Hotel Club President Al Hammamat, hotel Тунис. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Hotel Club President: Datum dolaska :\nHotel Club President - Opis\nkolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Zone Touristique Hammamet Nord, a pozicija mu je severoistok za grad Al Hammamat. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U hotelu Hotel Club President pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Al Hammamat: n.a.. Stil ovog hotela je Povoljan.\nHotel Club President tip(ovi):\nHotel Club President sadržaji i usluge\nNa 11 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Cité Jinène, a pozicija mu je severoistok za grad Al Hammamat. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U hot\nHotel ima 186 soba/e/u, i to od soba tipa Single do soba tipa Quadruple. Cene najjeftinijih soba u hotelu Sunnydays Albatros Hotel kreću se od 3 042 dinar - Srbija . Stil ovog hotela za grad Al Hammam\nSa kapacitetom od 293 soba/e svih kategorija (od soba tipa Room do soba tipa Room), Dar Khayam Hotel nudi cene koje se kreću od 2 535 dinar - Srbija .U hotelu Dar Khayam Hotel pronaći ćete sve usluge 583 m -\nNa 12 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici BP 48 sa pozicijom jugozapad za grad Nabeul, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili 591 m -\nPozicija ovog hotela je severoistok za grad Al Hammamat, a nalazi se u ulici El Mrazka, na samo 14 minuta kolima od centra grada.Albatros ima 180 soba/e/u. Cene se kreću od 5 859 dinar - Srbija za na\nNa 11 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici BP 224 sa pozicijom jugozapad za grad Nabeul, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili\nStil hotela Delphin Plaza je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 14 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Rue De La Mediterrane sa pozicijom severoistok za gra\nProverite cene i raspoloživost za Hotel Club President: Datum dolaska :


"Koš za Milicu": Humanitarni turnir u basketu 3x3 - PrijedorDanas.com - Prijedorski gradski portal\n“Koš za Milicu”: Humanitarni turnir u basketu 3×3\nadmin September 21, 2019 “Koš za Milicu”: Humanitarni turnir u basketu 3×32019-09-21T02:10:35+02:00 Mladi, Sport\nMeđunarodna organizacija za migracije (IOM) u Prijedoru realizuje niz aktivnosti već četri godine u kontinuitetu.\nKao što znate radimo uglavnom sa mladima uzrasta od 16 – 30 godina te svakodnevno osluškujemo njihove potrebe u lokalnoj zajednici te pokušavamo da zajedno sa njima rješavamo neke od njihovih problema.\nU posljednjih mjesec dana u Prijedoru se održava niz humanitarnih aktivnosti za pomoć našoj sugrađanki Milici Jeličić, IOM je već proteklih dana pomogao mladima koji su uključeni u naše aktivnosti da organizuju jednu humanitarnu zabavu u „Caffe Obala“.\nSada su mladi koji sarađuju sa nama u raznim aktivnostima, došli na ideju da organizuju humanitarni turnir u basketu (košarka 3 na 3) i revijalnu košarkašku utakmicu humanitarnog karaktera između KK Spartak Prijedor i KK Sloboda 73 Novi Grad.\nIOM je u organizaciji ovog događaja samo podrška mladim ljudima u Prijedoru i u skladu sa tim smo kontaktirali naše donatore ambasadu Velike Britanije te su nam nagovjestili svoj dolazak i podržavanje ovog događaja.\nGore navedene aktivnosti su u subotu 21.09.2019. sa početkom u 12:00h i to na terenima ispred sportske dvorane „Mladost“ i u samoj dvorani.\nProgram humanitarne akcije “Koš za Milicu” – turnir u basketu 3×3\nVrijeme održavanja: 12:00\nLokacija: Sportski tereni ispred dvorane “Mladost” Prijedor\n—\t12:00\tPrijava ekipa za turnir\n12:00-12:15\tOtvaranje događaja – Gradonačelnik, ambasada Velike Britanije, IOM\n12:15-12:30\tPrikupljanje humanitarnog priloga\n12:30-13:30\tRevijalna utakmica KK Spartak Prijedor – KK Sloboda 73 Novi Grad*\n13:30-17:30\tTurnir u basketu 3×3**\n17:30\t—\tZatvaranje turnira i uručivanje prikupljenih sredstava\n*Revijalna utakmica se igra u sportskoj dvorani „Mladost“\n**Utakmice turnira u basketu su planirane da se igraju na terenima ispred dvorane „Mladost“.\nU slučaju lošeg vremena, turnir će se igrati u dvorani „Mladost“\n« Književni susreti na Kozari: Promovisane nove knjige edicije “Ovjenčani” – FOTO\nSuđenje Milunić i ostali: Dokazi izuzeti u pretresima »


Šta građani BiH misle o migrantima: Čak 75 odsto njih dalo je ovakav odgovor - BIGportal.ba\nJuli 27, 2019 Juli 27, 2019 0125\nRezulatate istraživanja su nedavno predstavili dekan ovog fakulteta Nedžad Korajlić i profesor Armin Kržalić.\nOni su istakli da građani BiH pokazuju mnogo više razumijevanja i solidarnosti prema migrantima, nego straha i zazora, uprkos tome što na njihove stavove, bar kad je u pitanju migrantska kriza, snažno utiču predrasude.\nČak 75 odsto ispitanika smatra da migrantima i izbjeglicama iz Azije i Afrike treba pomoći, jer su i mnogi građani BiH nekad bili izbjeglice, kojima su pomagali drugi.\nTakođe, više od 45 odsto sipitanika smatra da vlasti BiH ne mogu kontrolisati situaciju stvorenu dolaskom velikog broja migranata.\nBlizanci preminuli nakon što ih je otac ostavio u autu na više od 40 stepeni\nHongkong: Policija nasilno razbila zabranjeni protest\nNepal: Najmanje osmoro poginulo u odronima


„Sve ću da vas dignem u vazduh i pobiću vas kad vas sretnem na ulici“: Bjelopoljcu 20 dana zatvora jer je prijetio policajcima i psovao ih\nčetvrtak, 09 avgust 2018 14:43\nSudija u sudu za prekršaje u Bijelom Polju Ahmet Medjedović utvrdio je jedinstvenu kaznu zatvora u trajanju od 20 dana zatvora za N.H. (45) iz bjelopoljskog sela Ivanje zbog počinjenih prekršaja Zakona o javnom redu i miru.\nU zahtjevu za pokretanje prekršajnog postupka Uprave policije, CB Bijelo Polje, navodi se da N.H. 8. avgusta oko 19,45 časova u naselju Lješnica nije postupio po naređenjima policijskih službenika da ne psuje i oglušivši se o naređenje da pođe sa njima.\nTakođe je navedeno da je nakon opisanog događaja ometao i omalovažavao policijske službenike govoreći im pogrdne riječi i psujući te prijeteći da će ih „sve dignuti u vazduh“ i da će ih ubiti kad ih sretne na ulici.\nU izrečenu kaznu zatvora okrivljenom je uračunato vrijeme za koje je bio lišen slobode, tako da ima izdržati kaznu u trajanju 19 dana. Obavezan je da na ime troškova prekršajnog postupka uplati iznos od 30 eura u roku od 30 dana, po pravosnažnosti rješenja.\nViše iz ove kategorije « Andrijevičanin osumnjičen za krađu: Obio sef u cetinjskom hotelu i ukrao 2.000 eura Da li će starija gospođa iz Donje Gorice odgovarati za trovanje psa komšinice? Policija se uključila »


Izložba „Alan Ford trči počasni krug” produžena do 28. februara - Advertiser Serbia\nS ovim u veziizložbeLazar DžamićMedijiMuzej istorije Jugoslavijestripovi\nBEOGRAD – Gostujuća izložba u Muzeju Jugoslavije „Alan Ford trči počasni krug“ produžena je zbog velikog interesovanja publike do 28. februara\nPostavka posetiocima u Muzeju Jugoslavije nudi 152 originalne table iz ranog perioda (1969–1975), kada je na izradi stripa radio prepoznatljivi italijanski autorski dvojac Magnus-Bunker, kao i tri naslovna crteža Paola Pifarerija. Autor postavke, koja je prvobitno bila izložena u Ljubljani povodom pet decenija izlaženja strip serijala, je Rok Glavan.\nPrvi broj “Alana Forda” izašao je u maju 1969. godine, a osmislili su ga Luciano Seki – Max Bunker, kao scenarista, i crtač Roberto Raviola Magnus. Već 1970. godine ovaj satirični strip je zbog upečatljivih crteža, duhovitih dijaloga i spretne ironije, kao i izuzetnog prevoda Nenada Brixyja, pridobio naklonost publike širom Jugoslavije.\nU okviru izložbe, koja je originalno trebalo da traje do 31. januara, prikazana su i retka izdanja stripa “Alan Ford” iz kolekcije Marijana Matića i Marija Reljanovića i održani brojni prateći programi.


Počele prijave za Istanbul Photo Awards |\nPočele prijave za Istanbul Photo Awards\nAnadolu Agency (AA) prvi put organizuje prestižno Međunarodno takmičenje za najbolju fotografiju “Istanbul Photo Awards” na koje svoje fotografije mogu poslati fotoreporteri iz svih dijelova svijeta.\nPrijave za takmičenje za najbolju fotografiju počele su prvog novembra, a takmičari će se takmičiti u četiri kategorije kao i za specijalnu nagradu žirija, ukupne vrijednosti 58 hiljada dolara.\nNovčana nagrada za najbolju fotografiju u svakoj od kategorija iznosi osam hiljada dolara, drugo mjesto tri i nagrada za treće mjesto je 1.500 dolara.\nZahtjevi se mogu slati preko stranice http://istanbulphotoawards.com sve do 31. januara 2015. godine. Ovo prestižno takmičenje otvoreno je za profesionalne fotoreportere koji mogu prijaviti fotografije.\nTakmičari mogu priložiti autorske fotografije snimljene u periodu od 1. januara 2014. do 31. decembra 2014. godine.\nMeđunarodni žiri koji će ocjenjivati pristigle fotografije čine urednici najprestižnih medijskih kuća, magazina i listova u svijetu. U žiriju se nalaze Alice Gabriner iz magazina Time, Harald Menk iz Sterna, Georges Dekeerle iz Getty Imagesa, Michel Scotto iz AFP-a, fotoreporteri dobitnici nagrade World Pressa Guillaume Herbaut, Yuri Kozirev i Patrick Chauvel i dobitnik Pulitzera Liu Heung Shing te Ahmet Sel, urednik vizuelnih vijest AA.\nCeremonija dodjele nagrada održat će se u aprilu 2015. godine kada će biti poznati dobitnici prestižnih nagrada.\nTakmičenje “Istanbul Photo Awards” predstavljeno je međunarodnim fotoreporterima na Festivalu fotografija “Visa Pour l’Image Perpignan” održanom u Parizu od 1. do 7. septembra.\nSve detaljne informacije u vezi s takmičenjem za najbolju fotografiju “Istanbul Photo Awards” mogu se naći na stranici istanbulphotoawards.com koja je dostupna i preko stranice veanadoluimages.com.


Velt onlajn: Spašavanje grčkog pacijenta nije održiva strategija\nDatum kreiranja utorak, 07 avgust 2012 09:26\tAutor Gde investirati/ B92\tSa Grčkom ovako dalje ne ide. Evro partneri će se truditi da spasu Atinu u narednim nedeljama i mesecima, piše Velt onlajn. Međutim, to nije strategija koja Grčkoj dugoročno obezbeđuje opstanak u evro-zoni.\n"Verovatnoća je da će doći dan kada će spasioci evra biti pred dilemom: dozvoliti izlazak Grčke iz monetarne unije ili pomagati vladajuće snage u Atini, čak i kada one uopšte ne pomišljaju da doprinesu uspehu politike za spas evra. Taj dan još nije došao".\nAko bi se sada provocirao haos, uskraćivanjem finansijske pomoći Grčkoj, to bi sigurno bila pogrešna odluka – koliko god da je problematična ponovljena zloupotreba finansijskih i političkih instrumenata, piše Velt onlajn.\n"U slučaju Grčke, evro partneri se odavno više ne koncentrišu da obezbede dugoročno preživljavanje zemlje u monetarnoj uniji. Istovremeno nije reč više ni o tome da Grčka iz straha od efekta zaraze bude u karantinu onoliko dugo dok druge labilne zemlje ne sakupe dovoljno odbrambenih snaga. U međuvremenu se spasioci iz Berlina, Brisela i Frankfurta mnogo više trude da spasu grčkog pacijenta u narednim nedeljama i mesecima. To nije održiva strategija", prenosi Velt onlajn.


