zvanično se završava danas, ali će preduzeće "Beogradske elektrane" grejati stanove po potrebi i do 3. maja.\n- nedelja, 14. 4. 2019. u 08:31 0\n- petak, 16. 11. 2018. u 11:04 0\nMinistar energetike i rudarstva Aleksandar Antić izjavio je jutros da su sve toplane u Srbiji spremne za predstojeću grejnu sezonu i da...\n- ponedeljak, 1. 10. 2018. u 11:55 0\n"Beogradske elektrane" započele su danas funkcionalne probe, prvo u najvećoj toplani na Novom Beogradu, koje služe da se provere svi...\nHladni dani kucaju nam na vrata, toplane po Srbiji letos su spremale postrojenja za zimsku sezonu, a...\nZbogom struji i gasu: OVO JE ZA MNOGE JEFTINIJA OPCIJA ZA GREJANJE\nbog skupe struje, gasa i daljinskog grejanja, veliki broj domaćinstva u Jagodini, oni koji za to...\nRadijatori od sutra HLADNI!\n- nedelja, 15. 4. 2018. u 12:45 0\nRadijatori u beogradskim stanovima i kućama od sutra će i definitivno biti hladni pošto se danas završava još jedna grejna sezona koja...\n- sreda, 18. 10. 2017. u 14:00 0\nMnogi Beograđani se ovih dana, uprkos izuzetno visokim spoljnjim temperaturama za ovo doba godine, raspituju kada će im ponovo početi...\nAPEL ELEKTRANAMA ŠIROM SRBIJE: Upalite grejanje SMRZAVAMO SE!\n- sreda, 4. 10. 2017. u 22:33 0\nGrađani koji se greju preko toplana i ove godine su izvukli deblji kraj. Dok su TA peći odavno uključene na jedinicu, a iz dimnjaka već...\nGrejanje u Beogradu moguće već početkom oktobra?\n- ponedeljak, 25. 9. 2017. u 09:56 0\nGrejna sezona zvanično počinje 15. oktobra, ali ako u periodu između 1. i 15, oktobra u prognozi za sledeći dan bude predviđeno manje...\n- sreda, 20. 9. 2017. u 19:14 0\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali i predsednik Skupštine Beograda Nikola Nikodijević obišli su radove na sistemskoj zameni toplovodne...


Savršeno iznenađenje za najradosniji period godine: Poklon kartice UniCredit Banke - Žena.rs\nUniCredit Banka sada već tradicionalni u decembru mesecu predstavlja svoje platne poklon kartice u prazničnom ruhu. One su idealan poklon za novogodišnje i božićne praznike, jer omogućavaju korisnicima da svojim najmilijima daruju upravo ono što žele.\nPiše: promo 18.12.2018. 16:31\nUniCredit banka Foto: Promo\nMinimalni iznos na kartici je 1.000, a maksimalni 15.000 dinara. Kartica je namenjena svim građanima, bez obzira na to da li imaju otvoren račun u UniCredit Banci. Poklon karticu UniCredit Banke mogu da koriste i mlađi od 18 godina, te se mnogobrojne kompanije odlučuju da umesto paketića deci svojih zaposlenih poklone ove kartice i na taj način ispune maštovite želje najmlađih.\nJednokratna naknada za uplate do 10.000 dinara iznosi 100 dinara, a za uplate preko ovog iznosa je 250 dinara. Poklon kartica UniCredit Banke važi i van granica Srbije, a moguće je koristiti je i za plaćanja putem interneta, plaćanje robe i usluga u objektima u kojima postoji POS terminal sa Mastercard ili Visa logotipom, kao i podizanje gotovine na bankomatima UniCredit Banke širom Srbije, bez naknade.


