Da li je došao kraj energetskoj mafiji i hoće li konačno na optuženičku klupu biti izvedeni Vuk Hamović i Vojin Lazarević?\nDogovorom do ugovora i nazad\nNižu se dokazi o pljački Elektroprivrede Srbije (EPS), za koju su kriminalci verovali da je uspešno zamaskirana i da za nju niko neće saznati. Naime, EPS je u dužem vremenskom periodu oštećen za milionske iznose, a posebno tokom 2004. i 2005. godine, kada je kupovao struju po ceni višoj od tržišne, dok je posao dogovoren bez tendera, protivno zakonu o javnim nabavkama, a o tome se znalo malo ili nimalo. Nedavno je i prvi potpredsednik vlade Srbije, Aleksandar Vučić, koji je uporno insistirao na dokazima o kriminalu u EPS, konačno dobio "crno na belo" o ovom slučaju. Tabloid\nPiše: Insajder E- 8\nDokazi o nezapamćenoj pljački Elektro privrede Srbije (EPS) su u rukama policije. Ima ih sasvim dovoljno za konačan obračun sa takozvanom energetskom mafijom. Među njima treba istaći ugovor sklopljen između JP EPS i tajkunske firme Energy financing team (Switzerland) GMBH (skraćeno EFT) koji je srpskoj javnosti od ranije poznata kao firma koju su dugo godina zajedno uspešno vodili preprodavci struje, Vuk Hamović i Vojin Lazarević. Njihovim aktivnostima u oblasti energetike detaljno se bavio i Aleksandar Vučić, dok je obavljao funkciju predsednika skupštinskog anketnog odbora.\nIz navedenog ugovora se vidi da je EPS kupovala, dok je EFT prodavala struju. Kupovina je obavljena na način koji se u toj oblasti označava kao "deponovanje" električne energije odnosno kroz isporuku električne energije bez izdavanja računa kupcu. EPS dakle nije dobijao račun, ali jeste plaćao.\nUgovor je kako stoji u propratnim materijalima sklopljen bez objave javnog poziva od strane EPS, tako da drugi ponuđači koji bi možda ponudili bolje uslove nisu mogli da učestvuju.\nUgovor obuhvata: ekskluzivno deponovanje električne energije u sistemu EPS-a, odnosno u reverzibilnoj hidroelektrani Bajina Bašta. Kao što je istaknuto za ovakvo deponovanje električne energije račun nije ispostavljan. Ne ispostavljenje račune je suprotno srpskim zakonima. Deponovanje struje bilo moguće obezbediti po daleko povoljnijim cenama, da se iz posla izbacila EFT, da je umesto sa njima sporazum sklopljen direktno sa Elektro privredom Republike Srpske, čija struja je bila deponovana.\nOsim provizije EPS je trpeo štetu jer je EFT struju preuzimao i prodavao u visokoj tarifi odnosno kada se kilovat čas najviše plaća, dok je struju deponovao u niskoj tarifi kada malo kome treba od ponoći do šest sati ujutro.\nU dokumentima se navodi da je na ovaj način omogućeno da jedan trgovac, koji je istovremeno i konkurent EPS-a, na tržištu trgovine električnom energijom dobije eksluzivno pravo korišćenja jedne od komercijalno najisplativijih Hidro Elektrana. Reverzibilna Hidro elektrana Bajina Bašta, ima geografski komercijalno savršenu poziciju, blizu su energetskim sistemima Republike Srpske, Bosanske federacije i Srbije, pa je iz nje lako moguće struju puštati kada zafali onome ko najviše plati.\nUgovor je prvobitno napravljen za period od 15. novembra 2004. godine, do 31. marta 2005. godine, zatim je aneksiran aneksom br. 3373 od 4. aprila 2005. godine, pa je mogućnost deponovanja produžena do 31. decembra 2005. godine.\nUgovor, kao i aneks ugovora potpisao je raniji generalni direktor EPS Vladimir Đorđević, pripreme i parafiranje ugovora, radili su Dragan Vignjević i Đuro Subotić u to vreme zaposleni u EPS.\nMnogo rannije, u vreme kada je bio u Anketnom odboru Narodne skupštine, sadašnji potpredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić ovaj posao je prokomentarisao na sledeći način:\n''...Deponovanje praktično znači pozajmljivanje električne energije. Jedan sistem daje svoju električnu energiju drugom sistemu kada ovaj ima određenih probleme u proizvodnji, a kasnije taj sistem vraća električnu energiju pod određenim uslovima i koeficijentima sistemu od koga je pozajmio.\nDeponovanje električne energije je bila praksa pre nekoliko godina u Bugarskoj, Rumuniji, pa i kod nas. Taj oblik saradnje između elektroprivreda dve države bio je prilično jasan, pa čak i uz obostranu korist. Problem u saradnji sa EFT-om je u tome što su oni ništa drugo do trgovci. Deponovanje se vršilo samo kada njima odgovara i u njihovu korist, a država je trpela štetu. EFT nema svoju proizvodnju, niti ima svoju potrošnju. Tako je EPS praktično postala servis firme EFT.\nEFT je struju deponovao u naš sistem leti kada je cena bila 2,4 centa po kilovat satu, a EPS je deponovanu struju vraćao EFT-u zimi kada cena dostiže i do 4 centa po kilovat satu. Šteta je ogromna i meri se milionima dolara. Poseban problem je u tome što smo naše viškove električne energije izvozili istoj firmi, a ona je to što smo joj izvezli deponovala ponovo u našoj elektroprivredi i mi smo joj tu deponovanu energiju kasnije vraćali! Nas u Anketnom odboru zanima da utvrdimo ko je omogućavao da se sa EFT-om potpisuju ugovori koji su dozvoljavali ovako nešto...".\nOdgovor na ovo pitanje jeste stigao sporo, ali je iapk stigao. Naime, ugovor br.5522 sklopljen 2005. godine između EPS i EZPADA Češka republika, potpisan je još 03. juna 2004. godine. Po ovom ugovoru je EPS prodavao električnu energiju u nižoj tarifi od 22h do 24h i od ponoći do šest ujutro, po ceni od 17,5 evra za megavat čas (MWh) u junu mesecu 2005. godine. Ova cena ne pokriva ni troškove uglja za termoelektrane, a to je ujedno i najbolji dokaz štetnosti ovog ugovora za EPS!\nOsim prodaje struje u nižoj tarifi EPS je ovim ugovorio i prodaju električne energije i u drugim tarifama u različitim vremenskim periodima po različitim cenama: 38,5 MWh; 24,5MHh; 22,8MWh; 22,8MWh; 23,2MWh...\nKada se izračuna prosečna vrednost električne energije po kojoj je EPS prodavao, dobija se cena od 30,59 evra za MWh, dok je kako piše u propratnim papirima u istom periodu EPS u proseku struju plaćao 36,18 evra odnosno 18,3 odsto skuplje. Po osnovu ovog ugovora EPS je prodao 187.200 MWh i na taj način je kompaniji pričinjena šteta od 1.047.939,98 evra.\nUgovor je potpisao raniji generalni direktor EPS Vladimir Đorđević, dok su pripremu i parafiranje radili Dragan Vignjević i Đođo Subotić zaposleni u EPS-u.\nVladimir Đorđević je kasnije otišao iz EPS-a u češku kompaniju ČEZ, ali su Vojin Lazarević i Vlada Šekerevski uspeli da ga vrate u EPS. Lazarević koji i danas ima veliki uticaj na energetiku u regionu, je u vreme Koštuničine vlade bio posebno jak.\nInsajder Tabloida koji je dostavio navedenu dokumentaciju tvrdi da naše službe konstantno prate Vojina Lazarevića i Vladimira Đorđevića. Lazarevića između ostalog jer se protiv njega vodi istraga zbog ne plaćanja u više država. Praćenjem Vojina Lazarevića, došlo se do operativnih saznanja da se on sa Đorđevićem sastaje jednom nedeljno ispred Đorđevićeve vile na Senjaku.\nNaš izvor kaže da u izveštajima operativaca piše da Đorđević disciplinovano čeka Lazarevića ispred svoje vile, a da se iz njihovog kontakta i ponašanja vidi da je Lazarević gazda Đorđeviću.\n-On sačeka gazdu, koji nailazi kolima. Kada se sretnu Lazarević mu daje instrukcije šta dalje da radi, objašnjava naš izvor.\nOn kaže i da sve indicije govore da Vojin Lazarević čvrsto drži u šakama "za različita dela", dva bivša saradnika iz ČEZ-a Aleksandra Obradovića, koji je sada na čelu EPS i Vladimira Đorđevića koji je ranije bio načelu EPS-a. Tvrdi i da su "pod kontrolom" Vojina Lazarevića, doktor Marković i Manasijević, te smatra da su svima njima zajednički imenitelj kriminal i korupcija i da zato zaslužuju da budu u Zabeli.\nSliku stanja upotpunio je i Aleksandar Vučić koji je rekao: "...Očigledna i nedvosmislena povezanost, a to mi se čini posle svega što se dogodilo u Anketnom odboru, tih struktura kriminala sa vrhom politike. Da li ćemo mi to sada uspeti da dokažemo ili ne, očigledno ne, ali želim da kažem da se nije tresla gora a rodio se miš, kako političari iz vrha režima vole to da kažu, zato što je cela Srbija videla šta se događalo, šta se zbivalo i kako su građani potkradani...". Sada su, izgleda, Vučiću dostavljeni dokazi koji su mu ranije nedostajali...\nVD direktor Elektro privrede Srbije (EPS), Aleksandra Obradović, doveo je u pitanje svoj opstanak na čelu ove kompanije!\n-Obradović bukvalno visi, šanse za ostanka na mestu VD direktora EPS su mu sve manje. Razlog tome je činjenica da ne poštuje sugestije i naređenja od partijskog čelnika Aleksandra Vučića i ministarke trgovine Zorane Mihajlović, tvrdi sagovornik Tabloida i kaže da je Obradovićev tim sakupljen sa konca i konopca. Čine ga potpuno nekompetentni, drski i sumnjivo obrazovani kadrovi. Navodi da Obradovićevi ljudi pokušavaju da brzo uzmu lovu na konsultantskim uslugama za reorganizaciju EPS-a i razne druge izmišljene projekte.\n-Iznosi koje očekuju da EPS za njihove budalaštine plati su frapantno visoki. Oni očekuju 5,5 milijardi dinara. Oteti na taj način od EPS-a znači oteti od građana Srbije. Ako Vučić u svojoj proklamovanoj borbi protiv kriminala i korupcije u napaćenoj Srbiji nešto ne preduzme i ne pohapsi ove bandite i hohštaplere koji se kriju iza njegovog imena, onda će to morati sami da urade radnici EPS-a. Mi radnici EPS više ne možemo da slušamo šta ova dovedena banda radi, ljutito je rekao naš sagovornik.