Domaću robu hvale i žele, ali za nju im nedostaje novac - PKS-RPK Novi Sad\nU domaćim prodavnicama i trgovinskim lancima u prvom kvartalu naredne godine naći će se mesne prerađevine i meso pojedinih domaćih proizvođača koje će nositi oznaku „Srpski kvalitet”. Kao što je „Dnevnik” već najavio, Vlada Srbije usvojila je Uredbu Ministarstva poljoprivrede koja predviđa da u domaćim prodavnicama i trgovinskim lancima budu posebno istaknuti rafovi s oznakom „Srpski kvalitet” i da proizvodi izloženi na njima nose žig s istim natpisom, kao i s oznakom „Non GMO”. Isti žig predviđen je i za druge kategorije hrane – mleko i mlečne proizvode, voće, povrće, žitarice, uljarice, med…\nGrafička oznaka „Srpski kvalitet” imaće četiri krstasto raspoređena stilizovana ocila, blago rotirana u smeru suprotnom kretanju kazaljke sata, a uz taj simbol stoji i natpis „Srpski kvalitet” ispisan latinicom, ćirilicom ili na engleskom.\nTako će domaći potrošački tačno znati gde se nalazi meso i mesne prerađevine pojedinih domaćih proizvođača. Istraživanja su pokazala da je građanima u Srbiji veoma važno gde je roba proizvedena i da čak 83 odsto ispitanih smatra da su domaći proizvodi dobri i daje im prednost. Gotovo dve trećine ispitanika daje prednost domaćoj robi u odnosu na stranu, ali problem nastaje kada treba kupiti domaći proizvod. Naime, ukoliko je on skuplji od uvoznog, onda naši građani, bez obzira na ekonomski patriotizam, kupuju stranu robu jer za domaću jednostavno nemaju dovoljno novca. Drugim rečima, srpski potrošači veruju da je srpska roba boljeg kvaliteta, kao i da ono što se uvozi često nije ni približno dobro kao u zemlji koja ga proizvodi, ali prazan novčanik ih često tera da umesto željenog i kvalitetnog kupuju ono što mogu.\nU većini potrošačkih organizacija ističu da je bitno mesto proizvodnje, kao i udeo sirovine u proizvodu, ali skreću pažnju na to da je veliko pitanje šta je u eri privatizacije domaći proizvod pošto su mnogi naši poznati proizvođači prehrambenih proizvoda sada u vlasništvu inostranih kompanija. To se pogotovo potvrđuje kada je reč o preradi mesa i mesnih proizvoda jer su vlasnici većine velikih klanica u Srbiji upravo strane kompanije. Sremski stočari tvrde da je njihovo svinjsko meso znatno boljeg kvaliteta od uvoznog, ali su skloni verovanju da se ono ne prodaje na srpskom tržištu već da naši građani jedu uvozno meso i mesne proizvode znatno lošijeg kvaliteta .\nPo našim propisima, država ne može potrošačima sugerisati kupovinu srpskih proizvoda jer svi trgovci i roba, domaći ili strani, moraju imati jednak tretman. Međutim, računica pokazuje da, kada se da 100 dinara za domaći proizvod, često i do 95 ostaje u zemlji i ide na troškove proizvodnje, plate radnika, investicije i izdvajanja za prosvetu, zdravstvo, penzije, a samo pet dinara odlazi kroz profit u džepove vlasnika firme. S druge strane, ako se tih istih 100 dinara da za uvozni proizvod, najveći procenat sume izlazi iz novčanih tokova Srbije. No, ta računica, ma koliko bila tačna, ima i svoje nedostatke, a to je da potrošači u ekonomskoj oskudici ne mogu da razmišljaju gde odlazi dinar i ko od njega profitira. U borbi za golo preživljavanje malo ima mesta za razum.\nSpisak s prvim korisnicima pomenute oznake biće objavljen na sajtu Ministarstva poljoprivrede. Predsednik Nacionalne organizacije potrošača Srbije Goran Papović ističe da je ta vrsta označavanja srpskih proizvoda prihvatljiva, ali da se moraju postaviti jasni kriterijumi i pravila igre da se projekat ne bi sveo na populizam. Uz to, potrošačke organizacije moraju dobiti jasna pravila igre i biti uključene u ocenjivanje kvaliteta hrane.\nKoje mesne industrije su u igri\nDa bi proizvođači dobili žig „Srpski kvalitet”, moraće Ministarstvu poljoprivrede dostaviti specifikaciju proizvoda, podatke o poreklu i kvalitetu osnovne sirovine od koje je proizveden i opis tri posebna svojstva u odnosu na propisane zahteve kvaliteta za svaku vrstu proizvoda. Već se nagađa da bi se među prvim proizvodima mogle naći mesne prerađevine „Karneksa”, „Juhora”, „Zlatiborca”, Industrije mesa Bačka Topola, ali i nekih stranih klaničara koji posluju u Srbiji.


Pre-fall trend: Monsers Inc\nNaslovna | Moda | Trendovi | Pre-fall trend: Monsers Inc\nVerujete nam da je vreme da počnete da se spremate za jesen. Jedan od prikazanih trendova sa "velike četvorke" je onaj koji kao must have ima četku za vunu i koji vas mami da nosite ogromne kapute od astragona (jagnjeće kože) u neverovatnim bojama.\njesen/zima Fashion Week Novi trendovi Moda\nModno pravilo 3 + promeniće način na koji se oblačite zauvek!\n4 velika trenda koja će obeležiti sledeću sezonu\nDenim dominacija: Kako ove sezone glavne trendseterke nose teksas?\nIt materijal svake sezone okupirao je ulice Londona i Njujorka stilizovan u lude, boho sedamdeste...\nTrend za jesen: Rese\nDošao je trenutak da probudite kaubojku u sebi... Od fanki (Ashish) do rok (Lanvin) izvedbe, dizajneri su pokazali različite načine kako da nosite rese ove sezone, a nema street style zvezde koja nije ponela jaknu, suknju ili cipele sa resama. Sada je red na vas.\nPunk škotska suknja\nTrend za jesen/zimu: Punk škotska suknja\nNe morate biti Mel Gibson ili Marc Jacobs da biste obukli IT suknju za ovu sezonu. Birajte između Chanel ili Moschino, u bilo kom slučaju, bićete kao gorštaci i u trendu!\nSvetlucavo- trend za J/Z 2013-14\nDizajneri poput Balmaina, Moschina i Naeema Khana su na piste za jesen/zimu 2013-14 poslali dame u svetlucavim dugim haljinama, uzanim, seksi metaliziranim pantalonama i upečatljivim blejyerima punih šljokica koji će vam obezbediti da sjajite duboko u noć, od svitanja do sumraka. Šljokice, metalizirane tkanine, sitni dragulji...sve za high shine momenat!


Čomić: Demokratska stranka odustala od Evropske unije - Telegraf.rs\n09/10/19 | 12:20\nČomić: Demokratska stranka odustala od Evropske unije\n- Neki drugi put razgovaraćemo o budućnosti - poručila je Čomić Mekalisteru posle odluke Predsedništva DS\n- Demokrate odustaju od EU. Ne učestvujemo u Žan Mone dijalogu - prokomentarisala je Čomić na Tviteru.\n@demokrate odustaju od EU\nNe učestvujemo u Žan Mone dijalogu@davidmcallister neki drugi put, razgovaraćemo u budućnosti https://t.co/XrTGfT1aL0\n— gordana comic (@gordanacom) October 7, 2019\n- Neki drugi put razgovaraćemo o budućnosti - poručila je Čomić Mekalisteru posle odluke Predsedništva DS.\nPrva runda međupartijskog dijaloga, kome će u ime Evropskog parlamneta posredovati nekadašnji parlamentarci Eduard Kukan i Knut Flekenštajn, održaće se danas i sutra u Beogradu i biće podeljena u pet sesija.\n9. oktobar 2019 | 13:06\nИдемо тамо где сунце излазиии аа не где залазиии\nGordana Čomić je mogla Mekalistera da obavesti i o hapšenju novinara RTS- a na KiM i hapšenju članova biračkog odbora u Mitrovici. Ima mnogo stvari o kojima je trebalo da obavesti tu istu EU koja glumi da je mrtva kada god se dešavaju neprijatnosti ili nasilje nad srpskim narodom ili institucijama države Srbije. Ali, svako valjda bira prioritete prema ličnom afinitetu.\nSvi smo mi odavno odustali od EU, samo se još neki parave malo da su zainteresovani.


Da li ste čuli za proizvode iz porodice Luna – za zaštitu vašeg voća, povrća i vinove loze od bolesti? - Bolja Zemlja\nDa li ste čuli za proizvode iz porodice Luna – za zaštitu vašeg voća, povrća i vinove loze od bolesti?\nLuna obezbeđuje kvalitet proizvoda – vrhunski izgled i ukus na duži vremenski period. Luna otvara i međunarodna tržišta jer ima ustanovljene maksimalne dozvoljene količine ostataka (MDK) za mnoge zemlje širom sveta.\nNiske količine primene i odnos cene i kvaliteta čine svakog proizvođača zadovoljnim bilo da gaji voće, vinovu lozu, povrće ili cveće.\nPotrošači očekuju da tokom cele godine imaju dostupno voće i povrće vrhunskog kvaliteta. Zbog toga, dugotrajna zaštita, koju pruža Luna, osigurava stabilnost u poslovanju svim učesnicima u lancu proizvodnje i distribucije voća.\nLuna suzbija bolesti lista i ploda kao što su različite vrste pepelnica, Botrytis sp.,Sclerotinia sp., Monilinia sp., Venturia sp. i druge. Luna čuva list, stablo i plod.\nTranslaminarno delovanje, odlično usvajanje i dalje kretanje naviše (akropetalno) obezbeđuju odličnu zaštitu stabljike i listova. Takođe, zaštićeni su i netretirani delovi jer se Luna ravnomerno raspoređuje u novoizrasle listove i pupoljke putem ksilema. Nakon što prezime, zasadi će imati uspešan i zdrav start u proleće naredne godine.\nPrethodni tekstKako psi mogu da nanjuše korona virus\nSledeći tekstMeđunarodni festival cveća od 3. do 6. juna u Somboru


Kako se boriti protiv šimširovog moljca - Lepa&Srećna\nKako se boriti protiv šimširovog moljca\nŠta činiti kada gusenice šimširovog moljca, zaposednu vaše omiljeno žbunje i potpuno ga ogole? Nemojte odmah uzeti neki hemijski preparat, jer se i ekološkim metodama možete uspešno izboriti s larvama i leptirima…\nNeupadljivi moljac i njegove gladne gusenice briga su skoro svakog vlasnika šimšira orezanog loptasto, piramidalno ili u obliku žive ograde. Uvozom sadnica šimšira iz Azije u Evropu su donete i štetočine.\nMnogi hobi-baštovani potpuno su se predali pred invazijom gusenica i razmišljaju čak da se odreknu šimšira. Doduše, postoji alternativa, ali stvarna zamena šimšira u pojedinim baštenskim stilovima ne može se baš tako lako pronaći.\nVrsta ileksa (Ilex crenata) takođe dobro podnosi orezivanje, ali je znatno osetljiviji na mraz, potrebno mu je humusno zemljište i, ako se uzgaja u saksiji, mora se često zalivati.\nRedovan lov na gusenice moguć je samo kod manjih pojedinačnih primeraka šimšira. Za tretiranje cele žive ograde ili celih soliternih biljaka stručnjaci preporučuju hemijske i sintetičke proizvode. Pčelari i zaštitnici životne sredine s pravom ukazuju na to da preparati (Thiacloprid i Acetamiprid) ne mogu da se koriste u vreme letenja divljih i medonosnih pčela. Osim toga, nije razjašnjeno ni da li oni utiču na mrave i crvenoperke.\nPouzdan i ekološki način borbe sa ovom štetočinom omogućuju preparati na bazi Bacillus-thuringiensis (npr. Dipel, XenTari). Bacillus, koji nije štetan za ljude, ptice i korisne insekte uništava mlade gusenice već za nekoliko dana. Vodite računa o uputstvu za upotrebu. Biosprejevi od prirodnih ekstrakata indijskog drveta ne utiču na apetit gusenica, efekat je ipak sporiji i manje selektivan. Iako se često preporučuje uklanjanje štetocina aparatom pod pritiskom, izbegavajte ga jer ćete na taj nacin uništiti i korisne insekte.\nPogledajte u galeriji slika kako se se šimširov moljac razvija od proleća do kasne jeseni...


Sloboda Mićalović prvi put u spotu, za pesmu "Sloboda"! (VIDEO) | MONDOBA\nSloboda Micalovic prvi put u spotu za pesmu Sloboda VIDEO\nSloboda Mićalović prvi put u spotu, za pesmu "Sloboda"! (VIDEO) 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n27.03.2020. / 13:00\nAutor mondo.rs 27.03.2020. / 13:00\nBend E-Play predstavlja spot u kojem naslovnu ulogu tumači lepa glumica!\n"Prva asocijacija za poziv koji je usledio Slobodi je bilo njeno ime, koje je isto kao i ime naše pesme, ali nam je jako bilo važno to što je dobra glumica i ono što nosi svojim dosadašnjim radom. Jako je lepo sarađivati sa glumicom koja se i dalje razvija, koja je svakim danom sve bolja i bolja, i koja i dalje iskreno voli umetnost i veoma je za nju požrtvovana", kaže pevačica i basistkinja Maja Cvetković.\nMićalović, članovi benda Cvetković, gitarista Nemanja Velimirović i bubnjar Goran Ljuboja, pod palicom reditelja, kamermana i montažera Vuka Protića snimali su spot tokom januara u prostoru Muzeja grada Beograda u Resavskoj, gde se održava kulturna manifestacija Oktobarski salon, uz scenografiju rađenu sa ozbiljnom ekipom koja inače radi na filmovima.\n"Na kraju smo shvatili da ako bar nekome u ovakvom trenutku donesemo radosti za ova četiri minuta - mi smo nešto doprineli. A što se tiče same SLOBODE, tek sada u ovom trenutku (kada izlazimo iz kuće samo do prodavnice) vidimo njeno pravo značenje, ali nadam se da će biti svetlosti na kraju tunela. U ovom trenutku je jako važno da ostanemo samodisciplinovani i da ostanemo kod kuće", poručuje Cvetković.\nMaja E-Play je za MONDO rekla kako provodi dane tokom vanrednog stanja.\n"Što se tiče kako provodim ovo vreme veliki spas mi je što sam protekle nedelje bila preokupirana ovim spotom i što sam stalno za kompjuterom i telefonom... A kada pređem na instrument - komšije su na to već odavno navikle, kažu mi da im sada prija."


Rezervni Olofsfors eco track dijelovi za prodaju rezervni djelovi, šumarska oprema - Mascus Hrvatska\nVi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Šumarska oprema > Olofsfors > Olofsfors eco track\nRabljeni Olofsfors eco track rezervni djelovi\nOlofsfors ECO TRACKZemlja proizvodnje: RU\nOvdje je kompletna lista lista polovnih Olofsfors eco track rezervni djelovi za prodaju. Ako zelite da vidite neki oglas, kliknite na polje za potvrdu pored tog oglasa, dodajte ga u omiljene oglase ili ga uporedite sa nekim drugim oglasom. Ako zelite detaljniju pretragu, idite na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.