Pasta s piletinom i povrćem - brzirucak.com\n30. 08. 2018. 30. 08. 2018. Brzi ručak 0 Comment pasta s piletinom, pasta s piletinom i karfiolom, pasta s piletinom i povrćem, pasta s povrćem, recept, testenina s piletinom i povrćem, testenina s tikvicama i karfiolom\nČesto kada ovo jelo opisujemo prijateljima tvrdimo da može da se spremi za 20 minuta. Ok, neka bude pola sata. Tu obično krene rasprava, pa se nekada desi i neka opklada, ali da, ovo je zaista brzi ručak.\nE sad ima više tipova kuvara i kuvanje često, složićemo se, zavisi od raspoloženja. Ekipa Brzog ručka spada u one koji vole da u kuhinji “žongliraju”- da uporedo rade nekoliko postupka, prže, kuvaju, mute, seckaju… Ako volite da lagano pripremate sve, svakako će biti brzo. Poenta je, naime, u tome da svi sastojci budu koliko je moguće kratko termički obrađeni kako bi nam svaki od sebe pružio najbolji ukus.\nPripremite se da uključite sve četiri ringle i krećemo.\nveza mladog crnog luka (zadesio se u marketu)/može i mali praziluk\n20tak manjih svetova karfiola\n2 dl sosa od paradajza\nPiletinu iseckajte na kockice i stavite je u dubilji tiganj, na malo ulja i jaku vatru na nekih 10-ak minuta toliko da počne da se stvara korica i sklonite je na kratko sa strane u neku posudu.\nDok se prži piletina iseckajte luk i smanjite temperaturu, dodajte malo ulja i pržite ga u istoj posudi u kojoj ste pržili piletinu. Luk nećemo da prepržimo, pa ga praktično dinstamo.\nPalimo još dve male ringle. U jednu šerpu stavite karfiol, u drugu boraniju. Kad voda proključa povrće treba da se kuva oko 5 minuta, možda će karfiolu trebati minut-dva više. Karfiol možete staviti I u posudu s poklopcep prikladnu za mikrotalasnu, dodati malo vode i u zavisnosti od jačine ostaviti u mikrotalasnoj osam do deset minuta.\nDok se sve ovo odvija oljuštite i iseckajte tikvice na kockice i ubacite ih u tiganj gde je luk već postao staklast.\nU tiganj dodajte redom kako se povrće kuva najpre kratko kuvanu boraniju, pa potom kratko kuvani karfiol i vratite onu piletinu što nas je čekala od početka recepta.\nPosolite, pobibereti i dodajte eventualno neki od začina koji volite, bosiljak, ruzmarin ili beli luk u prahu. Jako lep ukus dobićete sa mešavinom začina koji neki proizvođači zovu italijanska, a neki mediteranska, uglavnom može se naći u svakom većem marketu.\nPrelijte sve sa sosom od paradajza i pustite da se ukuva nekih 3, 4 minuta.\nČetvrta ringla koju smo pomenuli je za kuvanje paste. Nju uključite u nekom trenutku tokom postupka u zavisnosti da li joj je potrebno 7, 10 ili 15 minuta da bude “al dente” (pod zub – taman lepo kuvana da ipak ima šta da se zagrize). Sos se sjajno se slaže i sa pirinčem ako vam testenina nije baš na meniju.\nI to je sve. Tu je savršena testenina i sos pun čudesnih različitih ukusa koji se lepo slažu.\nI da se kladimo – sve je gotovo za 20 minuta.\n← Pljeskavice od povrća\nČorbica od brokolija (korak po korak za početnike) →\nLagani, šareni, letnji ručak: Spetzofai – grčka mućkalica\n12. 08. 2019. Brzi ručak 0\nSloženac od mlevenog mesa i makarona


CCI: Zapošljavanje proglasiti prioritetom novih vlada - Klix.ba\nBiH CCI: Zapošljavanje proglasiti prioritetom novih vlada\nCCI: Zapošljavanje proglasiti prioritetom novih vlada\n20.11.2014. u 17:12\nCCI formiranje vlasti\nCentri civilnih inicijativa (CCI) danas su organizirali Panel diskusiju na temu "Jačanje funkcije posredovanja javnih službi za zapošljavanje u Federacije BiH“. Ovom prilikom CCI je predstavio Četvrti kvartalni izvještaj o monitoringu rada javnih službi za zapošljavanje u BiH.\nAnalize CCI-a pokazuju da su politike zapošljavanja krajnje neefikasne, da se ogromni prihodi javnih službi za zapošljavanje, od preko 150 miliona KM za 2014. godinu, troše na administraciju, pasivne mjere i neefektivne podsticaje.\n"Najveća prepreka efikasnijem radu javnih službi za zapošljavanje je servisiranje zdravstvenog osiguranje nezaposlenih. Zbog toga ni relativno veliki budžeti, ni izobilje aktivnih politika ne daju rezultate u borbi protiv nezaposlenosti. Nezaposlenost je trenutno najveći problem građana Bosne i Hercegovine", navode iz CCI-a.\nSmatraju da poseban fokus treba biti na nedavno usvojenoj Strategiji jačanja funkcije posredovanja u javnim službama za zapošljavanje u FBiH, prioritetnim ciljevima koji su tamo navedeni i velikoj važnosti pokretanja zakonodavne procedure reformi Zakona o posredovanju u zapošljavanju, te drugih vezanih zakona, "što treba biti prioritet nove vlasti u Federaciji BiH".\nProgram menadžer CCI-a Adis Arapović, naglasio je da je potrebno "podizanje efikasnosti rada javnih službi za zapošljavanje, te jačanje njihove primarne zadaće, a to je posredovanje pri zapošljavanju".\n"Nužno je reformirati Zakon o posredovanju u zapošljavanju, korigovati zakonsku definiciju nezaposlene osobe, te izmjestiti administriranje zdravstvenog osiguranja nezaposlenih iz zavodâ za zapošljavanje, što će kumulativno osloboditi velike resurse za nova zapošljavanja. Zapošljavanje mora biti nulti prioritet svih novih vlada i parlamenata u BiH“, rekao je Arapović.\n"Kroz kampanju 'Posao narodu' CCI nastoji dati doprinos pronalaženju više prilika za zapošljavanje, efikasnijem radu javnih službi za zapošljavanje i većem zadovoljstvu krajnjih korisnika – nezaposlenih osoba. Rezultat ovih nastojanja su i preporuke/amandmani za reformu modela isplate naknada po osnovu nezaposlenosti u FBiH, te promjene definicije i kategorizacije nezaposlenih. CCI, u saradnji sa relevantnim institucijama takođe želi inicirati hitno izmiještanje servisiranja zdravstvenog osiguranja nezaposlenih iz nadležnosti javnih službi za zapošljavanje", navode iz CCI-a.\nViše informcija, analize i dokumenti dostupni su na web stranici www.posaonarodu.ba.