Rana — Vikipedija, slobodna enciklopedija\nZa druge upotrebe, pogledajte Rana (višeznačna odrednica).\nSekotina na palcu ruke\nRana (lat. vulnus) je povredom izazvan prekid kontinuiteta tkiva čoveka ili životinje, koji zahvata kožu ili sluzokožu i može prodreti u dublje slojeve tkiva u različitom stepenu. Rane mogu biti uzrokovane različitim činiocima; mehaničkim (ubod, udarc, cepanje, vatreno oružje, ljudski ili životinjski ujed), fizičkim (opekotine, promrzline) ili hemijskim (hemijske opekotine). Glavna pretnja telu kod većih rana je veliki gubitka krvi u toku povrede krvnih sudova, i moguće infekcije usled prodora bakterija u ranu. Ukoliko se kod takvih rana ne preduzmu neophodne mere lečenja, one mogu dovesti do pojave šoka i smrti.\n2 Podela rana\n2.1 Vrste rana prema kliničkoj slici\n3 Vrste rana prema mehanizmu nastanka \n4 Vrste rana prema stanju kože \n5 Vrste rana prema zagađenju \n6 Patofiziologija rana\n7 Fiziologija zarastanja rane\n7.1 Otežano zarastanje rane\nZbog jako niskog stepena razvoja i nedostatka odgovarajuće opreme, a u stalom sukobu sa prirodom i problemima potrage za hranom, praistorijski čovek je veoma često bio izložen mnogobrojnim povredama. Kontrola krvarenja i prekrivanje rane “oblozima” (blato, mahovina, hrastova kora), bili su prvi čovekovi koraci u lečenju rana. Kod Kromanjonaca 36.000 g. pne) – pronađena su oruđa slična skalpelu i koštane igle s ušicama, a 4000-1800. p. n. e. – pronađeni su vidljivi pokušaji hirurških zahvata na ostacima lobanje.\nLečenje rana oko 500. p. n. e.\nObrada rane usijanim kopljem u 17. veku\nAmbroaz Pare je lečeći ranjenike jednom prilikom (nakon što je posle bitke, ostao bez dovoljno ulja i masti) primenio metodu oblaganja rana poveskom, nakon koje je uočio da je proces zarastanja ovom metodom bio mnogo uspešniji.\nII. Staroegipatsko doba\nRana su u starom Egiptu tertirane kao „božja kazna“ pa se u njihovom lečenju prepliće medicina, religija, i magija. Opis lečenja rana pronađen je zapisan na papirusu koji potiče iz 1700 g. pne;\nRane su prekrivane - životinjskim izmetom, medom i smolom\nMirisne smole stavljane su na rane sa jakim i neprijatnim mirisom\nŽiva se upotrbljavala za uništavanje bakterija a rane su čišćene upotrebom vode i mleka\nKao obloga za rane korišćeni su i masni jastučići od vune s kaučukom\nOko 1600. p. n. e. Egipćani uporabljavaju vuneni konac za ušivanje rana.\nIII. Starogrčko doba U lečenju rana stari Grci koristili su sledeće metode;\nUsijano gvožđe za kauterizaciju rane + vračanje (Homer – Ilijada: 800 g. pne)\nIspiranje rane toplom vodom, sirćetom ili vinom\nSpajanje krajeva rane\nPrekrivanje rane vunenom tkaninom prokuvanoj u vodi\nPranje ruku i rezanje noktiju\nHipokrat (460-377. p. n. e.) unosi napredak u lečenju rane i prvi daje opis primarnog i sekundarnog zarastanja rane\nIV. Starorimsko doba\nU ovom istorijskom periodu napisano je preko 300 knjiga o lečenju rana.\nCelsus (25. p. n. e. – 50. g.) opisuje klasične znakova infekcije rane: rubor(crvenilo), tumor(otok), calor(toplota) i dolor(bol), i u lečenju rana preporučuje primenu agresivnih metoda.\nGalen (130 g. – 200 g.) predlaže upotrebu slane vode i vina za čišćenje rana\nDresinzi u lečenje rane uvodi upotrebu ulja, hleba, pšenice, i vina za ispunjavanja šupljine rane (podaci iz Biblije)\nV. Novi vek\nSemmelweis 1847. uvodi u medicinsku praksu pranje ruku hlornim krečom\nLouis Pasteur 1860. prvi uvodi u savremeno lečenje sterilizaciju\nLister (1812. – 1912.) uvodi dezinfekciju karbolnom kiselinom\nBergman 1878. uvodi u svakodnevnu praksu primenu starilizacije toplotom – asepsa\nFürbinger 1880. uvodi u hirurgiju klasično hirurško pranje ruku\nHalstedt 1890. prvi predlaže upotrebu hirurških rukavica\nFriedrich 1898. započinje sa ekscizijom rubova rane radi uklanjanja nekrotičnog (mrtvog) tkiva i bakterija.\nVinter je 1964. dokazao (ispitivanjima na životinjama i ljudima), da rane koje se tretiraju u vlažnoj sredini brže zarastaju u odnosu na do tada klasične načine lečenja.\nLorens je 1982. dokazao da obloge koji osiguravaju vlažnu sredinu bolje i brže obnavljaju tkivo kože i epitela.\nEaglestein je 1985. došao do zaključka da novi materijali za zarastanje rane popomažu epitelizaciju rane za više od 40%.\nTurnerje je 1990. godine propisao kriterijume koje treba da ima idealna savremena obloga za rane: da uklanja eksudaciju, podržava vlažno okruženje u rani, obezbeđuje propusnost za kiseonik, održava temperaturu okoline oko rane, sprečava infekciju rane, ne sadrži otrovne komponente, da se može se ukloniti bez oštećenja tkiva.\nPodela rana[uredi | uredi izvor]\nVrste rana prema kliničkoj slici[uredi | uredi izvor]\nPrema načinu nastanka, kliničkoj slici i dužini trajanja lečenja, rane se dele na;. \nAkutne rane su rane uzrokovane traumom ili hirurškim zahvatom, bez značajno narušenih strukturnih poremećaja u ćelijama, za čije je zarastanje u proseku potrebno oko tri nedelje. Na sporo zarastanje akutnih rana i njihov prelazak u hronični oblik mogu uticati sledeći faktori:\nFaktori koji utiču na prelazak akutne rane u hroničnu\nSlabija pokretljivost • Gojaznost ili pothranjenost • Hronične bolesti (dijabetes, srčana insuficijencija, hronična bubrežna insuficijencija) • Sistemski malignitet i terminalne bolesti • Hemio i radio terapija • Imunosupresivi • Starija dob • Pušenje Neadekvatna vaskularizacija • Edem • Prisustvo eksudata i infekcije u rani • Pritisak na predeo rane • Isušivanje rane • Loša venska drenaža\nHronične rane su rane koje nastaju kao posledica neadekvatnog lečenja akutne rane ili kao posledica destrukcije tkiva kao posledica patoloških poremećaja u organizmu (šećerna bolest, bolesti arterija, vena itd). U hroničnim ranama, unutarćelijski procesi su poremećeni i zato je njihovo zarastanje potrebno duže od 6 do 8 nedelja.\nNajčešće hronične rane su venski ulkusi (čirevi), dekubitalni ulkusi i arterijski ulkusi, onkološke rane. U SAD, prema podacima engl. National Health Commite, prevalenca venskih ulceracija u opštoj populaciji je 0,2%. Od 120 miliona dijabetičara u svetu. U Srbiji prema gruboj proceni ima oko 70.000 bolesnika sa hroničnim ranama. Kod oko 15% osoba hronična rana je lokalizovana na stopalu (dijabetesno stopalo i gangrena stopala). Komplikacije hronične rane su su najčešći uzrok netraumatskim amputacija. Prevencija, rana dijagnostika i adekvatan trapijski pristup mogu dznačajno smanjiti rizik od amputacije i do 85%.