Strucna literatura iz oblasti prava, ekonomije, politickih i srodnih nauka :: Drustvena hronika ~ Obrazovanje ~ Zaposlenje ~ Finansije\nTema: Strucna literatura iz oblasti prava, ekonomije, politickih i srodnih nauka (Moderatori: Anea, cg_ac)\nTrenutno vreme je: 28. Maj 2018, 05:24:23\nTema: Strucna literatura iz oblasti prava, ekonomije, politickih i srodnih nauka (Pročitano 158600 puta)\nPoruka #60 09. Jul 2010, 01:15:48\nZa sve što se tiče stručne literature, knjiga i časopisa, bilo da se radi o domaćim ili stranim izdanjima, možete se obratiti BIFS-u. Ljudi će vam najbrže odgovoriti na zahtev gde ima, šta ima, po kojoj ceni i da li želite da to nabavite preko njih i da vam isporuče na kućnu adresu (uključujući i inostranstvo)!\nJako su ljubazni, pa će vas čak i uputiti na nekoga ko bi vam mogao pomoći u izradi seminarskih ili diplomskih radova na određenu temu, ko bi vam mogao uraditi prevod po prihvatljivoj ceni. . . Meni su čak pomogli da organizujem promociju u jednoj galeriji za prijateljicu koja je izdala knjigu!!! Od tada su mi vise prijatelji nego poslovni partneri! :flower:\nMožete ih kontaktirati na : bfsbooks@sezampro. rs\nana. booksandfriends@gmail. com\n+ 381 11 208-42-29\nNadam se da je informacija od pomoći. . .\nPoruka #61 08. Apr 2012, 16:57:48\nPozdrav svima, interesuje me je li ima neko knjigu Jovan Todorovic - Strategijski i operativni menadzement u pdf-u?\nPoruka #62 04. Jun 2012, 13:06:43\nCitat: harefks link=topic=189205. msg10382198#msg10382198 date=1333897068\nImam ja, javi se na e-mail seminarskidiplomski888@gmail. com\n« Poslednja izmena: 04. Jun 2012, 13:08:07 od Ljiljaljm »\nPoruka #63 28. Jun 2012, 00:07:08\nZanima me da li neko ima nesto od ovoga u .pdf formatu ili ako ne, gde ja to mogu da nadjem da kupim\n- Владимир Гоати- „политичке партије и политички системи“\n- ----- - „политичке партије и избори“\n- ----- - „изборно надметање у СРЈ 2000- 2003.“\n- Маријана Пајванчић- „речник основних појмова и термина о изборима“\n- Зоран Николић- чланак „облик из политичког понашања“ и „право и политика“ 2008, прво издање\n- Јасна Милошевић- „основни приступи у проучавању изборног понашања“, часопис Психологија, број 3, 1997.\n- Адв. Дејан Укропина- чланак, гласник адвокатске коморе Војводине- „заштита изборног права“\n- Слободанка Марков- „право гласа жена“\n- Зоран Стоиљковић- „партијски систем Србије“\n- Мирјана Касаповић- „изборни лексикон“\n- ЦЕСИД- пре 3 год.- лиц. за слободне изборе и демократију- препоруке за изборни закон о изборима у Србији\nPoruka #64 28. Jun 2012, 19:24:29\nPitajte sledeca pitanja, vase profesore ekonomije-prava (politicare), ali tek kada uzmete te vase "dilplome", jer postoji realna mogucnost da vas "uzmu na zub" zbog sabotaze: ) Nemojte gnjaviti profesora, kada uzmete tu "diplomu", da vam napise dobru preporuku u vezi posla, jer vas je pre toga dobro zatupio!\nZnaci, ovo pitajte: 1) Iz kog razloga studije ekonomije nisu zasnovane na naucnoj osnovi?\n2) Zasto se prica o otplati dugova i profitu, a sistem ne dozvoljava emisiju nekreditnog novca?\n3) Da li je moguce da kapitalizam uspe bez ubacivanja novog novca u sistem?\n4) Sta se desava sa zemljama koje teoretski otplate dugove, jer prakticno je nemoguce?\n5) Od kuda dolazi novac za kamate, ako one realno ne postoje? (Verovali ili ne, velikoj vecini ekonomista ovo nije jasno).\n6) Kako objasnjavate cinjenicu da, zemlje koje imaju veci izvoz od uvoza (trgovinski suficit), takodje gomilaju dug?\n7) Zasto, kada se posalje pismo, u obliku e maila, koji sadzi sav potreban materijal (a koji cu izneti i ovde), svim vodecim medijskim kucama, odgovarajucim ministarstvima, "intelektualcima" u sanu, niko ne smogne snage da odgovori na bilo koji nacin i sa bilo kakvim sadrzajem?\n« Poslednja izmena: 28. Jun 2012, 19:27:58 od 85Kristal »\nPoruka #65 01. Avg 2014, 19:48:23\nДа ли неко има Коментар Кривичног законика Републике Србије, З. Стојановић?\nИ ако неко зна да ми препоручи литературу која се тиче кривичних дела против изборног права и осталих политичких права?\nPoruka #66 25. Okt 2014, 23:19:19\nДа ли неко има књигу "БОТАНИКА" од проф. Момчила Којића, Софије Пекић и Зоре Дајић у пдф формату?\nPoruka #67 26. Okt 2014, 00:27:57\nCitat: alcatraz1389 25. Okt 2014, 23:19:19\nOznake: poboljsanje rusiji yaposlenje banaka politicki pravni rezultati srodnih e-knjige juzne\ndoktrine bezbednosti uprava muzike bezbjednosti drzave berzanskog pukovnik znacaj potrebna


VEST ZA PUNO SRCE SVIH GROBARA: Crno-beli su na ovo dugo čekali - Evrokup, Evroliga, Košarka\nVEST ZA PUNO SRCE SVIH GROBARA: Crno-beli su na ovo dugo čekali\nStrahinja Nikolić 28.03.2016., 20:08 12 Comments\nSumnje je sve manje, navijači Partizana će konačno dočekati ostvarenje sna.\nNakon što su košarkaši Partizana protekle sezone bili van evropskih takmičenja, dogodine će se ta situacija promeniti – crno-beli će igrati Evrokup!\nTo je potvrdio Mlađan Šilobad, u emisiji „Oko“ na RTS, gde je gostovao sa Miškom Ražnatovićem i Nebojšom Čovićem:\n– Bili smo na oba sastanka (Evroliga i FIBA, prim. aut.). Prilikom razgovora sa prvim čovekom Evrolige, Đordi Bertomeu nam je rekao da smo sigurni u Evrokupu, pošto Mega Leks sigurno neće igrati. Na sastanak FIBA smo otišli iz istog razloga, bili smo neizvesni, razmišljali smo isključivo na način da moramo igramo neko evropsko takmičenje, rekao je Šilobad.\nNjegove reči je, kao predstavnik Mega Leksa, potvrdio i Miško Ražnatović, nazvavši igranje Partizana u Evrokupu „dobrim po srpsku košarku“:\n– Želimo i na taj način da pomognemo, ipak je to u interesu srpske košarke.\nU okviru iste emisije, Nebojša Čović i Ražnatović potvrdili su da će Crvena zvezda igrati Evroligu, da Mega Leks sigurno neće, dok je Čović takođe rekao da je Crvena zvezda pregovarala o desetogodišnjem ugovoru sa Evroligom.\nevrokupKK PartizanMlađan ŠiboadPartizan\nPrethodna vest MENADŽERI TRLJAJU RUKE: Iz Zvezde pola miliona evra otišlo u džepove posrednika!\nSledeća vest KLINČ PRED KAMERAMA: Šilobad: Zbog vas je neregularno! Čović: Vi ne znate šta hoćete! (VIDEO)\n29.03.2016. at 13:06\nNema nista ni od evrokupa jer bi reprezentacija bila izbacena sa OI,tako da ce te igrati FIBA takmicenje ili kup Seje Kalaca.\n28.03.2016. at 23:16\nJa se ponadao Silobad odlazi… najnepotrebniji…beskorisniji covek u KK….\n28.03.2016. at 23:13\n28.03.2016. at 21:03\nZasto vise ne javljate sta radi Limoz,mozda im to napuni srce jos vise!!!\n28.03.2016. at 22:57\nBravo majstoreee a možda da napišu koliko je djoko salic dao poena u superkupu sela mataguže tek to će im dati povoda da se malo poraduju dali su jednog takvog igrača ej u prvu seosku opstinsku ligu crne gore zetski region\n28.03.2016. at 20:31\nZato treba Megu ugasiti…ovo je kriminal! Gde je tu sportski motiv? Misku su bitne samo pare a nase prvenstvo tek sada nema nikakav smisao\n28.03.2016. at 23:36\nA ovaj klempa reče da nisu hteli da igraju jer nema lova a sad može plaća se i onda Miško lova važna koja si ti kontra gora i od one na biciklu\n28.03.2016. at 20:19\nNije to neka bog zna kakva vest… Sledece sezone evroliga 100%\n28.03.2016. at 20:56\nAhahahahahahaha,cuj ovo,sledece sezone!!! 🙂\nsećaš li se one noci says:\n28.03.2016. at 22:52\nOpaaaa postadoste i vi kk sledeća sezona sve češće čujem kako izgovarate te dve reči lepo lepo sve ono što ste nama želeli vama se dogadja! !!!!\n29.03.2016. at 13:00\nNece biti ni sledece decenije,budi siguran u to.\nOstvarenje sna da igramo kup Bore Drljace?!HAHAH vi ste smesni\nMENADŽERI TRLJAJU RUKE: Iz Zvezde pola miliona evra otišlo u džepove posrednika!\nKLINČ PRED KAMERAMA: Šilobad: Zbog vas je neregularno! Čović: Vi ne znate šta hoćete! (VIDEO)


Javna glasila :: Praćenje propisa i javnih nabavki - 76 - 04.09.2015.\nList of articles in category 76/2015\nUREDBA o utvrđivanju Dugoročnog programa mera za sprovođenje odgajivačkog programa u Republici Srbiji za period 2015–2019. godine :\nUREDBA o izmenama i dopunama Uredbe o sadržini, načinu i postupku vođenja Registra mera i podsticaja regionalnog razvoja :\nODLUKA o obrazovanju Saveta za razvoj elektronskog poslovanja :\nODLUKA o izmeni Odluke o broju studenata za upis u prvu godinu studijskih programa osnovnih strukovnih, akademskih i integrisanih studija koji se finansiraju iz budžeta Republike Srbije za visokoškolske ustanove čiji je osnivač Republika Srbija u školskoj :\nREŠENjE o nastavljanju rada na položaju pomoćnika ministra pravde :\nREŠENjE o postavljenju vršioca dužnosti pomoćnika ministra finansija, 24 broj 119-9343/2015 :\nREŠENjE o postavljenju vršioca dužnosti pomoćnika ministra finansija, 24 broj 119-9341/2015 :\nREŠENjE o postavljenju vršioca dužnosti pomoćnika ministra finansija, 24 broj 119-9342/2015 :\nREŠENjE o postavljenju vršioca dužnosti pomoćnika direktora Poreske uprave u Ministarstvu finansija, 24 broj 119-9338/2015 :\nREŠENjE o postavljenju vršioca dužnosti pomoćnika direktora Poreske uprave u Ministarstvu finansija, 24 broj 119-9336/2015 :\nREŠENjE o razrešenju direktora Instituta za rehabilitaciju :\nREŠENjE o imenovanju vršioca dužnosti direktora Instituta za rehabilitaciju :\nREŠENjE o razrešenju dužnosti direktora Muzeja savremene umetnosti u Beogradu – Ustanove kulture od nacionalnog značaja :\nREŠENjE o imenovanju direktora Filmskog centra Srbije – Ustanove kulture od nacionalnog značaja :\nREŠENjE o dodeli novčane nagrade za sportske rezultate, 05 broj 661-9455/2015 :\nREŠENjE o dodeli novčane nagrade za sportske rezultate, 05 broj 661-9457/2015 :\nREŠENjE o dodeli novčane nagrade za sportske rezultate, 05 broj 661-9458/2015 :\nREŠENjE o dodeli novčane nagrade za sportske rezultate, 05 broj 661-9459/2015 :\nREŠENjE o dodeli novčane nagrade za sportske rezultate, 05 broj 661-9462/2015 :\nREŠENjE o upotrebi sredstava tekuće budžetske rezerve, 05 broj 401-9373/2015 :\nREŠENjE o upotrebi sredstava tekuće budžetske rezerve, 05 broj 401-9376/2015 :\nREŠENjE o upotrebi sredstava tekuće budžetske rezerve, 05 broj 401-9414/2015 :\nREŠENjE o upotrebi sredstava tekuće budžetske rezerve, 05 broj 401-9493/2015 :\nREŠENjE o upotrebi sredstava tekuće budžetske rezerve, 05 broj 401-9452/2015 :\nREŠENjE o davanju saglasnosti na Odluku o uspostavljanju saradnje između opštine Vrnjačka Banja, Republika Srbija i opštine Berane, Crna Gora :\nREŠENjE o davanju saglasnosti na Odluku o uspostavljanju saradnje između opštine Vrnjačka Banja, Republika Srbija i opštine Žabljak, Crna Gora :\nREŠENjE o davanju saglasnosti na Odluku o potvrđivanju programa saradnje između grada Beograda, Republika Srbija i Vlade Moskve, Ruska Federacija :\nREŠENjE o davanju saglasnosti na Odluku o raspodeli viška prihoda nad rashodima ostvarenog u Agenciji za lekove i medicinska sredstva Srbije u 2014. godini :\nREŠENjE o utvrđivanju javnog interesa za nepotpunu eksproprijaciju nepokretnosti ustanovljenjem prava službenosti prolaza u Vranju :\nODLUKA o izradi Strateške procene uticaja Prostornog plana područja posebne namene izvorišta vodosnabdevanja „Jelašnica” na životnu sredinu :\nODLUKA o izmenama Odluke o izradi Strateške procene uticaja Izmena i dopuna Prostornog plana područja posebne namene Nacionalnog parka Kopaonik na životnu sredinu :\nPRAVILNIK o načinu i postupku obračunavanja i plaćanja akcize na električnu energiju za krajnju potrošnju :\nPRAVILNIK o načinu vođenja posebne evidencije o licima osuđenim za krivična dela protiv polne slobode izvršena prema maloletnim licima :\nUPUTSTVO za utvrđivanje referentne i diskontne kamatne stope :\nODLUKA o prestanku funkcije sudije porotnika broj 740-03-884/2014-01 :\nODLUKA o prestanku funkcije sudije porotnika broj 740-03-1083/2014-01 :\nODLUKA o prestanku funkcije sudije porotnika broj 740-03-2219/2014-01 :\nODLUKA o razrešenju zamenika javnog tužioca u Osnovnom javnom tužilaštvu u Vranju :\nODLUKA o izdavanju bez naknade akcija III emisije, Privredno društva „Kikindski mlin” a.d. :\nJAVNI POZIV za upis akcija bez nadoknade, Privredno društva „Kikindski mlin” a.d. :\nJAVNI POZIV za upis besplatnih udela, Javno preduzeće za radio difuzne delatnosti „Radio Novi Bečej” :\nJAVNI POZIV za upis besplatnih udela, Javno preduzeće „Televizija Smederevo” :