\nAkutna rana potkolenice\nHronična rana palca noge\nVrste rana prema mehanizmu nastanka [uredi | uredi izvor]\nNagnječina V. contusum Rane nastale prilikom pada sa visine ili udarcem tupine mehaničkog oruđa ili oružja. Njih karakterišu nagnječene i krvlju podlivene ivice.\nRazderina V. lacerum Rane nastale u kontaktu sa tupim ili oštrim predmetima ili pri padu sa visine, nepravilnih su ivica i često sa znacima nečistoće i infekcije.\nNagnječnorazderna rana v. lacerocontusum Ova rana je sa osobinama nagnječine i razderine i izazvana je tupim ili oštrim predmetima ili pri padu sa visine. Ovaj tip rane može nastati i pri otvorenim prelomima kostiju.\nUstrelina V. sclopetarium Spada u grupu nagnječnorazdernih rana, a izazvana je vatrenim oružjem. Ove rane su različitog oblika, od tačksatog do zvezdastog. Njihov izgled zavisi od vrste projektila ili eksplozivnih parčadi koji dolaze iz neposredne blizine. Dejstvo projektila objašnjava se na taj način što on velikom kinetičkom energijom razara tkivo pomoću komprimiranog vazduha ispred sebe i vakuuma koji sledi nakon prodora projektila.\nSekotina V. scissum Rana izazvana oštrim oruđem. Ona je pravilnih ivica i obično bez primesa nečistoće i retko sa znacima infekcije.\nUjedina v. morsum Rana izazvana dubokim prodiranjem zuba životinje ili čoveka. Obično je inficirana.\nUbodina V. punctum Rana je najčešće tačkastog oblika i izazvane je ubodom rilice insekata ili mehaničkim šiljatim predmetima koji prodiru duboko u tkiva.\nVrste rana prema stanju kože [uredi | uredi izvor]\nnepenetrantna (zatvorene) rana (lat. v. nonpenetrans ) karakteriše se očuvanim kontinuitetom kože ali sa znacima oštećenja dubljih tkiva.\notvorena rana (lat. v.penetrans ) karakteriše se prekidom kontinuiteta kože a rana je u kontaktu sa atmosferom.\nprobojna rana (lat. v. perforans ) je povreda koja prodire u neki organ ili telesnu šupljinu.\npotkožna rana (lat. v.subcutaneum ) je rana koja zahvata samo kožu i potkožno tkivo\nVrste rana prema zagađenju [uredi | uredi izvor]\nNezagađena rana Vulnus asepticum Rana nije zagađena mikroorganizmima i drugim nečistoćama.\nZagađena rana Vulnus inflamata Rana je zagađena mikroorganizmima i drugim nečistoćama.\nPatofiziologija rana[uredi | uredi izvor]\nDirektnim mehaničkim delovanjem izazivači povreda stvaraju „zonu direktne traumatske nekroze“, zonu u kojoj dolazi do odumiranja tkiva čiji obim zavisi o;\nkarakteristikama mehaničke sile,\nbalističkim karakteristikama projektila (ako se radi o ranama izazvanim vatrenim oružjem)\nstanja organizma u momentu povređivanja,\notpornosti pojedinih tkiva na nedostatak kiseonika itd.\nIzazivači povreda mogu zahvatiti tkiva oko mesta povrede u promeru od nekoliko milimetara do nekoliko centimetara. Središte te zone čini deo tkiva ispunjen krvlju, stranim telima, bakterijama i vazduhom i u tom delu nema živih ćelija. Indirektnim delovanjem visokog pritiska i udarnih talasa, što je posebno izraženo kod povreda izazvanih vatrenim oružjem i eksplozijom, u bližoj okolini rane, dolazi do naglog pokretanja ćelija tkiva i tečnosti. Stvara se „zona masivnog potresa“ u kojoj dolazi do nepovratnog razaranja ćelija. Osim oštećenja tkiva, u zoni povrede, dolazi i do oštećenja i tromboze (zgrušavanja krvi) u krvnim sudovima koju prati odumiranje ćelija povređenog tkiva, koje se razvija postepeno tokom nekoliko časova.\nU daljoj okolini povrede uticaj kinetičke energije slabi i dovodi još samo do molekularnih pomeranja tzv. „zona molekularnog potresa“. U toj zoni izraženi su funkcionalni cirkulacioni poremećaji, u početku kao grč, a zatim paraliza krvnih sudova koja usporava cirkulaciju, povećava propusnost kapilara i stvara traumatski otok (edem), koji još više pogoršava cirkulacijui izazivajući začarani krug.\nNajvažniji činilac kod rana je manjak kiseonika u tkivima i organima (hipoksija), čije je trajanje od presudne važnosti za ishod odnosno težinu posledica samog povređivanja. Tzv. „zlatni period“ - vreme koje protekne od povrdede - ranjavanja do promena u tkivima čija oštećenja postaju nepovratna-iznosi 6 časova; vreme preko 12 časova rezultuje pojavom gangrene (izumiranje tkiva) i porastom broja amputacija.\nZato je od presudnog značaja, lečenje (naročito težih ) rana započeti u prvih 6 časova od nastanka povrede, primenom sledećih postupka za njihovo uspešno izlečenje;\nUklanjanje mrtvog, nekrotičnog, tkiva\nSprečavanje odnosno lečenje infekcije uz adekvatno zbrinjavanje opšteg stanja povređenog\nFiziologija zarastanja rane[uredi | uredi izvor]\nProces zarastanja rane prolazi kroz četiri faze..\n1. Vaskularni odgovor ili hemostaza (zaustavljanje krvarenja); Ovu fazu karakteriše;\nKrvarenje rane, koje ima ulogu prirodnog ispiranje rane od manjih stranih tela,\nVazokonstrikcija (stezanje) krvnih sudova u cilju zaustavljanja krvarenja\nSlepljivanje i agregacija i spajanje trombocita, ili zgrušavanje krvi\nKoagulacija, stvaranje fibrina iz fibrinogena i matriksa u koji migriraju ćelije.\n2. Zapaljenska faza; Ova faza javlja se u dva oblika,\nRano zapaljenje rane, koje nastaje 24 – 48 časa nakon povrede i karakteriše se formiranjem granulocita, odstranjenjem bakterija i stranog sadržaja iz rane,\nKasno zapaljenje rane, nastaje nakon 48 – 72 časa nakon povrede, a karakteriše ga dominantno umnožavanje fagocita i limfocita (fagocitoza i limfocitoza), praćena oslobađanjem tumor nekrotičkog faktora. Umnožavanje oba ova tipa ćelija ima ključnu ulogu u čišćenju rane digestiji bakterija i oslobađanju proteolitičkih enzima koji uništavaju strana tela i celularne izlučevine.\n3. Proliferativna faza; nastaje nakon 5.-7. dana i traje do 2-3 nedelje od nastanka povrede. Ovu fazu karakteriše sinteza kolagena od strane fibroblasta (tip I – XII) koji je ključni element u fazi zarastanja rane. Kolagen daje čvrstoću i integritet tkiva. Na ovaj proces nadovezuje se angiogeneza ili granulacija (stvaranje novih krvnih sudova), kontrakcija (skupljanje krajeva rane) i epitelizacija,\n4. Maturacija ili faza remodelacije oštećenog tkiva; Ova faza traje od 21. dan do 1 godine od momenta povrede.\nOtežano zarastanje rane[uredi | uredi izvor]\nUkoliko zarastanje rane zastane u nekoj od gore navedenih faza rana prelazi u hronični oblik čiji proces zarastanja traje izuzetno dugo. Na otežano zarastanje rane mogu da utiču lokalni i opšti poremećaji .\nLokalni poremećaji u koži, koji otežavaju zarastanje rane nastaju kod infekcija, zatim kod razmaknutih ivica rane, ili kod nedovoljne cirkulacije krvi.