Polovno grabulje za prodaju iz Italija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Gradjevinarstvo > Dodatna oprema > Grabulje > Italija\nPolovno grabulje iz Italija\nLista oglasa iz kategorije grabulje iz Italija. Mozete sortirati polovne grabulje po ceni, godini proizvodnje ili modelu.Koristite navigaciju na levoj strani da ubrzate pretragu. Mozete i prosiriti pretragu na oglase iz grabulje iz drugih zemalja.\nVTN VF12Opšte stanje (1-5): 5, Broj prethodnih vlasnika: 1, Odgovara sledećim mašinama: Escavatore 12/18 tonnellate, Oznaka CE: Da, Radni pritisak: 350, Zahtevani hidraulični protok: 100, Transportna težina: 1100, Zemlja proizvodnje: IT, Uslovi isporuke: FAS FOB CFR CIF EXW , Certifikati: CE\nMB Grapple Rotary Movement -G1500Poslednja inspekcija: Dicembre 2015, Opšte stanje (1-5): 4, Odgovara sledećim mašinama: Escavatori >20, Oznaka CE: Da, Radni pritisak: 140, Transportna težina: 2000, Zemlja proizvodnje: IT\nVTN FP25Opšte stanje (1-5): 4, Odgovara sledećim mašinama: Per escavatori da 28 a 35 Ton., Oznaka CE: Da, Zemlja proizvodnje: IT, Certifikati: CE


Siemens kupuje Mendix za 700 miliona dolara | PC Press\nSiemens kupuje Mendix za 700 miliona dolara\n2. avgust 2018. 5. avgust 2018. Marijana Pečić\nSiemens, nemački tehnološki gigant, objavio je da je kupio Mendix, popularnu platformu za razvoj „low-code“ aplikacije za 600 miliona evra (ili oko 700 miliona dolara). Mendix, koji je osnovan u Holandiji, a sada ima svoje sedište u Bostonu, nastaviće da radi kao i obično i zadržaće svoje ime, ali Siemens napominje da će takođe koristiti tehnologiju kompanije za ubrzanje sopstvenih ambicija u domenu cloud, IoT i digitalnog poslovanja kompanije.\nMendix servisi su već duboko integrisane u IBM-a, SAP-a i Pivotal cloud servise. Suosnivač i CEO kompanije Mendix, Derek Rus, napominje da su njegova kompanija i Siemens prvi put razgovarali o strateškom partnerstvu, ali kako su ti razgovori napredovali, dve kompanije su se okrenule ka dogovorima o akviziciji. Rus tvrdi da su vizije dve kompanije sasvim slične i da je Siemens posvećen ubrzanju rasta Mendix-a, proširivanju platforme kompanije i kombinaciji sa Siemens-ovim postojećim MindSphere IoT sistemom.\nTokom proteklih nekoliko godina, „low-code“ postaje sve popularniji pošto sve više preduzeća pokušava da omogući svim svojim zaposlenima da pristupe i koriste podatke koje oni sada čuvaju. Međutim, neće svaki zaposleni naučiti da programira, iako alati kao što su Mendix, K2 i drugi sada omogućavaju onima koji nemaju znanje iz programiranja da brzo izgrade aplikacije koje su uglavnom podržane bazom podataka.\nSiemens je objavio i novu strukturu kompanije, nazvana Vision 2020+, a ističe da je njen cilj da ojača svoj portfolio rasta kroz ulaganja u oblasti kao što su IoT usluge integracije. Mendix akvizicija je deo toga, ali sigurno ćemo uskoro videti nekoliko sličnih poteza. Pre ove akvizicije, Mendix je prikupio oko 38 miliona dolara od investitora kao što su Battery Ventures, Prime Ventures i HENQ Invest.\nTagovi: akvizicija, Cloud, IoT, kupovina, Low-code aplikacije, Mendix, Programiranje, Siemens\n← Replike kultnog HAL-9000 računara\nAMD u julu prodao više procesora nego Intel →


23-06-2019 18:44 Zanimljivosti\nPermafrost ili stalno zamrznuto tlo na u kanadskom delu Arktika počeo je da se otapa 70 godina ranije nego što je to prognozirano.\nNaučnici sa Univerziteta Aljaska Ferbenks zapanjeni su koliko je brzo niz neuobičajeno vrućih leta destabilizovao gornje slojeve ogromnih ledenih blokova koji su bili zamrznuti hiljadama godina. Smatraju kako je to znak da se globalne klimatske promene odigravaju brže nego što su to klimatolozi predvideli.\n- Ono što smo videli bilo je neverovatno. To pokazuje da je klima sada toplija nego u bilo kom drugom trenutku u poslednjih 5000 ili više godina - izjavio je geofizičar Vladimir Romanovski.\nNaučnike brine stabilnost permafrosta jer bi brzo topljenje moglo da oslobodi ogromne količine gasova koji će dodatno da ubrzaju globalno zagrevanje.\nUpozoravaju kako bi snažan porast u globalnoj temperaturi mogao da ugrozi održivost naše cele industrijske civilizacije.\n- Otapanje permafrosta jedna je od kritičnih tačaka početka klimatske katastrofe i događa se pred našim očima - rekla je DŽenifer Morgan, izvršna direktorka organizacije Grinpis internešenal.\n- Ovo prerano odmrzavanje jasan je signal da moramo da smanjimo emisije gasova staklene bašte i da to treba da učinimo odmah - dodala je.\nPročitajte OVDE na šta to stručnjaci veoma ozbiljno upozoravaju.\nIRAN OBJAVIO STROGO ČUVANU TAJNU: Presreli smo još jednu američku letelicu! (MAPA)


VIDEO: Rasprava Davora Dragičevića i Milorada Dodika na početku kampanje! - GlobalCir\nVIDEO: Rasprava Davora Dragičevića i Milorada Dodika na početku kampanje!\nPredsjednik bh. entiteta Republika Srpska i kandidat za člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik danas je u Banjaluci kratko razgovarao s Davorom Dragičevićem, čiji je sin David stradao u ovom gradu u martu tekuće godine.\nDavor Dragičević, otac stradalog mladića Davida, danas je centrom Banjaluke prošetao sam – noseći papir na kojem je pisalo ”Ko je ubio Davida Dragičevića”.\nDodik i kandidatkinja za predsjednicu Republike Srpske Željka Cvijanović zajedno su danas zalijepili prve predizborne plakate u Banjaluci.\nS natpisom „Ko je ubio Davida Dragičevića“ Davor je stajao u blizini funkcionera SNSD-a, a potom mu je prišao Milorad Dodik, koji je rekao da niko iz SNSD-a ne sprječava da se otkrije istina i niti je u svemu što se dešavalo u tom slučaju učestvovao.\nNabrojao je sve ono što je inicirano da se uradi kako bi se pomoglo Davoru Dragičeviću, koji je bio uključen i u istragu o smrti sina.\nDragičević mu je zamjerio što je za Davida rekao da je „narkoman i samoubica“, što je Dodik negirao.\n”Sve ćemo da dokažemo, ko su zločinci i ubice. Idemo do kraja Davide, niko se neće izvući. Zapamtite”, rekao je Dragičević.\nDodik je na to reagirao da njega nema potrebe niko da „izvlači“.\n”Neće mene niko izvlačiti, ja imam podršku naroda. I opet ću biti na tvojoj strani, da se nađe istina”, rekao mu Dodik.\nDragičević mu je, između ostalog, na to odgovorio:“Svi su pali na tvoja obećanja, Davor Dragičević neće“.\nMilorad Dodik je prethodno rekao novinarima da on nema nijedan problem što je Dragičević danas bio na mjestu gdje SNSD počinje kampanju, jer i oni žele da se dođe do istine u tom slučaju.\n”Ali, ovdje se radi o politizaciji i istragu treba da radi tužilaštvo, koje je jedino nadležno u tom slučaju”, rekao je Dodik.\nVjeruje, kaže, da će Dragičević otići na mitinge i drugih političkih partija.\nPLANIRALI U EVROPU RADI PROMOCIJE PALESTINSKOG PITANJA: Izrael porodici Ahed Tamimi zabranio putovanja u inostranstvo\nODAVDE SU KRENULE RATNE STRAHOTE: Čović u Ravnom ozvaničio kampanju HDZ-a


Novo: ZLATNO DOBA #5 | Forum Krstarice\nNovo: ZLATNO DOBA #5\n17.09.2009. u 16:22 - Novo: ZLATNO DOBA #5\nUskoro izlazi novi, 5. broj revije Zlatno doba. Ako sve bude u redu sa štamparijom u prodaji će se naći na beogradskom Salonu stripa od 24. septembra.\nU ovom broju izlaze dva humoristička stripa Radomira Perice - Put na Mesec i Novi Tarcan iz 1941. godine.\nProširila se i prodajna mreža, i Zlatno doba se sada može nabaviti u striparnicama Alan Ford i Darkvud i knjižarama Beopolis, B92 šop i Stubovi Kulture u Beogradu, u Klubu obožavalaca stripa i knjižarama Solaris i Ljubitelji knjige u Novom Sadu, knjižarama In buk u Šapcu, Teatar u Zrenjaninu i Vizantija na Palama.\n17.09.2009. u 17:10 - Novo: ZLATNO DOBA #5\nKakve ce biti cene??\n17.09.2009. u 20:28 - Novo: ZLATNO DOBA #5\nRadujem se sto zlatno doba idalje izlazi.\nZna li se mozda jel ce uskoro ici neki novi album, posto ste Breka uradili super?\nStrip Master: cena je 150 dinara pishe u desnom uglu na slici\n17.09.2009. u 22:59 - Novo: ZLATNO DOBA #5\nJeste, cena je odstampana gore desno - 150 din.\nBice jos albuma, samo prvo treba BREK-a malo postprodukcijski ispratiti, pa onda idemo dalje.\n17.09.2009. u 23:36 - Novo: ZLATNO DOBA #5\nOdlicno. Svaka cast, podrshka sa moje strane!\n18.09.2009. u 13:26 - Novo: ZLATNO DOBA #5\n19.09.2009. u 13:57 - Novo: ZLATNO DOBA #5\nPeti broj Zlatnog doba od danas je u prodaji u Klubu obožavalaca stripa, a od četvrtka na Salonu stripa u SKC u Beogradu i u striparnicama Alan Ford i Darkvud.\nU ovom broju objavljujemo prva dva stripa Radomira Perice, jednog od najtalentovanijih srpskih strip autora, koji su izašli u Mikijevom carstvu kada mu je bilo samo šesnaest godina. Prva tabla Pericinog Novog Tarcana izašla je 8. januara 1941. u 191. broju ovog lista. U ritmu od dve table nedeljno parodija mladog autora na Tarzana, tada možda i najpoznatijeg junaka popularne kulture, uspešno je nadomestila nedostatak Diznijevih i uopšte inostranih humorističkih stripova u Mikijevom carstvu. Stilizacija glavnih likova u stripu, pored Diznijevog, pokazuje i uticaj tada popularne junakinje stripa i animiranog filma Beti Bup (Betty Boop). Nekoliko nedelja kasnije ovaj strip je u celosti repriziran u 172. broju Plavog zabavnika.\nPo okončanju Novog Tarcana, Perica u 203. broju Mikijevog carstva od 19. februara započinje novi šaljivi strip pod nazivom Put na Mesec. Crtan u istom maniru, Put na Mesec ima istog glavnog protagonistu sada pod imenom Miki Morton, dok se psić Cule iz Novog Tarcana sada zove Riki. Sama radnja ovog stripa je parodija na Flaša Gordona (Flash Gordon) Aleksa Rejmonda (Alex Raymond). Takođe, zanimljivo je da se u ovom stripu pojavljuju brojni drugi popularni strip junaci čije je doživljaje mladi autor grozničavo pratio 1930-ih godina. Pericin Put na Mesec do sada je reprintovan samo jednom, u prvom broju beogradskog Malog zabavnika iz 1951. godine.