\nOpšti poremećaji koji otežavaju zarastanje rane mogu biti; nedostatak vitamina C i amino kiselina koje sadrže sumpor, kao i preterano unošenje kortikosteroida.\nLečenje rana, akutnih ili hroničnih, danas zahteva značajnu stručnost, iskustvo, timski rad i znanje o različitim sredstvima proizvedenim za tu namenu. Proučavanje rane i stalna briga za njeno pravilno lečenje, u stalnom je usponu, a razvijeno je i posebno područje u medicini i farmaciji, sa sopstvenim stručnjacima-profesionalcima, koji se isključivo bave zbrinjavanjem rana.\nOni koji se bave ranom sve više postaju svesni potrebe za novim saznanjima iz oblasti savremenog načina lečenja rana koja uključuju dobro poznavanje savremenih sredstava i jedinstveni (doktrinarni) pristup u ranom zbrinjavanju i edukovanju pacijenata sa hroničnom ranom.\nRana obrađena Stapler-om\nStapler za ušivanje rana\nDehiscencija donje trećine, postoperativne rane potkolenice sa znacima infekcije.\nMeđutim, postoji mnogo problema vezanih za savremen doktrinarni i jedinstven pristup rani. Nedostatka i nedostupnost modernih sredstava za zbrinjavanje rana, (naročito u nedovljno razvijenim društvima), jedan je od glavnih činilaca. Zato se u većini zemalja i dalje pribegava tradicionalnim načinima lečenja rana, koji je; sporiji, više bolan, više rizičan a često i skuplji.\nIako je nakon Drugog svetskog rata u praksu uveden čitav niz novih sredstava za lečenje rana i dalje primat u svetu ima primena klasične pamučne poveske (gaze) i raznih hemijski rastvora.\nTretman rana uključuje pregled, čišćenje, zatvaranje i prekrivanje rana. Ako se radi o nedavno nastaloj (akutnoj) rani ona se mora što pre obraditi i zaštiti kako ne bi došlo do sekundarne infekcije.\nZa jednostavne rane čišćenja može biti obavnjeno korišćenjem nekoliko različitih rešenja, uključujući: mlazom vode (pod uslovom da nije zagađena), sterilnim fiziološkim rastvorom ili antiseptičkim sredstvom (dezinficijensom).\nAko se lekar odluči za zatvaranje rane primenjuje se neka od brojnih tehnika;\nŠav. Šavovi koji se resorbuju imaju prednost jer ne zahtevaju naknadno uklanjanje i prioritetno se koriste kod dece.\nNakon čišćenja i zatvaranja rana se prekriva sterilnim poveskama (gazom i zavojem) ili savremenim oblogama za rane, koje stvaranjem vlažne sredine, osiguravaju rani odgovarajuće uslove za zarastanje. Na osnovu sprovedenih studija, s kraja 20. veka, dokazane su brojne prednosti vlažne sredine u procesu zarastanja rana, koja se postiže upotrebom savremenih obloga za prekrivanje i lečenje rana. U takvoj sredini stimuliše se angiogeneza, usporava razmnožavanje bakterija, održava željeni pH, rana je zaštićena od uticaja spoljnih uslova i okoline, smanjuje se bol, previjanje klasičnim poveskama se proređuje, bolesnici brže postaju aktivni, i na kraju se i smanjuju ukupni troškovi lečenja.\nReintervencije na rani\nI pored korektno sprovedenog postupka, kod određenih (imunodeficijentnih) pacijenata, može nastati sekundarna infekcija rane, koju najčešće prati dehiscencija (razdvajanje ivica rane), usporen proces zarastanja (vidi sliku) a ponekad i potreba za debridmanom rane i reintervencijom (ponovljenim zatvaranjem).\n↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 Medicinski leksikon, Medicinska knjiga Beograd-Zagreb, 1987 JU ISBN 86-311-0017-H\n↑ 2,0 2,1 Lečenje rana Arhivirano na sajtu Wayback Machine (februar 22, 2007) (jezik: engleski), Preuzeto: jul, 2009\n^ Turner TD. Hospital usage of absorbent dressins. Pharm J; 222: 421-2\n^ Dr Bosiljka Rajkov, Dr Tanja Radovanović, Dr Mirko Vidović Savremeni pristup u tretiranju hroničnih rana, RANE: časopis Srpskog udruženja za lečenje rana – Vol. 1, br. 1 (maj 2007)\n^ A. Ćeremilac, Patologija mehaničkih povreda, Medicinska knjiga Beograd-Zagreb, 1973.\n^ Arambašić M, Đorđević M, Jovanović V. Opšta patologija, Dečje Novine, Gornji Milanovac, 1990.\n^ Parać Z. Triller C, Smrke D. Uporaba sodobnih oblog pri oskrbi kronične rane. 30. srečanje delovnih skupin – kakovostna obravnava bolnika v družinski medicini, Zbornik predavanj, Ljubljana 28.-29. 5. 2004, 148-53\n^ Smrke D. Klinične smernice za zdravljenje akutnih in kroničnih ran. In: Repše S., Tršinar B. editor: Kirurgija. Ljubljana: Sledi, 2003; 132-6\n^ Triller C. Klinična pot za oskrbo diabetičnega stopala. In: Repše S. Tršinar B. editor: Kirurgija. Ljubljana: Sledi, 2003; 138-43.\n^ Popović, M., Đaja, V. (1984) Rane reintervencije u abdominalnoj hirurgiji. u: Seminar Instituta za hirurgiju, oktobar\n^ Crawford, F.A. (1980) Management of postoperative bleeding in critical surgical illnes. J.D. Hardy Saunders Company\nSlama R, Villaume F. Penetrating Vascular Injury: Diagnosis and Management Updates. Emerg Med Clin North Am. 2017 Nov;35(4):789-801. PMID: 28987429\nFowler KA, Dahlberg LL, Haileyesus T, Gutierrez C, Bacon S. Childhood firearm injuries in the United States. Pediatrics. 2017 Jun 19. PMID: 28630118\nPatel SJ, Badolato G, Parikh K, Iqbal S, Donnelly K, Goyal M. 187 The association of state gun laws with pediatric mortality from firearms. Ann Emerg Med. 2017 Oct;70(4 suppl): S75-6.\nKaraca MA, Kartal ND, Erbil B, et al. Evaluation of gunshot wounds in the emergency department. Ulus Travma Acil Cerrahi Derg. 2015 Jul;21(4):248-55. PMID: 26374410\nBukhari AS, Munir A, Hussain S. Distribution of firearm injuries presented to surgical department of DHQ teaching hospital Bannu, Pakistan. Gomal J Med Sci. 2017;15:87-91.\nSpitzer SA, Staudenmayer KL, Tennakoon L, Spain DA, Weiser TG. Costs and financial burden of initial hospitalizations for firearm injuries in the United States, 2006-2014. Am J Public Health. 2017 May;107(5):770-4.\nNavsaria PH, Chowdhury S, Nicol AJ, Edu S, Naidoo N. Penetrating trauma to the mediastinal vessels: a taxing injury. Curr Trauma Rep. 2016 Mar;2(1): 1-10.\nNevin DG, Brohi K. Permissive hypotension for active haemorrhage in trauma. Anaesthesia. 2017 Dec;72(12):1443-8.\nHolcomb JB, Tilley BC, Baraniuk S, et al, for the PROPPR Study Group. Transfusion of plasma, platelets, and red blood cells in a 1:1:1 vs a 1:1:2 ratio and mortality in patients with severe trauma: the PROPPR randomized clinical trial. JAMA.2015 Feb 3;313(5):471-82.\nSlike rana na Vikimedijinoj ostavi.\nPreuzeto iz „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Рана&oldid=22284109”\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 4. novembar 2019. u 10:32 č.