Vesti online / Sport / Košarka / NBA: San Antonio poveo u finalu Zapada protiv Oklahome\nNBA: San Antonio poveo u finalu Zapada protiv Oklahome\nKošarkaši San Antonija poveli su sa 1:0 u finalu plej-ofa Zapadne konferencije, pošto su prošle noći na svom terenu pobedili Oklahomu sa 122:105.\nRasel Vestbruk i Tim Dankan\nTim Dankan predvodio je San Antonio do pobede sa 27 poena i sedam skokova, Manu Đinobili ubacio je 18, Kavi Leonard i Deni Grin po 16 poena, dok je Toni Parker dodao 14 poena i 12 asistencija. U ekipi Oklahome najefikasniji je bio Kevin Durent sa 28 poena, devet skokova i pet asistencija, a Rasel Vestbruk dodao je 25 poena i sedam skokova. Derek Fišer ubacio je 16, a Redži Džekson 13 poena.\nTander je igrao bez Serža Ibake koji je povredio list u šestoj utakmici polufinala protiv Los Anđeles Klipersa i propustiće ceo plej-of. Oklahoma je nešto manje od pet mimuta pre kraja utakmice vodila sa 78:77, ali su se Sparsi odlepili serijom od 10 uzastopnih poena i tu prednost su sačuvali do kraja. Sparsi su 10. put uzastopno pobedili u prvoj utakmici u doigravanju i nedostaje im jedna kako bi izjednačili rekord Čikago Bulsa koji su to uspeli između 1996. i 1998. godine.\nDruga utakmica igra se u sredu, a domaćin će ponovo biti San Antonio.\nKOŠARKA San Antonio poveo sa 3:2 protiv Oklahome u finalu Zapada\nKOŠARKA NBA: Vestbruk vodio Oklahomu do pobede\nKOŠARKA NBA: Pobede Oklahome, Milvokija, Finiksa i Čikaga\nKOŠARKA NBA: Pobede San Antonija, Oklahome i Indijane


Umro je vajar i slikar Stevan Bodnarov - Fondacija Srpski legat\n20 maj 2021 MK\nPošto mu je jedna portretna bista bila primećena, izlagao je na Izložbi novosadskih gimnazijalaca 1925. godine i uz dobijenu stipendiju stupio u Umetničku školu u Beogradu, gde je prvo učio vajarstvo kod Palavičinija, pa potom i slikarstvo kod Milovanovića. Od 1930. godine je počeo da izlaže na prolećnim i jesenjim izložbama u Beogradu, a prvu samostalnu je priredio 1933. u Ratničkom domu.\nSledeće godine je, kao stipendista francuske vlade, otišao na dalje školovanje u Pariz, gde je takođe više puta izlagao svoja dela. Tokom Drugog svetskog rata je, zbog učestvovanja u NOP-u, od 1942. do 1944. godine, bio zatvoren u Banjičkom logoru.\nNakon rata je nastavio da slika i vaja, kao i da izlaže svoja dela. Bio je predstavnik realističkog izraza, istakavši se pre svega kao portretista i autor mnogih javnih spomenika, među kojima su bista Dimitrija Tucovića, Spomenik streljanima u Jajincima, Grobnica narodnih heroja na Kalemegdanu i drugi, dok se poslednjih godina prilično bavio i minijaturom.\n1927. godine rođen je slikar Kosta Bradić;


U Galeriji Narodnog univerziteta izložba mladih vranjskih umetnika - JUGPRESS\nIzložba naslovljena „Prostor živi dva sprata niže“, koju priređuju Jovana Mitrović i Dušan Jovčić, mladi umetnici iz Vranja biće otvorena, večeras, u Galeriji Narodnog univerziteta.\nOrganizatori izložbe ističu da Dušan i Jovana u svojim delima otvaraju prostore u kojima se pronalaze na putu ka sebi i suštini. Na prvi pogled u tom hodu oni su dosta slični, a opet jako različiti.\n„Dušan Jovčić, crtežima i slikama pokazuje kuće, dvorišta, ulice, zgrade koje kao da su pred nama, one su stvarne. Imamo osećaj da hodamo sa njim tim predelima iako kao utisak preovladava samoća. Jovana Mitrović, grafikama i kolažima kao da spaja dimenzije, enterijere, eksterijere otvarajući portale pred nama. U nekim segmentima, to je realno, a opet nadrealno, prostor u prostoru“, napisala je u recenziji akademska slikarka Vesna Marinković Stanković.\nOtvaranje izložbe je najavljeno za 19 sati.\nPostavka će ljubiteljima likovne umetnosti biti dostupa do 9. jula.


Vladi TK predložene mjere za poboljšanje stanja u privredi\nNaslovnica NAJNOVIJE Privreda Vladi TK predložene mjere za poboljšanje stanja u privredi\nTuzla – Upravni odbor Kantonalne privredne komore Tuzla upriličio je danas u proširenom sazivu sa premijerom i članovima Vlade Tuzlanskog kantona tematsku sjednicu pod nazivom „Prijedlog mjera za poboljšanje stanja u privredi Tuzlanskog kantona“.\nCilj sjednice jeste da Vlada Tuzlanskog kantona posluša prijedlog mjera privrednika sa područja Tuzlanskog kantona, kako bi se radilo na tim inicijativama u cilju poboljšanja privrednog ambijenta.\n– Današnji sastanak je da poslušamo privrednike i njihove inicijative u kontekstu ispunjenja ciljeva i politika Vlade Tuzlanskog kantona. Zamolili smo privrednike da za današnji sastanak, respektujući postojeće stanje u kojem se nalazi ovaj kanton, predlože konkretne inicijative za koje misle da su najvažnije – izjavio je premijer Tuzlanskog kantona Bahrija Umihanić.\nKazao je da će Vlada zajedno sa privrednim udruženjima, a posebno sa privrednicima Tuzlanskog kantona, raditi u cilju poboljšnja poslovnog ambijenta i zapošljavanja u privredi.\n– Od privrednika očekujemo one inicijative koje oni prepoznaju da su najvažnije i inicijative za promjenu zakonskih propisa koji se odnose na poboljšanje poslovnog ambijenta za domaće i inostrane investitore. Time bi pojačali dinamiku novih biznisa, a sa druge strane u postojećim biznisima bi pomogli da se razvijaju i rastu – naglasio je Umihanić.\nNa današnjoj sjednici su pred premijerom i članovima Vlade Tuzlanskog kantona predstavljeni prijedlozi mjera koje se odnose na razvojne projekte privrede Tuzlanskog kantona\nTakođer je naglašen i značaj realizacije projekta „Kupujmo domaće.“\n– Prije svega, cilj nam je povećanje zaposlenosti i kapitalnih investicija u drvnoj i metalnoj industriji, te pokretanje velikih investicionih projekata – istaknuo je predsjednik Kantonalne privredne komore Tuzla Nedret Kikanović.


Objavljen snimak američkih zračnih napada u Iraku - Kamenjar\nObjavljen snimak američkih zračnih napada u Iraku\nDva borbena zrakoplova F/A-18 bombardirala su položaje militanata Islamske države Irak i Levant (IDIL) s kojih su topovima gađali položaje kurdskih snaga.\nGlasnogovornik Pentagona John Kirby kazao je da su borbeni zrakoplovi izbacili laserski navođene bombe težine 250 kilograma na ciljeve. Napadi su odobreni u četvrtak navečer kako bi se zaštitili civili koji su zarobljeni u brdima bez hrane i vode. Također, cilj je zaštititi američko osoblje u Iraku i humanitarne radnike u Sinjar planini.\nDesetine tisuća članova Jezida napustilo je svoje domove u gradu Sinjar i pobjeglo u brda i planine kako bi se spasili. Među njima je veliki broj žene i djece koji su na rubu smrti jer nemaju namirnica ni pitke vode.\nAmerički zrakoplovi bacili su danas iz zraka nekoliko desetina paketa hrane i pitke vode na to područje, no to nije dovoljno.\nNjemačka je podržale zračne napade koje SAD izvode u Iraku jer smatraju da je to što pripadnici IDIL-a čine na rubu genocida. Isto je danas izjavio i sekretar SAD-a John Kerry do kojeg su došli i vapaji Kurda za pomoć.\nPapa Franjo poslao je svog predstavnika u Irak kako bi pokazao solidarnost s kršćanima koji su bili prisiljeni da napuste svoje domove zbog IDIL-a. Kardinal Fernando Filoni kazao je kako je njegova misija duhovno pomoći ljudima koji su u teškoj situaciji.\n[su_youtube url=”http://www.youtube.com/watch?v=qs_JrwGXC9c#t=21″ width=”640″ height=”340″][vsw id=”Bw88Nnat9fM” source=”youtube” width=”620″ height=”450″ autoplay=”no”][/su_youtube]\nPovezani sadržaj:(VIDEO) Žustra raspravaganga i bećaracKlasićzng\nAntijunaci 2018: Prosvjetitelj Butković, apostol Klasić i Kazini boksači


Belgijski bend „Intergalactic Lovers“ prvi put u Srbiji\nBelgijski indi rok bend „Intergalactic Lovers“ nastupiće 2. novembra u Centru za kulturu „Božidarac“, u okviru festivala „Vračar Rocks“, a dan ranije predstaviće se novosadskoj publici u pabu „Lazino tele“, najavila je koncertna agencija „RockSvirke“.\n„Intergalactic Lovers“ čine harizmatična pevačica Lara Šedraui, Brendan Korbi (bubnjevi), Marten Hajgens (gitara) i Raf De Mej (bas gitara), a njihovu muziku porede sa Feist, PJ Harvey i Yeah Yeah Yeahs.\nBend je osnovan 2008. godine pod imenom „Free Zamunda“, ubrzo su promenili ime i već sledeće godine pobedili na na takmičenjima „Oost-Vlaams Rockconcours“ i „Rock Rally De Beloften“.\nPrvi uspešni singl „Fade Away“ bio je vrlo slušan na belgijskim radio stanicama Studio Brušel i Radio 1, nakon čega je usledio „Delay“ koji je zauzeo prvo mesto uticajnog belgijskog radija De Afrekening.\nDebi album „Greetings & Salutations“ objavili su 2011. Iste godine „Intergalactic Lovers“ su dobili nagradu muzičke industrije za najbolji bend u usponu, a album je sa odličnim kritikama bio na vrhu top lista nedeljama i dostigao zlatan tiraž.\nNastupali su u Teksasu, Torontu, Japanu, a prošle godine su izdali novi album „Little Heavy Burdens“ za koji kažu da je „atmosferičan, melanholičan i terapeutski“.\n„Najlepši kompliment dobili smo od kritičara koji je rekao da je naš zvuk bezvremeni“, izjavio je jednom prilikom De Mej.\nUlaznice za njihov beogradski koncert prodaju se putem Eventim-a, Gigstix-a, DD Tickets-a, kao i u prodavnici „Felix“ (TC Sremska) po ceni od 400 dinara, dok će na dan koncerta koštati 600 dinara.


Mexx Pure W edt 50ml tstr - ParfemShop\nMexx Pure W edt 50ml tstr\nMexx Mexx Pure W edt 50ml tstr\nMexx lansira novi mirisni duo Mexx Pure, u leto 2012. godine. Talas svežine, energije i autentičnih nota karakterišu oba Mexx Pure izdanja. Mexx Pure for Her u visokim notama poklanja razigrane note nara. Nežno srce miluje aromama lotosa i cvetovima tiare, dok harmonična osnova mazi toplim i senzualnim notama sandalovine i vanile.\nMexx Energizing 2013 M edt 30ml\nMexx City Breeze 2017 M 75ml deo\nMexx Perspective M edt 30ml


Prvo zasjedanje Svjetskog bošnjačkog kongresa 29. decembra - Klix.ba\nPrvo zasjedanje Svjetskog bošnjačkog kongresa 29. decembra\n20.12.2012. u 17:25\nIzborna skupština Svjetskog bošnjačkog kongresa (SBK) i prvo zasjedanje kongresa bit će održani u Sarajevu 29. decembra u prostoru Doma mladih u Skenderiji.\nNa zasjedanju bit će predloženo na usvajanje više programskih dokumenata, između ostalih i programska povelja u kojoj su naznačeni principi i okvir rada Svjetskog bošnjačkog kongresa.\nTakođer SBK radi ostvarivanja svojih programskih načela formirat će više odbora kojim će se vršiti koordinacija i realizacija programskih zadataka, saopćio je Organizacioni odbor SBK-a.