Google slavi 16. rođendan - PROMIDŽBA BLOG\n/Blog - SEO Optmizacija, Izrada Web Stranica, Google AdWords i Internet Novosti/Google , Internet Novosti/Google slavi 16. rođendan\nObjavljeno 27. rujna 2014 od admin napisano u Google, Internet Novosti.\nGoogle taj najmoćniji svjetski pretraživač na današnji dan slavi svoj 16 rođendan, Google nam je ponudio mnoštvo toga što olakšava funkcioniranje i pretraživanje na internetu, kao primjer je dovoljno navesti Gmail, koji koristi ogroman broj ljudi, tako da je teško sresti osobu koja nema Gmail kao zasigurno najkorišteniji Google servis, a ostali koji se koriste u svakodnevnici su Google+, Google AdWords, Google maps, Google prevoditelj, Google analytics, Google Chrome, Youtube i mnoštvo drugih više ili manje poznatih servisa.\nŠto nam to govori o Google kao starijem maloljetniku, rođen u garaži, a već sa šesnaest godina je težak preko 400 milijardi dolara, svakako nam govori da je Google od samih svojih početaka djelovao vizinarski i u skladu s potrebama korisnika, zato je danas zasigurno jedna od najmoćnijih kompanija na svijetu koja kroji globalnu internetsku i gospodarsko ekonomsku politiku.\nNjegovi osnivači, a moglo bi se kazati roditelji su Larry Page i Sergey Brin, osobe koje su imale viziju kako treba izgledati moderan pretraživač, naravno s protekom vremena i zapošljavanjem tisuća stručnjaka Google je mogao samo napredovati, skoro pa svaka usluga koju nam je Google ponudio je i danas prisutna i naravno usavršena, a trend usavršavanja i prilagođavanja usluga korisnicima je svakodnevno prisutan, promašaji u inovacijama su bili zanemarivi i u pravilu uvijek u eksperimentalnoj fazi, tako da obični korisnici takve nedostatke u pravilu nisu niti primjećivali.\nGoogle zapošljava preko 40 000 ljudi, povezuje stotine milijuna internetskih stranica širom svijeta i svakako je firma koja će još dugo vladati internetom. Sjedište firme Google je u Mountain View u Santa Clara okrugu, koji je smješten u području zaljeva San Francisco u Kaliforniji, cijelo sjedište naziva se Googleplex, a slovi kao jedno od najugodnijih mjesta za rad na svijetu, zaposlenici imaju na raspolaganju sav komfor od bazena, teretana, kuhinja, vrtića i svih drugih sadržaja koji im pružaju uvjete bolje od onih koje imaju doma, pa ne čudi niti činjenica da zaposlenici uživaju u radu i daju maksimum svojih sposobnosti.\nKao svaki živi organizam, tako i Google ima svoji mana, ona koju mu najviše zamjeraju korisnici je svakako zadiranje u privatnost, nema stranice koju možete posjetiti preko Google, a da on to ne zabilježi i koristi u svom poslovanju, barem je to službeno objašnjenje, da li nešto od svega toga prosljeđuju i siguronosnim službama, bilo bi čudno da ne, jer ipak je Google kompanija koja ima sjedište u SAD-u, a svi smo čuli kako siguronosne službe u SAD-u koriste te podatke.\nZnači, možemo ustvrditi da Google slavi 16. rođendan i da je moćniji nego ikada prije, naravno želimo mu sretan rođendan i da nam donese još mnoštvo zanimljivih i korisnih usluga i što manje zadiranja u korisničku privatnost!\nTagovi: Gmail, google 16 rođendan, Google analytics, Google Chrome, Googleplex, Larry Page, Sergey Brin\nŠto nam donosi novi Windows 10?\tDruštvene mreže i SEO Optimizacija


7 najboljih vežbi istezanja za išijas – pure\nPročitaj: 7 najboljih vežbi istezanja za išijas\n7 najboljih vežbi istezanja za išijas\nIšijas ume biti jako naporan, ali ne mora uvek biti tako. Uz dobre tehnike istezanja možeš ublažiti išijas i ojačati svoje mišiće tako da ti se bol ne vraća tako često.\nKada imaš išijas, čak i sedenje može biti izuzetno bolno. Aktivnosti kao što su hodanje i vežbanje pravilnog držanja mogu olakšati bol prouzrokovan išijasom, ali ništa nije bolje od fizičke terapije i istezanja. Vežbe istezanja za išijas sprečavaju i druge povrede pošto telo aktivira i druge zglobove i mišiće.\nUkoliko patiš od išijasa, verovatno si i više nego upoznata sa simptomima i mogućim uzrocima ovog stanja. Ukratko, to je veoma često stanje bola u nervima koje uključuje uklještavanje ishijatičnog nerva – velikog živca koji se prostire od kukova preko gluteusa pa do butina. Uzrok ove pojave može biti diskus hernija, sportska povreda, upala tkiva ili mišića, ili čak previše sedenja. Rezultat je uvek isti: bol. Neki osećaju blage, drugi oštre bolove – u svakom slučaju, uvek je neprijatno.\nKada te neki zglob boli, on nije u stanju da funkcioniše i da se pokreće kako treba. Kada se to desi, neki drugi zglob ili deo tvog tela mora da preuzme posao. Ovo se naziva „kompenzacijom“. Te kompenzacije mogu dovesti do bolova i povreda.\nKada su ti mišići gluteusa i tetive slabi, tada mišići donjih leđa moraju da vrše kompenzaciju. Ova kompenzacija vodi do uganuća mišića donjeg dela leđa i oštećenja kičmenog diska. Kada oštetiš kičmeni disk, on pritiska nerve. Jedan od tih nerava je upravo ishijatični živac koji je odgovoran za utrnuće, trnce i jake bolove koji se povezuju sa išijasom.\nU daljem tekstu pronaći ćeš najbolje vežbe za išijas koje su preporučili stručnjaci. Ne zaboravi da se prvo konsultuješ sa stručnjakom pre nego što počneš sa vežbama za išijas kako bi bila sigurna da će one biti odgovarajuće za tvoje telo.\nJedna od vežbi koje se najčešće preporučuju jeste vežba zvana „figura 4“. Ona se radi na sledeći način: sedneš i prekrstiš jednu nogu tako da je jedno stopalo na butini druge noge. Zatim tu nogu povučeš ka sebi. Ova vežba je naročito zgodna ukoliko ti je mišić piriformis priklještio živac.\nPozicija u jogi zvana „polu-vrabac“ je slična, ali zahteva više pritiska. Ona funkcioniše ovako: jednu nogu staviš na tlo ispred sebe i butinu staviš na tlo, ali po strani. Potom saviješ tu nogu u uglu od 90 stepeni, a zatim se nagneš napred kako bi osetila pokretanje kukova.\nIako dvostruki vrabac i polu-vrabac zvuče slično, zapravo su jako različiti. Dvostruki vrabac se radi na sledeći način: sediš na tlu i prekrstiš noge ispred sebe. Zatim uzmeš jednu nogu i staviš je na drugu; kao turski sed, samo sa mnoogo više istezanja. Ova vežba pomaže u oslobađanju pritiska oko mišića piriformis koji često pravi probleme ishijatičnom nervu.\nIako sadrži reč „obična“ u svom nazivu, ona je zapravo sve samo ne obična. Kod bolova prouzrokovanih išijasom, ovaj položaj zaista čini čuda. Postupak je sledeći: sedi na čvrstu površinu i noge ispruži pravo ispred sebe. Savij se u kukovima i dohvati prste na nogama. Ostani u tom položaju od 30 do 60 sekundi. Ovo će ti mnogo pomoći da opustiš tetive.\nVežbe proklizavanja su dosta manje tradicionalne ali će ti pomoći da ojačaš trbušne mišiće i oslobodiš se pritiska koji prouzrokuje bol.\nVežbe proklizavanja podrazumevaju podizanje kukova dok radiš neku vežbu. Možeš koristiti rekvizite kao što su penasti valjak, lopta ili joga blok. Način na koji su ti kukovi podignuti u vazduh pomažu da se oslobodiš pritiska na disk – možeš da pomeraš noge i praviš krugove, da se savijaš ka spolja i ka unutra, ili da hodaš kako bi aktivirala i druge mišiće.\nKravlje lice je položaj suprotan dvostrukom golubu – umesto da noge prekrstiš jednu preko druge, treba da ih prekrstiš na potpuno suprotan način. Jedna noga treba da bude položena na stranu u uglu od 90 stepeni u odnosu na telo, a druga noga treba da bude na njoj, takođe okrenuta u uglu od 90 stepeni. Ovaj položaj treba da vežbaš makar tri puta nedeljno, ali ako ga primenjuješ svakog dana makar po 5 minuta, osetićeš jako veliku promenu.\nU okviru ove vežbe treba kukovima da praviš pune krugove. Treba je primenjivati svakog dana sa po 5 ponavljanja u oba pravca. Ona će ti pomoći da aktiviraš mišiće oko kukova i gluteusa.\nPoslednja, ali ne i najmanje bitna, jeste poza koja počinje tako što se osloniš na šake i kolena. Zatim treba da lagano izvijaš leđa na gore i na dole, tako da osetiš da ti se kičma otvara i da postaje pokretnija. Ovu vežbu treba da praktikuješ jednom dnevno uz 10 ponavljanja.\nSvakoj ženi nakon napornog posla treba opuštanje. Vežbanje i istezanje će biti višestruko delotvorniji ukoliko se posle njih dobro opustiš i uživaš. Uz Charonika relax ulje za telo doživi kompletni relax iskustvo i uživaj u predivnoj kombinaciji mirisa narandže i sandalovine. Pozitivan efekat je garantovan!\n8 najboljih vežbi za istezanje kukova\n30 sjajnih načina na koje kruška utiče na kožu, kosu i zdravlje


STANOJEVIĆ O ASANU: Njegov odlazak bio je šok za sve nas! - Sportske Vesti\nSTANOJEVIĆ O ASANU: Njegov odlazak bio je šok za sve nas!\nIgor 04/05/2021 Fudbal , Fudbalski klub Partizan , Sportske vesti\nJapanski fudbaler je mnoge ostavio u šoku kada je odlučio da napusti crno-bele, a sada se tim povodom oglasio i šef stručnog štaba Partizana Aleksandar Stanojević.\nTakuma Asano ne prestaje da bude glavna tema ovih dana u Humskoj i čitavoj sportskoj javnosti u Srbiji. Mnogi igrači su kritikovali Asana, ali ne i trener Stanojević koji je izjavio sledeće:\n„Njegov odlazak bio je šok za sve nas. Pogotovo što nije davao nikakve naznake da će se to desiti. Igrači su dali neke izjave da su razočarani i razumem ih, jer znam koliko ga vole, koliko veruju u njega i svesni su da je važan deo ove naše priče“, rekao je trener Partizana.\nDodaje da Japancu zamera samo jednu stvar:\n„Ja o Asanu ne mogu da kažem nijednu lošu reč! Bio je izuzetan profesionalac, odavno nisam upoznao takvog. Nije prijatno to što se desilo, ali razumem ljudske različitosti, drugačije kulture. On je imao mogućnost da o svemu priča sa nama, nije to uradio, mogao je i da obavesti klub u poslednjih 15 dana, da pošalje pismo upozorenja, ali ni to nije učinio. To je jedina zamerka koju imam za njega. Mogli smo da probamo da rešimo problem. Moramo da shvatimo da smo svi mi različiti, u Japanu šef stanice kad mu voz kasni dva minuta hoće da izvrši samoubistvo. Žao mi je, mnogo će nam nedostajati“, zaključio je Stanojević.\nTags Aleksandar StanojevićFK PartizanTakuma Asano\nPrethodni članak ZVANIČNO: Murinjo ima novi klub!\nSledeći članak Englezi birali najbolje štopere Premijer lige, a evo na kom je mestu Nemanja VIdić!