Idealan Poklon :: Uslovi korišćenja\nHvala sto ste posetili naš sajt.\nPristup, kao i korišćenje našeg internet sajta www.idealanpoklon.rs (u daljem tekstu: internet sajt) podleže ovim uslovima korišćenja i važećim zakonskim propisima koji uređuju ovu oblast. Pristupom i korišćenjem internet sajta, prihvatate bez ograničenja uslove korišćenja. Pristupom i korišćenjem internet sajta, potvrđujete da ste pročitali, razumeli i prihvatili uslove korišćenja (u daljem tekstu: uslovi) i da se slažete da ste obavezni da poštujete ove uslove i propise u skladu sa zakonom Republike Srbije kao i u skladu sa međunarodnim propisima vezanim za ovu oblast.\nUkoliko niste saglasni sa uslovima, najljubaznije Vas molimo da ne koristite naš internet sajt.\nInternet sajt www.idealanpoklon.rs je vlasništvo firme Diker doo iz Beograda.\nNije dozvoljeno preuzimanje, slanje, kopiranje, štampanje, prikazivanje, reprodukovanje, oglašavanje, prenos i distribucija informacija sa ovog internet sajta u komercijalne svrhe, bilo kog njegovog dela ili u celosti, bez prethodne pismene dozvole od strane Diker doo Beograd.\nPrilikom kupovine je neophodno da nam ostavite vaše podatke ime i prezime, adresu stanovanja, mesto i poštanski broj, Vašu e-mail adresu i kontakt telefon. Ukoliko vršite porudžbinu kao pravno lice potrebni su nam pored gore navedenog i podaci pravnog lica a to su: naziv pravnog lica, pib i matični broj. Uz pomoć tih podataka Prodavac će biti u mogućnosti da Kupcu isporuči kupljenu robu. Trenutni status kupovine Kupac može da proveri pod uslovom da se registrovao i ima kreiran korisnički nalog kome pristupa uz pomoć korisničkog imena i lozinke.\nUkoliko ste se odlučili da plaćanje izvršite platnom karticom treba da znate sledeće:\nprilikom unošenja podataka o platnoj kartici, poverljive informacije se prenose putem javne mreže u zaštićenoj (kriptovanoj) formi upotrebom SSL protokola i PKI sistema, kao trenutno najsavremenije kriptografske tehnologije. Sigurnost podataka prilikom kupovine, garantuje procesor platnih kartica (Raiffeisen banka) pa se tako kompletni proces naplate obavlja na stranicama banke. Niti jednog trenutka podaci o platnoj kartici nisu dostupni našem sistemu kao i nikom od naših zaposlenih..\nSa svim prikupljenim podacima ćemo se ophoditi shodno politici privatnosti koju možete pogledati klikom ovde.\nKupac ima mogućnost da prosleđuje svoje porudžbine bez registracije ili sa registracijom.\nPodatke Kupca unete prilikom registracije se čuvaju u bazi, tako da prilikom sledeće porudžbine Kupac mora uneti samo korisničko ime(mail adresu) i lozinku (koju je sam kreirao).\nUkoliko kupac ipak ne želi da se registruje, prilikom svake sledeće kupovine mora da unosi kompletne podatke.\nDiker doo vrši predugovorno obaveštavanje sa specifikacijom i cenom proizvoda kao i svih troškova vezanih za isporuku a sve u skladu sa Uslovima korišćenja sajta www.idealanpoklon.rs\nZadržavamo pravo da u slučaju da postoji izvesna kontradiktornost ili nejasnoća u registrovanim podacima Kupca ili narudžbenici pre dalje obrade iste, izvršimo proveru u cilju potvrde podataka koje je Korisnik naveo prilikom kupovine, da kontaktiramo Kupca e-mailom ili telefonskim putem radi ispravljanja istih i što efikasnije realizacije isporuke naručenih proizvoda. Ukoliko ne dobijemo potvrdu o porudžbini od strane kupca telefonskim putem (osim ako nije navedeno da kupac ne želi da ga kontaktiramo telefonom) nećemo poslati poručene artikle sve dok ne ostvarimo kontakt sa kupcem kako bi potvrdili verodostojnost porudžbine.\nProizvodi koje Kupac stavi u korpu u procesu kupovine nisu rezervisani. Može se desiti da dok Vi razgledate sajt neko izvrši porudžbinu istog artikla pre Vas. U periodu između stavljanja proizvoda u korpu i potvrde kupovine postoji mogućnost da količine proizvoda više nisu dostupne putem ove usluge o čemu će Kupac biti obavešten. Proizvod je rezervisan tek nakon potvrde narudžbine od strane Prodavca.\nCene proizvoda su izražene u dinarima i uključuju PDV. Na sajtu imate mogućnost da prikaz cena promenite u EUR čiji se kurs dnevno ažurira po zvaničnom kursu Narodne banke Srbije.\nUkoliko se isporuka robe vrši izvan Srbije cena robe će se na poslednjem koraku porudžbine u samoj korpi umanjiti za PDV (porez) tako da kupac iz inostranstva plaća iznos bez poreza.\nProizvodi su podložni promeni cena sve do potvrde kupovine, odnosno porudžbine.Ne odgovaramo za eventualno pogrešno iskazane cene na sajtu.\nU cenu samog artikla iz ponude nije uključena cena dostave, koja pada na teret Kupca.\nCena dostave je informativnog karaktera i zavisi isključivo od trenutno važećeg cenovnika kurirske službe koju ste odabrali.\nNe snosimo odgovornost za pogrešno iskazanu cenu dostave prilikom porudžbine.\nOmogućili smo Vam vše naćina plaćanja\nUplatnicom koju dobijate u elektronskoj formi na mail adresu koju ste ostavili prilikom registracije.\nPouzećem - prilikom prijema kuriru koji Vam isporučuje paket dajete i novac.\nKarticom - uplatu možete izvršiti direktno na našem sajtu.\nPouzećem ( čekovima na rate) - ukoliko postoji ta opcija plaćanja u nekom promotivnom periodu ili za odredjene artikle.\nLično ( gotovinski, karticom, čekovima) - ukoliko želite da nas posetite u našem izložbenom salonu U Beogradu na adresi Sinjska 39.\nIzabrali smo partnere za dostavu pošiljaka u Srbiji City Express i Post Expres, ukoliko se pošiljka isporučuje u inostranstvu (u preko 240 zemalja širom sveta) za to je zadužen trenutno samo Post Export.\nVama smo ostavili mogućnost da prilikom poručivanja robe sami odaberete sa kojom kurirskom službom želite da Vam se dostave poručeni artikli.\nTroškove isporuke snosi kupac, a po zvaničnom cenovniku kurirskih službi sa kojim Diker doo ima zaključen ugovor.\nIsporuke se vrše svakog radnog dana. Ako je porudžbina izvršena preko vikenda (subota i nedelja) ili tokom praznika slanje pošiljke se vrši prvog sledećeg radnog dana.\nDa bi se ispunilo pravo na reklamaciju nephodno je uz proizvod upakovan u orginalnu ambalažu priložiti i kopiju računa odnosno priznanicu o isporuci primljenu od kurirske službe kojom se potvrđuje kupovina proizvoda a koji je predmet reklamacije.\nKupac ima pravo na podnošenje prigovora u skladu sa odredbama Pravilnika o postupku i načinu rešavanja reklamacija kupaca na robu kao i u skladu sa Zakonom o zaštiti potrošača.\nSvoj zahtev za reklamaciju na proizvode kupljene kod nas može prijaviti popunjavanjem elektronske forme na kontakt stranici najkasnije 14 dana od datuma isporuke porudžbine. Obavezan deo sadržine Zahteva za reklamacije jeste i popunjen\nOBRAZAC ZA ODUSTAJANJE OD UGOVORA (preuzmi obrazac)\nKupac ima pravo da otkaže ugovor o kupovini po pravilima Diker doo koji su navedeni u Uslovima korišćenja internet sajta.\nDiker doo garantuje povraćaj novca za osnovanu reklamaciju koja je u skladu sa uslovima reklamacionog procesa navedenim u Uslovima korišćenja.\nU slučaju vraćanja robe i povraćaja sredstava kupcu koji je predhodno platio nekom od platnih kartica, delimično ili u celosti, a bez obzira na razlog vraćanja, Diker doo je u obavezi da povraćaj sredstava vrši isključivo preko VISA, EC/MC i Maestro metoda plaćanja, što znači da će banka na zahtev prodavca Diker doo obaviti povraćaj sredstava na račun korisnika kartice.\nSkrećemo vam pažnju da artikal koji je predmet reklamacije po bilo kom osnovu mora biti vraćen u orginalnoj ambalaži i zaštićen tako da ne dođe do oštećenja prilikom manipulacije u transportu.\nSve navedene reklamacije ukoliko je proizvod bio neadekvatno upakovan i oštećen potpuno ili delimično u toku transporta, neće biti uvažene već vraćene kupcu o njegovom trošku.\nDiker doo se trudi da informacije na sajtu budu tačne i da ih redovno ažurira, usled velike i česte promene sadržaja sajta moguća su manja odstupanja podataka predstavljenih na sajtu IdealanPoklon.\nSkrećemo Vam pažnju da ne odgovaramo za eventualne greške u ceni, opisu, karakteristikama i posebno fotografijama artikala što se odnosi na boju koja se može razlikovati u odnosu na veličinu i rezoluciju monitora sa kog razgledate naš sajt.\nVAŽNO: UPOTREBOM OVOG INTERNET SAJTA POTVRĐUJETE DA STE PROČITALI, RAZUMELI I PRIHVATILI SVE NAVEDENE USLOVE KORIŠĆENJA I SLAŽETE SE DA STE OBAVEZNI DA IH POŠTUJETE, KAO I SVE DRUGE PRIMENLJIVE ZAKONE I PROPISE.\nKUTIJA PLATNENA BEŽ-CRNA SA MAŠNOM S/3


Međunarodni festival animiranog filma "Banjaluka 2021" od 24. oktobra\nFoto: Promo | Međunarodni festival animiranog filma "Banjaluka 2021" od 24. oktobra\nMilan Rakulj 19.10.2021 19:00\nOvogodišnje, 14. izdanje Međunarodnog festivala animiranog filma, kako su saopštili organizatori, biće održano od 24. do 28. oktobra u banjalučkom "Cineplexxu Palas". Žiri ovogodišnjeg festivala čine: Milan Trenc (Hrvatska), Igor Đurić i Drago Vejnović (Bosna i Hercegovina).\n"Na konkurs Međunarodnog festivala animiranog filma 'Banjaluka 2021' pristiglo je ukupno 560 animiranih filmova iz 39 država svijeta. U Takmičarski program ušla su 42 filma, Dječji takmičarski 11, progam "Panorama" 22 i "Ex-YU panorama" 11. Najviše filmova je pristiglo iz Francuske, Poljske, Rusije, Španije i Hrvatske", saopštavaju organizatori ovog festivala.\n"Iz Bosne i Hercegovine nalazi se jedan film u Takmičarskom programu - diplomski film 'Točak života' Tamare Maksimović. Biće prikazana i tri prateća programa: izbor animiranih filmova iz Takmičarskog programa Festivala animiranog filma u Štutgartu 2021, retrospektiva animiranih filmova Vatroslava Mimice i program pod nazivom 'Kamera, animacija, režija - Ernest Gregl' posvećen nedavno preminulom trik-snimatelju legendarne zagrebačke škole animiranog filma", javili su organizatori Međunarodnog festivala animiranog filma.\nOd promocija i predavanja, ističu, biće upriličen prikaz najnovijih strip-izdanja "Devete dimenzije" iz Banjaluke i predavanje "Scenografija u lutka-animiranom filmu" Damira Šuše iz "Zagreb filma".\nMeđunarodni festival animiranog filma Banjaluka Svjetska animacija


Direkcija za evropske integracije : Pristupanje Evropskoj uniji podržava 78 posto građana BiH | Kliker.info\nDirekcija za evropske integracije : Pristupanje Evropskoj uniji podržava 78 posto građana BiH\nRezultati istraživanja javnog mnijenja koje je Direkcija za evropske integracije provela u prvom tromjesječju ove godine, a Vijeće ministara BiH o tome danas prihvatilo informaciju, pokazalo je da, ako bi sutra bio referendum s pitanjem “Da li podržavate ulazak BiH u EU”, 78 posto građana BiH glasalo bi potvrdno.\nStvaranje većeg broja kvalitetnijih radnih mjesta i garancija trajnog mira i stabilnosti glavni su razlozi koji bi građane opredijelili da glasaju za članstvo BiH u EU. Istovremeno, oni koji bi glasali protiv, to bi učinili jer vjeruju da bi članstvo u EU stvorilo veće troškove života i povećalo poreze, te dovelo do gubitka kulturne raznolikosti.\nUkoliko se potencijalno referendumsko opredjeljenje posmatra kao podrška procesu integrisanja, ona bilježi pad za sedam posto u odnosu na istraživanje iz 2014. godine.\nU poređenju sa prošlogodišnjih 67 posto, u ovogodišnjem istraživanju čak 85 posto ispitanika smatra da reforme u BiH treba provoditi i bez da su uslov za članstvo u EU, odnosno prvenstveno zbog stvaranja boljih uslova života u BiH.\nMeđu prioritetnim reformama građani su izdvojili borbu protiv korupcije, smanjenje poreskih opterećenja na rad i uklanjanje prepreka zapošljavanju. Najvećim preprekama integraciji u EU, građani smatraju nespremnost na promjene, politizaciju procesa integrisanja i politiku uslovljavanja koju EU provodi prema BiH.\nKao i prethodnih godina, većina ispitanika informacije o procesu integrisanja dobija posredstvom TV programa i interneta, a finansijska pomoć EU je i dalje najinteresantnija tema. Trećina ispitanika je mišljenja da BiH već pregovara o članstvu u EU. Istovremeno, dvije trećine njih smatra da članstvo BiH u EU nema alternativu. Istraživanje je provedeno CATI metodom na reprezentativnom broju ispitanika u čitavoj BiH, saopćeno je iz Direkcije za evropske integracije BiH .


Norveška novčano nagrađuje napore Indonezije da smanji krčenje šuma i emisije ugljen-dioksida! | Energetski portal Srbije\n19.02. 2019 Vesti | Svet | Održivi razvoj\nIndonezija je saopštila da je tokom 2017. godine umanjila proizvodnju štetnih gasova i krčenje šuma. Iako je dostignuće samo po sebi pohvalno, ono za Indonežane pored zdravijeg prirodnog okruženja povlači i novčanu dobit – nakon što brojke budu nezavisno analizirane, Norveška će ovoj ostrvskoj azijskoj zemlji isplatiti za oko 4,8 miliona tona ugljen-dioksida.\nFoto-ilustracija: Unsplash (Omer Rana)\nIndonezija i Norveška su 2010. sklopile partnerstvo za borbu protiv klimatskih promena i očuvanje šumskih kapaciteta.\nNorveška međunarodna inicijativa za klimu i šume sklopljena sa Indonezijom je podeljena u nekoliko faza. Prve dve su bile usmerene na izmenu nacionalnih zakonodavnih propisa i okvira kako bi se zaustavila seča drveća. Okosnica treće faze je upravo naplata dela sniženih emisija ugljen-dioksida.\nNordijci su obećali da će, u skladu sa postignutim rezultatima, saborcima iz Azije pružiti finansijski podstrek u iznosu od gotovo jedne milijarde evra (više od 883 miliona evra). Oko 13 odsto obećanih sredstava do sada je utrošeno na pomoć u procesu unapređivanja indonežanskog zakonodavstva na polju ublažavanja klimatskih promena i deforestacije. U nekoliko prethodnih godina, vlasti su uvele nekoliko korektivnih mera, kao i zabranu uništavanja prašuma i tresetišta.\nIndonežani su prvi put u toku višegodišnje saradnje dve zemlje ostvarili pravo na isplatu za smanjeni nivo ispuštanja zagađujućih materija u atmosferu.\n„Odvažne mere rezultovale se značajnim smanjenjem krčenja drveća, razaranja šumskih potencijala i emisija gasova sa efektom staklene bašte“, kazala je ovim povodom ministarka životne sredine i šuma Indonezije Siti Nurbaja Bakar, izraživši zadovoljstvo sporazumom o podsticajima na bazi ostvarenih rezultata.\nNjen kolega iz Skandinavije Ula Elvestuen, zadužen za klimu i životnu sredinu Norveške, takođe smatra da su smele reforme urodile plodom. „U slučaju daljeg pada rašumljvanja, spremni smo da povećamo godišnje isplate kako bismo nagradili uspeh Indonezije i podržali njen trud“, zaključio je Elvestuen.\nIndonezijom se prostire treća najveća tropska prašuma. Ova država se svrstava među najveće svetske proizvođače štetnih gasova usled seče drveća i upropaštavanja tresetnih staništa. Indonezija je pred sebe postavila ambiciozni zadatak da do 2030. emisije smanji za 41 odsto. U ovoj nameri joj, pored Norveške, podršku pružaju i mnogi drugi međunarodni partneri.\nSuzbijanje krčenja šuma smatra se ključnim faktorom za ostvarivanje ciljeva postavljenih u Pariskom sporazumu o klimi kako bi se porast temperature ograničio na ispod 2 stepena u poređenju sa predindustrijskim dobom. Norveška neće koristiti smanjenja emisija iz Indonezije da bi izvršila svoje klimatske obaveze.