Crnadak: “Dobri odnosi sa susjedima su za Bosnu i Hercegovinu od iste važnosti kao i evropska integracija” – Haber.ba\nCrnadak: “Dobri odnosi sa susjedima su za Bosnu i Hercegovinu od iste važnosti kao i evropska integracija”\n“Dobri odnosi sa susjedima u regionu zapadnog Balkana su za Bosnu i Hercegovinu (BiH) od iste važnosti kao i evropska integracija”, istakao je večeras u Beču šef bh. diplomatije Igor Crnadak ukazujući da od odnosa i stabilnosti Hrvatske, Srbije i Bosne i Hercegovine zavisi stabilnost ne samo Balkana, već kompletne jugoistočne Evrope.\nGovoreći na Diplomatskoj akademiji na temu “BiH na evropskom putu – očekivanja i izazovi”, Crnadak je podvukao da su u prioritetima vanjske politike BiH odnosi sa susjedima jednako važni kao evropska integracija, javlja “Tanjug”…\nOn je rekao da je u dobre odnose sa susjedima u proteklih par godina uloženo mnogo napora. Podsjetio je da od “trokuta stabilnosti” Hrvatske, Srbije i BiH, zavisi stabilnost Balkana, ali i kompletne jugoistočne Evrope, te dodao da je prošle sedmice delegacija Vijeća ministara BiH imala odličan sastanak u Beogradu i da trenutno priprema, a održaće se za mjesec i po, prva zajednička sjednica vlada Hrvatske i BiH u Zagrebu. Regionalna saradnja, prema njegovim riječima, treba da omogući okončanje procesa pomirenja, stvori bolju atmosferu u regionu, mekšu retoriku, i prije svega olakšice za građane u svakodnevnom životu. Kada je riječ o BiH i putu u EU, Crnadak je kazao da je godina iza nas najproduktivnija po pitanju evropskog približavanja.\n“Moramo nastaviti tako, jer je put ka EU jedino pitanje oko kojeg u BiH postoji konsenzus”, poručio je šef bh. diplomatije.\nPodsjetio je da je BiH prošle godine podnijela zahtjev za članstvo, i da je dobila, krajem godine, upitnik od Evropske komisije, te da je rečeno da je BiH jedina zemlja koja je u jednoj godini uspjela da učini toliko. Istovremeno kaže da su u BiH svjesni da tek predstoji faza sa najviše izazova i prepreka. Crnadak je kazao da je BiH do sada napredovala bez da je morala da sprovede prave promjene u zemlji, a da se sada u ključnoj fazi moraju ispunjavati obaveze koje će reformisati zemlju. Zbog toga, kako ističe veoma je važno da se pronađe kompromis za sve obaveze koje predstoje.\n“Mislim da ćemo u naredna tri do četiri mjeseca imati odgovor na to pitanje”, uvjeren je Crnadak.\n“Evropska integracija BiH je pitanje sa najvećom podrškom u zemlji. Nema puno stvari čak i manje važnosti gdje možete imati podršku od strane svih u zemlji. To je signal da ljudi u BiH imaju evropski duh u sebi”’, naglasio je Crnadak.\nUjedno ukazuje da su očekivanja od približavanja EU velika, te da građani od toga očekuju prije svega mir, bezbjednost i stabilno okruženje, ekonomski razvoj i odražavanje životnog standarda, kao i vladavinu prava. Crnadak je podvukao da je najvažnije da se zaustavi iseljavanje građana BiH i rekao da očekuje da će zemlja za godinu dana dobiti status kandidata.\nOn je izrazio nadu da će BiH uspjeti da riješi unutrašnje probleme, ali je naglasio da je neizvjesno šta je sa EU, jer predstoje izbori u Holandiji, Njemačkoj, Francuskoj koji bi mogli imati posljedice po dalju spremnost širenja EU.\nCrnadak je u diskusiji sa studentima Diplomatske alkademije odbacio mogućnost poređenja Kosova sa BiH, ističući da osim potrebe da se nađe rješenje da sistem funkcioniše, nije moguće imati isti pristup.\n“Oko Kosova situacija nije završena po pitanju statusa i stanja u regionu. Na primjer BiH ne priznaje Kosovo kao nezavisnu državu, ali želimo da to ne utiče na građane”, rekao je Crnadak.\nOn smatra da je za Kosovo veoma važno da napreduje u dijalogu sa Beogradom i da učini taj sistem funkcionalnim.\nNa pitanje oko Dana bh. entiteta Republike Srpske, Crnadak je naglasio da se 20 godina proslavljao 9. januar i da su na proslave dolazili razni ambasadori i predstavnici više zemalja i da nikada nije bilo problema.\n“Uslijedila je žalba gospodina (Bakira) Izetbegovića, pa presuda i onda smo ušli u problem. Mislim da je to bilo nepotrebno”, poručio je Crnadak. Istovremeno je podsjetio da u BiH nema dogovora ni oko jednog praznika izuzev Nove godine i 1. maja.\n“Ne možemo da se dogovorimo ni o 9. maja Dana Evrope, kada smo pobijedili fašizam. Taj praznik se slavi samo u jednom dijelu zemlje”, ukazao je Crnadak dodajući da, dok se ne postigne konačni dogovor, treba omogućiti da svako slavi praznike koje želi, i da praznici zasigurno nisu najvažnija stvar.\nTeme:Beč, BiH, EU, Igor Crnadak, izdvojeno, susjedi


Kovrdzavi bision sa rodovnikom | oglasi | prodaja\nKovrdzavi bision sa rodovnikom\nProdajem čistokrvne stence bišona, vise puta ocisceni od parazita, vakcinisani, starosti skoro dva meseca. Odgajeni u kucnim uslovima.Stenci su spremni za preuzimanje, veoma su razdragani, čigrasti obozavaju decu. Naviknuti na pelenu. Dobijate dokument od veterinara da je vakcinisan i rodovnik iz kinoloskog saveza Srbije. Zbog trenutne epidemioloske situacije dovozim na kucnu adresu. Za vise informacija, slika, video zapisa pozovite na 064 4451 984\nKovrdžavi dišon spreman za parenje\nKovrdžavi bišon | Br. pregleda: 199\nKovrdžavi bišon, star 3 godine, čisto beli. spreman za parenje. okolina srbobrana, nadalj...\n14.03.2021 | Nadalj Dogovor\nMajk traži devojku :)\nBišon iz prvoklasnog legla, traži ženku za parenje....\n07.04.2021 | Novi Sad Dogovor\nprodaju se stenci kovrdzavog bisonavakcinisani i ocisceni od crevnih parazita. jako umiljati i socijalizov...\npre 3 dana | Beograd 11050 450€\nParenje bišona (maltezera)\nKovrdžavi bišon | Br. pregleda: 72\nTraži se ženka bišona (u obzir dolazi i maltezer), za više informacija pišite ili zovite na 0666522249 sombor...\n19.04.2021 | Sombor Dogovor\nNovo leglo kovrdzavog bisona izlozbenog porekla\nKovrdžavi bišon | Br. pregleda: 138\nNovo leglo kovrdzavog bisona iz proverene kombinacije roditelja izlozbenog porekla.otac izlozben sa titulama ,deda ...\n28.04.2021 | Nis18000 Dogovor


Ovakav uspjeh se nije desio preko noći. Volkswagen je vremenom u Škodu uložio oko 11 milijardi eura, te je tako godinama povećavao svoj udio vlasništva Škode, da bi 2000. godine postao jedini vlasnik ovog češkog brenda.\nUspjeh Škode je bila velika blagodat za Češku, te je tako kao proizvođač 2014. godine generisao čak 4,5 posto bruto domaćeg proizvoda te zemlje. Istovremeno, Škoda je bila “odgovorna” za gotovo 8% izvoza čeških proizvoda. Ovo su samo neki od brojnih impresivnih rezultata, a odličnim rezultataima je doprinijelo i to što je, preuzimanjem Škode, Volkswagen “stvorio” i ogroman broj radnih mjesta.\nIzvršni direktor Škode, Bernhard Maier, povodom obilježavanja ovog jubileja izjavio je: “U proteklih 25 godina, iz regionalnog brenda, Škoda se razvila u međunarodno uspješnog proizvođača automobila. Odlučujući faktori za odličan uspjeh poslovanja u ovom periodu je prvenstveno doprinijelo i pripajanje Škode grupaciji Volkswagen.”