130 godina Narodne banke Srbije 1884-2014\n2014, vol. 43, br. 3, str. 138-151\n130 years of the National Bank of Serbia 1884-2014\nŠojić Milan, Hinić Branko\nDirektorat za ekonomska istraživanja i statistiku, Narodna banka Srbije\ne-adresa: milan.sojic@nbs.rs, hinic@nbs.rs\nKljučne reči: Narodna banka; Srbija; Jugoslavija; jubilej; 130. godišnjica; Zakon o Privilegovanoj Narodnoj banci Kraljevine Srbije; 28 guvernera; monetarna politika; devizna politika; niska inflacija; finansijska stabilnost\nKeywords: National Bank; Serbia; Yugoslavia; jubilee; 130th anniversary; Law on the Privileged National Bank of the Kingdom of Serbia; 28 governors; monetary policy; foreign exchange policy; low inflation; financial stability\nNarodna banka Srbije, kao jedna od najznačajnijih državnih institucija u Republici Srbiji, ove godine slavi veliki jubilej, 130 godina od početka rada. Osnovana je kao 16 centralna banka u svetu domaćim akcijskim kapitalom. Otpočela je sa radom 2. jula 1884. godine, na osnovu Zakona o Privilegovanoj Narodnoj banci Kraljevine Srbije, koji je donet 6. januara 1883. godine, a objavljen je 19. januara iste godine u 'Novinama Srpskim'. Pre toga, novčani sistem je u Srbiji uređen Zakonom o kovanju srebrnog novca, koji je donet 1873. godine i kojim je dinar bio jedino zakonsko sredstvo plaćanja. Zakonom o Privilegovanoj Narodnoj banci Kraljevine Srbije iz 1883. godine, njena uloga je definisana na sledeći način: 'U cilju da se jeftinim kapitalima i dobro uređenim kreditom, trgovina i radinost u Kraljevini Srbiji unapredi, Kraljevska se Vlada ovlašćuje da na osnovima koji su ovim zakonom propisani, ustanovi Narodnu banku.' Početna kamatna stopa Narodne banke za eskontovanje menica je bila niska i stabilna i iznosila je 5,5%, a za zajmove na zaloge (lombardna stopa) 6,5% godišnje. Te stope su sve do 1941. godine bile relativno stabilne i najčešće su varirale u rasponu 5,5-8% na godišnjem nivou. Za vreme Prvog svetskog rata, Narodna banka je evakuisana u Marsej, a za vreme Drugog svetskog rata je imala predstavništvo u Londonu. U proteklih 130 godina, Narodnom bankom je rukovodilo 28 guvernera, a prvi guverner je bio Aleksa Spasić, pri čemu su tri guvernera birana u dva mandata. Narodna banka je više puta promenila svoj naziv, u skladu sa promenama naziva države i državnog uređenja i poslovala je u različitim ekonomskim, društvenim i međunarodnim prilikama, uključujući ratne događaje, trgovinske, ekonomske i finansijske sankcije, hiperinflaciju i različite unutrašnje i međunarodne političke prilike. Danas je Narodna banka Srbije organizovana kao savremena centralna banka, shodno ciljevima i principima koji se primenjuju u evropskim i vanevropskim zemljama. Njena zakonska uloga je vođenje monetarne i devizne politike u cilju održavanja niske i stabilne inflacije, a zatim i očuvanje finansijske stabilnosti u Republici Srbiji.\nThe National Bank of Serbia, one of the most important state institutions of the Republic of Serbia, celebrates its grand jubilee this year - 130 years since its establishment. As the 16th central bank in the world, it was funded by equity capital from domestic sources. The Bank started its operations on 2 July 1884 pursuant to the Law on the Privileged National Bank of the Kingdom of Serbia, adopted on 6 January 1883 and published in 'Novine Srpske' on 19 January of the same year. Prior to the adoption of this Law, the Serbian monetary system was regulated by the Law on Minting Silver Coins, enacted in 1873, which set up the dinar as the sole legal tender in Serbia. The role of the Bank was defined by the Law on the Privileged National Bank of the Kingdom of Serbia, enacted in 1883, and was as follows: 'In order to improve trade and crafts in the Kingdom of Serbia using cheap capital and well-designed credit, the Royal Government is empowered to establish the National Bank in accordance with the legal provisions of this Law.' The initial discount rate of the National Bank was low and stable at 5.5% and the Lombard rate amounted to 6.5%. In the years up to 1941 these rates were relatively stable and usually varied between 5.5-8% at the annual level. During World War I, the National Bank was evacuated to Marseilles, while holding a representative office in London during World War II. During the 130 years of its operation, the National Bank has been run by 28 governors, the first of which was Aleksa Spasić, and three of which served two terms in office. The National Bank changed its name several times to reflect the change in the name of the state and its organization, and operated in different economic, social and international environments, including times of war, trade, economic and financial sanctions, hyperinflation and different internal and international political circumstances. Nowadays the National Bank of Serbia is organized as a modern central bank pursuant to the objectives and principles applied in Europe and beyond. Its legal mandate is the implementation of monetary and foreign exchange policies with the objective of maintaining low and stable inflation and preserving financial stability in the Republic of Serbia.\n*** (1883) Zakon o Narodnoj banci Srbije. Novine Serpske, Beograd, 19 januar\n*** Narodna banka Kraljevine Jugoslavije, Godišnji izveštaj. različita izdanja\n*** (1885) Godišnji izveštaj za 1884. godinu. Beograd: Privilegovana Narodna banka Kraljevine Srbije\n*** (1909) Privilegovana Narodna banka Kraljevine Srbije. u: Privilegovana Narodna banka Kraljevine Srbije 1884-1909, Beograd: Štamparija Davidović\n*** (2008) Dva veka razvoja Srbije - Statistička revija. Beograd: Republički zavod za statistiku Srbije\nDugalić, V. (2004) Narodna banka 1884-1941. Beograd: Jugoslovenski pregled\nDugalić, V., Mitrović, A., Gnjatović, D., Hofman, G., Kovačević, I. (2004) Narodna Banka, 1884-2004. Beograd: Jugoslovenski pregled\nGnjatović, D. (2006) The introduction of limping gold standard in the principality of Serbia. u: Avramov R., Pamuk S. [ur.] Monetary and Fiscal Policies in South-Eastern Europe: Historical and Comparative Perspectives, Conference proceedings of the 1st meeting of the South-Eastern European Monetary History Network, Sofia: Balgarska Banka Narodna, 45-56\nHadži-Pešić, J.V. (1995) Novac Srbije 1868-1918. Beograd: Zavod za izdavanje novčanica, 59-67 i 122-129\nHadži-Pešić, J.V. (1995) Novac Kraljevine Jugoslavije 1918-1941. Beograd: Narodna banka Jugoslavije, 127-132\nHinić, B., Šojić, M., Đurđević, L. (2009) Monetary conditions in the Kingdom of Serbia 1884-1914. u: Economic and Financial Stability in SE Europe in a Historical and Comparative Perspective, Conference proceedings of the 4th meeting of the South-Eastern European Monetary History Network, Belgrade: National Bank of Serbia, pp. 9-31, March 27-28\nHinić, B., Šojić, M., Đurđević, L. (2010) Monetary policy in the Kingdom of Yugoslavia during the great depression (1929-1934). u: Monetary Policy during Economic Crises: a Comparative and Historical Perspective, The Fifth Annual South-Eastern European Monetary History Network (SEEMHN), Conference, 16 April 2010, Istanbul\nKosier, L.St. (1924) Narodna banka Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca, 1884-1924. Zagreb: Hrvatski štamparski zavod\nNarodna banka Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca Godišnji izveštaj. različita izdanja\nRadovanović, B. (1994) 110 godina Narodne banke 1884-1994. Beograd: Narodna banka Jugoslavije\nSavezni zavod za statistiku (1989) Jugoslavija 1918-1988. Statistički godišnjak, Beograd\nŠojić, M., Đurđević, L. (2006) National Bank of Serbia 1884-2006: Establishment and beginning of operation. u: Avramov R., Pamuk S. [ur.] Monetary and Fiscal Policies in South-Eastern Europe: Historical and comparative perspectives, Conference proceedings of the 1st meeting of the South-Eastern European Monetary History Network, Sofia: Balgarska Banka Narodna, 141-155\nŠojić, M., Đurđević, L. (2007) Dinar exchange rate in the Kingdom of Serbia 1882-1914. u: Mooslechner P., Gnan E. [ur.] The Experience of Exchange Rate Regimes in South-eastern Europe in a Historical and Comparative Perspective, Conference proceedings of the 2nd meeting of the South-Eastern European Monetary History Ne, Vienna: Oesterreichische National bank, 303-329\nThe League of Nations (1929-1938) Statistical Yearbook, various issues\nUgričić, M. (2000) Novac u Jugoslaviji za vreme Drugog svetskog rata. Beograd: Jugoslovenski pregled\nZavod za izradu novčanica Topčider (1935) Narodna banka 1884-1934. Beograd\nAžija u Kraljevini Srbiji\nKovanice iz 1912. godine\nNovčanica od 50 dinara iz 1914. - od ružnog pačeta do labuda


Paradox - Medica Linea Pharm\nOmega ulje sa znacajnom razlikom\nOmega masne kiseline, polifenol antioksidansi, prorodni vitamin D3 i E u pomoći za:\nOpšte sdravstveno stanje\nDobra riba nema miris ribe, a nema ni nase riblje ulje. Paradox Omegae su zaštićene prirodno u jedinstvenoj mešavini i naučno je dokazano da su stabilnije od običnih Omega ribljih ulja\nParadox mešavina je savršena kombinacija Omega i polifenol antioksidanasa iz articke i mediteranske ishrane koja obezbedjuje optimalnu koncentraciju EPA i DHA, kao i sve esencijalne Omega masne kiseline u potpuno jedinstvenu i balansiranu formulu.\nParadox se obavezao da koristi samo morske vrste iz održivih ribnjaka, iz dubine čistih voda Arktika i Južnog Pacifika. Naše masline su uzgajane na bogatom tlu Mediterana a naše čisto prirodno limunovo ulje dolazi iz najboljih sicilijanskih uzgajališta limuna.\nEPA i DHA Omega 3 masne kiseline su neophodne za održavanje zdravlja. One se ne mogu proizvoditi u telu ali se dobiti iz naših suplemenata. Zato je Paradox idealan hranljivi suplement koji ce obezbediti da naše telo dobije optimalne količine ovih preko\tpotrebnih esencijalnih supstanci.\nParadox Omega Mums 30x1000mg\nParadox Omega 3 Cardio TG 30x1165mg


(Preusmjereno sa Žan Pijaže)\n9. august 1896. (1896-08-09)\n16. septembar 1980. (dob: 84)\ngenetska epistemologija, teorija kognitivnog razvoja, predemtna trajnost, egocentrizam\nBarbel Inhelder, Jerome Bruner, Lawrence Kohlberg, Howard Gardner, Thomas Kuhn\nJean Piaget (fonetski: Žan Pijaže; Neuchâtel, Švicarska, 9. august 1896 – 16. sepetmebar 1980) bio je švicarski psiholog i filozof poznat po svojim pedagoškim istraživanja. Njegova teorija kognitivnog razvoja i epistemoloiški pogledi su poznati kao "genetska epistemologija."\nVrlo važnim je smatrao obrazovanje djece. Kao direktor Međunarodnog ureda za obrazovanje je godine 1934. izjavio da "samo obrazovanje može spasiti naša društva od mogućeg kolapsa, bilo nasilnog, bilo postepenog."\nGodine 1955. je stvorio Međunarodni centar za genetsku epistemologiju u Ženevi i vodio ga do 1980. Prema Ernstu von Glaserfeldu, Jean Piaget je "veliki pionir konstruktivističke teorije znanja."\n2 Pijažeova teorija razvoja\n3 Pijažeov uspon i pad\nRođen 9. avgusta 1896. u Nešatelu, Švajcarska - umro 17. septembra 1980. godine u Ženevi. Vrstan poznavalac zoologije i filozofije, Pijaže kasnije studira i psihologiju u Cirihu (od 1918. g.). Zajedno sa njim su i Karl Gustav Jung i Eugen Blojler. Na univerzitetu u Ženevi radio je od 1929. godine do smrti. Godine 1955. Pijaže osniva Međunarodni centar za genetsku epistemologiju u Ženevi, čiji je bio direktor do kraja svog života.\nJezik i misao kod deteta (1923.)\nLogičko rasuđivanje i razmišljae kod deteta (1924.)\nPoreklo inteligencije kod dece (1948.)\nRani razvoj logike kod deteta (1964.)\nDanas se smatra najznačajnijim razvojnim psihologom XX veka.\nPijažeova teorija razvojaUredi\nJedna od najsloženijih i najuticajnijih savremenih teorija kognitivnog razvoja čiji je tvorac švajcarski psiholog Žan Pijaže (Piaget, 1896.-1980.). Kognitivni razvoj je, po ovom biološki orijentisanom teoretičaru, spontan, autoregulacioni proces, određen organizmu inherentnim činiocima i mehanizmima.\nOsnovni pokretač razvoja inteligencije jeste težnja ka savršenoj i stabilnoj ravnoteži, odnosno faktor 'uravnotežavanja'. Subjekt u svom odnosu sa objektom postiže sve savršenije forme ravnoteže serijom autoregulativnih kompenzacija. Uticaji socijalne sredine nisu formativni, ne stvaraju kognitivne strukture, već mogu samo da ubrzaju ili uspore razvoj.\nOrganizam je u stalnoj interakciji sa svojom sredinom i kroz taj uzajamni uticaj odigrava se proces 'adaptacije', tj. uspostavlja se ravnoteža između dva komplementarna proceca 'asimilacije' (saobražavanje objekta postojećim kognitivnim strukturama subjekta) i 'akomodacije' (modifikacija kognitivnih struktura u skladu sa objektom).\nRazvoj inteligencije prolazi kroz četiri glavna stadijuma ili perioda, čiji je redosled postojan i nepromenljiv, a to su: 'senzomotorni period' (od rođenja do pojave simboličke funkcije), 'preoperaciani period' (od 1-6 do 7-8), ‘period konkretnih operacija' (od 7-8 do 11-12) i 'period formalnih operacija' (od 11-12 do 15-16).\nNužnost redosleda javljanja ovih stadijuma ne znači da su oni nasleđno predodređeni ili preformirani, već je proizvod aktivnosti subjekta koji je u potpunosti ovladao mogućnostima jednog stadijuma i koji ga prevazilazi prelaskom na sledeći (npr. od konkretnih ka formalnim operacijama).\nU razvoju 'dečjeg mišljenja' prekretnicu predstavlja javljanje 'semiotičke funkcije' i prevazilaženje 'egocentrizma' u procesu 'decentracije'. Do svojih otkrića, pojmova i teorija Pijaže je došao metodom eksperimenta i ispitivanjem dečjeg mišljenja putem kliničkog intervjua.\nPijažeov uspon i padUredi\nZa većinu savremenih saznanja o mentalnim sposobnostima male dece zaslužan je stručnjak za kognitivnu psihologiju, Žan Pijaže (Jean Piaget), koji je vršio istraživanja pre pedeset godina. Pijažeov uticaj može se pronaći ne samo u mnogim savremenim objašnjenjima načina na koji deca uče već i u našim obrazovnim sistemima. Nažalost, kako to često biva sa revolucionarnim otkrićima, naknadna istraživanja pokazala su da su Pijažeovi zaključci gotovo sigurno bili pogrešni. ("Gotovo sigurno" zato što neki psiholozi i dalje tvrde da je on bio u pravu i da rezultati eksperimenata koji će opisati dozvoljavaju različite zaključke.)\nTokom 40-tih i 50-tih godina dvadesetog veka, Pijaže je razvio „konstruktivističku" teoriju o razvoju deteta. Prema ovoj teoriji, beba se rađa bez ikakvih znanja, a zatim, posmatrajući svet oko sebe postepeno uobličava koherentno razumevanje tog sveta, koje se neprestano uvećava. Drugim rečima, dete konstruiše mentalni model ili konceptualizaciju sveta.\nPijaže do ovog zaključka nije došao sedeći u fotelji. On je vršio eksperimente, i upravo su oni jedan od razloga što je njegov rad imao toliki uticaj. Bila je potrebna velika genijalnost - i oprema koja nije bila dostupna u Pijažeovo vreme - da bi kasnije generacije osmislile pouzdanije eksperimente. Kad je to učinjeno, nametnuli su se potpuno drugačiji zaključci.\nNa primer, prema Pijažeovom mišljenju, deca mlađa od deset meseci nemaju pravu svest o materijalnim objektima kao nečemu što trajno postoji u svetu. Pijaže je ovaj zaključak zasnovao na zapažanju da beba od deset ili manje meseci prestaje da traži neki predmet, recimo igračku, onog trenutka kad ga neko sakrije pod ćebe. Prema Pijažeu, svest o "permanentnosti objekta", kako je on to nazvao, nije urođena, već se stiče posle deset meseci starosti.\nPijaže je takođe verovao da deca ne poseduju osećaj za broj sve do uzrasta oko pet godina. U jednom od svojih eksperimenata, koji su mnogo puta ponavljani od strane različitih ispitivača, psiholog bi četvorogodišnjem detetu pokazao red od šest čaša i red od šest flaša koje su međusobno podjednako udaljene, a zatim bi ga pitao čega ima više. Dete bi uvek odgovorilo da ih je isto. Može se pretpostavid da je dete uočilo da svakoj čaši u redu odgovara jedna flaša u drugom redu. Zatim bi ispitivač razmakao čaše tako da obrazuju duži red, pa bi ponovo pitao dete da li ima više čaša ili flaša. Sada bi dete odgovorilo da ima više čaša, očigledno zavarano time što taj red duži. "Ovo nesumnjivo pokazuje", zaključio je Pijaže, "da dete ne poseduje dobro razvijen osećaj za broj." Konkretno, tvrdio je Pijaže, četvorogodišnja i petogodišnja deca još ne shvataju ideju očuvanja broja - nemaju predstavu o tome da razmeštanje predmeta u grupi ne menja njihov broj.\nU to vreme, Pijažeovi eksperimenti smatrani su trijumfom eksperimentalne metode u psihologiji. Kao njen začetnik, Pijaže je krčio put budućim generacijama. Ovakav metod proučavanja bio je odličan. Nažalost, imao je i ozbiljne nedostatke. Pijaže se pri testiranju svesti o permanentnosti objekta oslanjao na motorne radnje beba, a u brojnim testovima sa starijom decom na dijalog izmedu ispitivača i ispitanika.\nKad je reč o permanentnosti objekta, činjenica da beba nije posegla za predmetom koji je sakriven pod ćebe ne podržava prilično dramatičan zaključak da beba misli da je predmet prestao da postoji. Možda ona jednostavno nema dovoljno razvijenu koordinaciju ruku da bi posegla za skrivenim predmetom. U stvari, mi danas znamo da je ovo objašnjenje tačno. Nedavni eksperimenti, napredniji od Pijažeovih, ukazuju na to da čak i veoma male bebe imaju dobro razvijenu svest o permanentnosti objekta.\nIsto tako, razgovor s malom decom veoma je nepouzdan. Komunikacija pomoću jezika nikada nije potpuno objektivna i oslobođena uticaja konteksta, emocija, socijalnih faktora, a možda i još nekoliko drugih stvari. Koliko dijalog može biti nepouzdan pokazali su Zak Meler (Jacques Mehler) i Tom Bever (Tom Bever) sa Masačusetskog tehnološkog instituta tokom kasnih 60-tih godina.\nMeler i Bever izveli su Pijažeov eksperiment da bi testirali svest o očuvanju broja, ali kod dvogodišnje i trogodišnje dece, za razliku od Pijažea čiji su ispitanici imali četiri ili pet godina. Deca su bila savršeno uspešna. Zato nam je, ukoliko ne verujemo da deca između četvrte i šeste godine privremeno gube svest o očuvanju broja, potrebno alternativno objašnjenje Pijažeovih rezultata. Jedno je lako dostupno.\nDeca oko pete godine starosti počinju da razvijaju sposobnost rezonovanja o misaonim procesima druge osobe - "Šta tata misli kad kaže da je to..." Ovo pruža najverovatnije objašnjenje Pijažeovih zapažanja. Setite se na koji je način izveden eksperiment. Najpre ispitivač poređa čaše i flaše u dva reda, tako da su medusobno podjednako udaljene, a zatim pita dete u kom redu ima više predmeta. Nakon toga preuredi jedan od redova, tako što ga produži, pa ponovo pita dete: "U kom redu ima više predmeta?"\nSa četiri ili pet godina, dete misli da su odrasli moćni i sveznajući. Osim toga, ono je verovatno primetilo poštovanje koje su njegovi roditelji ukazali ispitivaču kada su stigli u laboratoriju. Kako će dete reagovati kad vidi da je ispitivač razmakao predmete u jednom redu, a zatim postavio potpuno isto pitanje kao trenutak ranije: "U kom redu ima više predmeta?" Moglo bi da rezonuje ovako: "Hmmm. Isto pitanje mi je i malopre postavio. Odrasli nisu glupi, a ovo je posebna vrsta odraslog koji mnogo zna. Obojica vidimo da se broj predmeta nije promenio. Sigurno sam prošli put pogrešno razumeo pitanje. Mislio sam da me pita o broju predmeta u redu, ali me je očigledno pitao o dužini, s obzirom na to da je nju promenio." Tako dete daje odgovor koji misli da se od njega očekuje.\nNaravno, u ovo ne možemo biti sigurni. Pokušaji da se do odgovora dođe ispitivanjem deteta najverovatnije neće pružiti ubedljive dokaze, i to iz istog razloga iz kog je sumnjiv prvobitni Pijažeov eksperiment! Zbog toga je Melerov i Beverov eksperiment stekao priznanje. Rezonovanje tipa "šta on zapravo hoće?", koje je maločas opisano, svojstveno je deci starijoj od dve ili tri godine. Melerovi i Beverovi mlađi ispitanici shvatali su pitanja u eksperimentu doslovno, i pravilno su brojali predmete.\nOno što je prvobitni Pijažeov eksperiment zaista pokazao bilo je to da četvorogodišnja i petogodišnja deca umeju racionalno da rezonuju o motivacijama i očekivanjima druge osobe. To je važno i korisno otkriće. Ali nije ono do kog je Pijaže mislio da je došao.\nDa bi potvrdili da deca starija od dve godine imaju dobar osećaj za broj, Meler i Bever izmenili su Pijažeov test tako da se izbegne oslanjanje na jezik. Njihova ideja bila je zapanjujuće jednostavna. Umesto čaša i flaša, detetu su pokazali dva reda bombonica M&M. U jednom redu bilo je šest bombonica, a u drugom četiri. Nekada bi redovi bili iste dužine; nekad bi bio duži red od šest, a nekad od četiri bombonice. Umesto da ga pitaju u kom redu ima više slatkiša, detetu bi jednostavno rekli da može da izabere jedan red i pojede ga. Ishod je bio tačno onakav kakav bi svaki roditelj predvideo. Dete bi bez izuzetka zgrabilo red od šest slatkiša, bez obzira na njegovu dužinu. Dobro je znalo koji red sadrži više članova i, štaviše, shvatalo je da broj ne zavisi od rasporeda. Rezultat je bio podjednako ubedljiv i sa dvogodišnjacima i sa četvorogodišnjacima.\nDo istog zaključka dovela je još jedna varijacija prvobitnog Pijažeovog eksperimenta. Ovog puta su Džejms Mekgerigl (James McGarrigle) i Margaret Donaldson (Margaret Donaldson) sa Edinburškog univerziteta izveli eksperiment u malom lutkarskom pozorištu. Kao i Pijaže, počeli su time što su obrazovali dva reda sa istim brojem predmeta i pitali dete u kom redu ima više predmeta. Pošto bi dete tačno odgovorilo, ispitivač bi se pravio da gleda na drugu stranu, a za to vreme plišani meda razmakao bi predmete u jednom redu. Kad bi se okrenuo, ispitivač bi uzviknuo: "Oh, bože, šašavi meda je zbrkao redove. Da li možeš ponovo da mi kažeš u kom redu ima više predmeta?" Deca izmedu dve i pet godina bez izuzetka davala su tačan odgovor. S obzirom na to da je meda produžio jedan red, što ispitivač nije video, dete je verovatno smatralo razumnim to što mu odrasla osoba ponovo postavlja isto pitanje. Ali, kad bi ispitivač ponovio postupak sa istim detetom, s tim što bi sam razmakao predmete, četvorogodišnja i petogodišnja deca odgovarala bi mu isto kao Pijažeu, zasnivajući odgovor na dužini.\nBrojni eksperimenti sprovedeni 80-tih i 90-tih godina pokazali su da ni ovo nije tačno. Prvi od njih izveli su Prentis Starki (Prentice Starkey) i njegovi saradnici na Pensilvanijskom univerzitetu, 1980. godine. Starkijevi ispitanici bile su bebe stare između šesnaest i trideset nedelja. Bio je pravi izazov pronaći način da se utvrdi šta tako mladi ispitanici misle.\nIspitivači su se oslonili na merenje bebinog nivoa koncentacije. Kao što svaki roditelj zna, bilo kakva novina, kao što je nova igračka, jedno vreme okupira bebinu pažnju. Zatim pažnja počinje da popušta ili se usmerava na neku drugu novinu. Zahvaljujući video-tehnologiji, Starki i njegovi saradnici bili su u mogućnosti da prate bebinu pažnju snimajući njen pogled. Bebu je najčešće majka držala u krilu, okrenutu ka aparaturi za izvođenje eksperimenta.\nU jednom eksperimentu, bebi su prikazivani slajdovi. Na jednom slajdu videle su se dve tačke, jedna do druge. Kada su se prvi put pojavile, privukle su bebinu pažnju, i ona je neko vreme gledala u njih. Kad je bebina pažnja počela da opada, a pogled da joj luta, slajd je zamenjen novim koji se veoma malo razlikovao od prvog. Beba je nakratko pogledala. Slajd je ponovo promenjen. Svaki sledeći slajd minimalno se razlikovao od prethodnog. Sa svakim ponavljanjem, bebini pogledi - kako je izmereno s video-kasete -postajali su sve kraći. Zatim su se, bez upozorenja, na ekranu pojavile tri tačke, umesto dve. Bebino interesovanje istog trenutka se povećalo, i sliku je posmatrala duže (od 1.9 do 2.5 sekunde u jednom izvodenju eksperimenta). Dete je nesumnjivo uočilo prelazak s dve na tri tačke. Druga grupa beba, kojoj su prikazani slajdovi obrnutim redom, primetila je prelazak s tri na dve tačke.\nSju Elen Antel (Sue Ellen Antell) i Danijel Kiting (Daniel Keating) sa Merilendskog univerziteta upotrebili su istu metodu kako bi pokazali da samo nekoliko dana stare bebe takođe uočavaju razliku između dva i tri.\n↑ Munari, Alberto (1994). „JEAN PIAGET (1896–1980)”. Prospects: the quarterly review of comparative education XXIV (1/2): 311–327. http://www.ibe.unesco.org/fileadmin/user_upload/archive/publications/ThinkersPdf/piagete.pdf.\n↑ (An Exposition of Constructivism: Why Some Like it Radical, 1990)\nJean Piaget na Wikimedijinoj ostavi\nPoslednja izmjena na dan 9 august 2020, u 17:02 č.\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 17:02, 9 august 2020.