ODBOJKA NA PIJESKU Šormaz ne može da izgubi u Derventi – Sport News Magazin\nNASLOVNA/OSTALI SPORTOVI/ODBOJKA NA PIJESKU/ODBOJKA NA PIJESKU Šormaz ne može da izgubi u Derventi\nTandem iz Brčkog u finalu je savladao par iz Beograda Danilo Nikolić/Miljan Kiković sa 2:0 (21:13, 21:18), dok je treće mjesto pripalo Rajku Lajiću i Mladenu Makiviću iz Gradiške, koji su sa 2:0 (21:18, 22:20) bili bolji od Slaviše Miodragovića i Mladena Filipovića(Gradiška/Obudovac).\n– Dali smo sve od sebe i ponovili tradiciju i ove godine. Drago nam je da vidimo da je organizacija podignuta na viši nivo sa drugim terenom i mi smo zaista uživali – rekao je Šormaz.\nŠkarićeva i Matićeva su u finalu savladale sugrađanke Bojanu Mirković i Aleksandru Vujačić rezultatom 2:0 (21:10, 21:10), dok je u susretu za treće mjesto par Jelena Šakotić/Marijana Savić (Derventa/Banjaluka) bio bolji od domaće ekipe Jelena Ninković/Zorana Makivić rezultatom 2:0 (21:9, 21:11).\n– Na turniru sam nastupala i 2014. godine i takođe sam ga osvojila i jako mi je drago što sam taj uspeh ponovila. Drago mi je što sam ponovo tu i što je turnir još bolje organizovan – istakla je ova Beograđanka.\nOvogodišnji turnir u Derventi okupio je 27 ekipa, od čega 18 kod djevojaka i 9 kod muškaraca.\n– Ove godine igrali smo na dva terena, koja su izgledala zaista odlično, što su i sami igrači potvrdili. Iako smo turnir igrali u novom terminu, ponovo smo imali veliki broj ekipa i zadržali smo epitet međunarodnog, jer smo imali četiri ekipe iz Srbije. Novi termin je smanjio broj ekipa, jer su klupske pripreme već počele što je onemogućilo nastup brojnih igrača, ali smo mi uprkos svemu jako zadovoljni – istakao je predsjednik Upravnog odbora OK Derventa Vlado Asentić dodajući da je najbolja reklama za turnir to što sve ekipe ponovo dođu i uvijek sa sobom pozovu još nekoliko ekipa.\nBronza za Švajcarsku, Australiji srebro, zlato ide u SAD


Ko je novi dečko Milice Pavlović? – Tračara\nKarleuša, Milica Pavlović i Milica Todorović napravile lom na rođendanu Ane Bekute\nPosle Rite Ore i Demi Lovato, Milica Pavlović postala ambasador Deichmanna\nMilica Pavlović dobila ponudu da uđe u italijanski rijaliti\nMediji saznali ko je novi dečko Milice Pavlović i čime se bavi\nObjavljeno 28. 05. 2018.\nPopularna pevačica više nije sama Instagram\nJedna od naših najpopularnijih pevačica Milica Pavlović više nije singl. Ekipa Paparazzo lova ju je nedavno uhvatila kako uživa sa crnokosim zgodnim mladićem, a mediji su sada otkrili i o kome se tačno radi.\nPevačicin novi dečko se navodno zove Stefan Kovačević. U pitanju je muzičar i student, a zarađuje tako što svira klavijature u Milicinom bendu, kako su se verovatno i upoznali.\nKako prenosi Svet, novi par se mesecima muvao na nastupima, ali su tek nedavno jedno drugom priznali svoja osećanja, nakon čega su odlučili da stupe u ljubavnu vezu.\nPevačica se još uvek nije oglašavala ovim povodom.\nPovezane temehot, milica pavlović\n28. 05. 2018. at 09:26\nA ko je stari dečko Milice Pavlović? Tačno tako! To objašnjava sve…\nDara Bubamara u šizofrenom napadu?!\nMira Škorić o borbi sa rakom: Najbliži prijatelji su me živu sahranili\nFelicity Huffman počela da služi dvonedeljnu zatvorsku kaznu\nVeljko Ražnatović pravi veliku, srpsku tradicionalnu svadbu\nPoznata glumica hospitalizovana nakon saobraćajne nesreće\nOvo su nove pesme koje moraš da preslušaš ovog petka


kripto ✅ Sentivate ✅ (SNTVT) Cijena (USD) live, grafikoni, razmjene po volumenu, tržišta\nKripto Sentivate (SNTVT) Cijena (USD) live, grafikoni, razmjene po volumenu, tržišta\nSentivate je hibridni web sa ugrađenim kriptoturenjem koji se sastoji od međusobno povezanih centraliziranih i decentraliziranih sistema. Dizajniran je za prelazak mogućnosti da svaka isključivo centralizirana ili decentralizirana mreža može ponuditi.\nukupan 4200000000maksimum 4200000000\nu procentima -19.55%\nu procentima 8.82%\nu procentima 19.82%


Miodrag (7) je uzeo doktora za ruku i rekao nam: "Čekajte me tu, vratiću se ja". Šta ako je poslednji put video naša lica? (FOTO) - UniversumX\nMiodrag (7) je uzeo doktora za ruku i rekao nam: “Čekajte me tu, vratiću se ja”. Šta ako je poslednji put video naša lica? (FOTO)\nJune 29, 2018 elma 0 Comment\nŠta ako nešto pođe po zlu – pitali su se njegovi najbliži dok su u čekaonici strepeli da čuju ishod operacije. Sada je vreme da se uključimo još jednom u njihovu priču\nMaleni Miodrag Hadžimurtović (7) iz Sevojna, koji je svakog meseca gubio po procenat vida, zbog čega je pretila opasnost da do 8. rođendana potpuno oslepi, uspešno je operisan na jednoj klinici u Beogradu. Dečaku kome je očna duplja razvijena kao kod odraslog čoveka, dok veličina oka odgovara detetu, premošćen je živac koji sada može da ostvari dodir i da radoznalom mališanu šansu da konačno jasno vidi svet oko sebe.\n– Niko nije verovao koliko je bio hrabar. Istraživao je pred operaciju šta će da mu rade, jer mnogo voli naučne programe, te je u klinici samo zapitkivao sestre “kad ćete da mi stavite leptiriće, gde je anestezija?” i kroz svoju ogromnu dioptriju pažljivo pratio kako pripremaju injekcije. Sve ga je zanimalo. Kada je doktor došao po njega, Miodrag ga je uzeo za ruku, okrenuo se ka nama i rekao “Čekajte me tu, vratiću se ja” – srce mi je u tom trenu preskočilo – kaže dečakova baka Miljanka Filipović (64), koja je njegov zakonski staratelj.\nNovac za operaciju skupljali su i njegove drugari iz škole u Sevojnu Foto: Privatna arhiva\nŠta ako je, dok je davao ovo obećanje, Miodrag poslednji put video naša lica? Šta ako nešto pođe po zlu, pitali su se njegovi najbliži, mama, baka i stric, dok su u čekaonici strepeli da čuju ishod operacije.\nSrećom, sve je prošlo i više nego uspešno, baš kako su doktori obećali. U bolničkoj sobi, dečaka koji raste bez oca sačekalo je još jedno divno iznenađenje.\nProblemi sa vidom pojavili su se jako rano, ali svi su mislili da je dete samo razrooko Foto: Privatna arhiva\n– Dok je ležao sa zavojima na očima, ušetala je u sobu njegova bivša hraniteljka, Anka Vukmanović.Miodrag je kod nje boravio od 11. meseca do nakon drugog rođendana, kada sam ga ja uzela, ali smo ostali u kontaktu. Ušla je i rekla “Mile moj, došla sam da te vidim”. On je okrenuo pokrivene oči u pravcu njenog glasa: “Ankice moja, ti si meni došla”. Taj njihov zagrljaj nikada neću zaboraviti. Hvala joj neizmerno na podršci i ljubavi – kaže baka Miljanka, koja je zbog unuka napustila udoban život u Australiji, nakon što je dečak oduzet od njene ćerke, kada ona zbog bolesti više nije mogla da radi i brine se o sinu.\nOd kako je bio beba, Midorag je morao da nosi flastere na očima, ali ove je zavoje jedva čekao da skine Foto: Privatna arhiva\nIza gaza koje je dečak silno želeo da skine, krile su se modre i krvave oke, ali kada se vratio kući, otoci su počeli da čile. Miodrag ne dozvoljava da ga na terapije iko podseti, te kapi sam odbrojava i stavlja. Naočare mu mnogo smetaju, te ih non-stop pomera i krivi, kako bi razaznao šta je pred njim.\nDečak još uvek ne raznaje jasno, ali sada barem ima šanse Foto: Privatna arhiva\n– Glavni deo smo pregurali, ali sada kreće borba za postoperativne procedure. Za niz terapija skidanja dioptrije laserom potrebno je još između 150.000 i 160.000 dinara. Samo tako će on biti potpuno izlečen, a mi ne znamo kada će nakon kontrole, lekar naložiti da se sa tim počne. Opet moramo da se oslonimo na pomoć dobrih ljudi, jer sa mojom penzijom ova nam je suma nedostižna. Znam da je sezona godišnjih odmora i da će to ići teže nego ranije, ali zahvalne smo, i moja ćerka i ja, za svaki dinar pomoći. Imamo vere – kaže ova baka.\nSvi koji žele da ovom dečaku pomognu da konačno progleda, to mogu učiniti uplatama na žiro račun:\nBanka Intesa dinarski račun 160-5800100474888-05\nErste banka devizni račin IBAN RS35340000003239068550 na ime Miljanka Filipović, Milivoja Marića 34 B, 31205 Sevojno\n← “Moje si srce, brat… Ne mogu da te pustim!” Estrada se potresnim porukama oprašta od voljenog Gorana Bunjevčevića (FOTO)\nU ukletom srpskom selu od 700 kuća ostalo je samo 7: Kažu ih je knez Lazar prokleo kada su odbili da učine ono što je tražio (VIDEO) →


Najpovoljniji autoservis Niš Palilula | AUTO SERVIS STO\nAUTO SERVIS STOŠIĆ\nNajpovoljniji autoservis Niš Palilula\nBranka Radičevića 24, 18000 Niš,Palilula\nAuto servis Stošić se vrlo povoljno bavi dijagnostikom, elektronikom i mehanikom automobila. Pored toga radimo i pranje dizni, Vinsov tretman vozila. Takođe radimo i generalni remont vašeg automobila.


Društvo Autor:Vojislav Milovančević05. mar. 202116:42 > 16:5335 komentara\nUnited Media, vodeća medijska kompanija u jugoistočnoj Evropi, postala je novi vlasnik dnevnog lista i portala “Danas”.\nNakon odobrenja nadležnih regulatornih tela, kompaniji je odobreno preuzimanje “Danasa”, dnevnih novina koje izlaze od 1997. godine. Ovo je prvo štampano izdanje iz Srbije koje će se naći u portfoliu kompanije United Media u okviru koje posluje 45 televizija od čega pet sa nacionalnom frekvencijom, 15 portala, kao i magazini i radio stanice.\n“U Srbiji smo suočeni sa situacijom da država svojim delovanjem ne podržava\nmedijske slobode. Sa jedne strane, preko poslovanja državnog Telekoma pokušava se sprovođenje akcije gašenja nezavisnih medija, a sa druge otvaraju se novi mediji pod kontrolom vladajuće garniture. U takvom ambijentu, građanima je ograničen pristup vestima i istini i čini se još bitnije da sačuvamo slobodnu reč”, ističe Subotić.\nKompanija United Media, čije sedište je u Luksemburgu, godinama posluje u Srbiji, Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori i Hrvatskoj a nedavno se proširala na teritoriju Bugarske. Ukupno zapošlja 2.600 ljudi.\ndanasDnevni list DanasUnited Media


Naslovna Košarka ABA Završeni košarkaški kupovi u Evropi – red iznenađenja, red skandala\nZavršeni košarkaški kupovi u Evropi – red iznenađenja, red skandala\nZavršena je i nedelja u kojoj su se igrali košarkaški kupovi širom Evrope, koji su nam pored očekivanih takmičarskih uzbuđenja, doneli i ona koja nismo uopšte priželjkivali.\nUmesto da bude upamćena po nekim sportskim dostignućima ili istorijskim rezultatima kao što je prvi trofej u vitrinama italijanske Kremone, završena nedelja će ostati u analima kao jedna od onih koja se pamti više po nekim drugim stvarima. Nije samo Kremona iznenadila, neočkeivanih rezultata je bilo i u Litvaniji, gde je Ritas nadigrao Žalgiris, u Francuskoj gde je do trofeja došao Strazbur, a takvim se može smatrati i uspeh Bamberga, kome je Nikos Zizis poslednjim šutem za tri poena doneo pobedu protiv Albe.\n,,Šnjur” međutim i nažalost, nose neki mečevi u kojima se nisu proslavile nji sudije, ni nosioci kansijih izjava, a ni neki od vlasnika velikih klubova. Da li je u pitanju samo temperament koj odlikuje podneblje, tek, najvatrenije je bilo u Grčkoj, Španiji, Turskoj i da ne prođe bez poslednje ,,mirođije”, u Srbiji.\nPosle prekida kup susreta između Olimpijakosa i Panatinaikosa, tačnije neizlaska na teren posle poluvremena košarkaša iz Pireja, ostalo se na tvrdnjama da Olimpijakos neće više igrati protiv najvećeg rivala ako u tim mečevima ne budu sudile strane sudije. Naravno da svako tera vodu na svoju vodenicu, pa je iz svakog kluba stiglo drugačije viđenje događaja. Poznavajući tamošnje prilike, i to je deo foklora u kojem ispada samo da je problem kada jedan od velikana u datom trenutku nadjača onog drugog u korišćenju ,,alternativnih” puteva do uspeha.\nBiće veoma zanimljivo videti da li će Olimpijakos ispuniti svoju pretnju u koju spada i da na svojim mečevima ne želi posebno imenovane sudije.\nErgin Ataman žali što nije napustio finale kupa\nErgin Ataman: "Biz de mi Olympiacos gibi yapalım" – https://t.co/ftLXLlU61A pic.twitter.com/Q3Owu2Ov4s\n— TrendBasket (@TrendBasket) February 18, 2019\nPostupka Crveno-belih se u Turskoj prisetio Ergin Ataman koji se posle poraza od Fenerbahčea u finalu dosetio da je i Efes trebalo da napusti meč. Doduše, on je nešto slično već uradio kada je bio trener Galatasaraja u sezoni 2013/14. Tada njegova ekipa nije izašla na sedmu utakmicu finalne serije plej-ofa takođe sa Fenerbahčeom. Zanimljivo je da je i u toj sezoni Plavo-žute vodio Željko Obradović. Ataman je i pre finala bio veoma kritičan prema turskom savezu, a posle utakmice je ušao u sukobe i sa sudijama i sa članom saveza Huseinom Bešokom.\nPanatinaikos vs Olimpijakos – bilo bi dosadno da nema pozorišta, ali i crvenog veša!\nPartizan je u Nišu odbranio trofej Kupa Radivoja Koraća, ali se ceremonija završila na neslavan način odbijanjem Crvene zvezde da njeni košarkaši prime srebrne medalje. Kao glavni uzrok se navode sudijske greške, ali takve koje su navodno podstaknute uticajem Crno-belih zbog kojih oglašavanje u javnosti i dalje ne prestaje. Iz redova Crveno-belih se šalju poruke da ništa nije gotovo, kao i da Košarkaški savez Srbije jednostavno ne postoji, pa čak i neke teže kvalifikacije.\nObraćanje javnosti predsednika Crvene zvezde https://t.co/hMGjqYyGGJ #kkcz pic.twitter.com/NYI3cdQwuy\n— KK Crvena zvezda (@kkcrvenazvezda) February 17, 2019\nKošarka je stavljena u drugi plan u takvoj meri da su mnogi sjajni individualni potezi ostali u senci svega što se dešava od završetka finala.\nDa li će Real zasita da istupi iz ACB lige?\nNa krajnji epilog se čeka i u Španiji gde Real preti istupanjem iz ACB lige. Suđenje u finalu je bilo toliko loše da su se i sudije na kraju oglasile izvinjavajućim saopštenjem. To neće promeniti činjenicu da je Svetislav Pešić odbranio trofej, mada iz Madrida traže da se prizna greška zbog koje je priznat poslednji pogodak Barselone. Doduše, Beli izbegavaju da spomenu prethodnu grešku istih sudija koji nisu dosudili očigledan nameran prekršaj nad košarkašem Barselone u kontranapadu.\nAludirajući i na prethodno finale u kome je navodno oštećen, Real najavljuje drastične mere. No, u drugim sportovima se sličan uticaj na sudije, posebno u fudbalu, pripisuje Madriđanima, pa verovatno ni od napuštanja domaćeg prvenstva neće biti ništa.\nDokle god ima sudija, biće i grešaka. U fudbalu se uveo VAR, pa se ispostavilo da čak ni to nije garancija, bar za sada, da sumnjvih ili loših odluka neće biti. Ono što je sporno, su kasnije reakcije aktera zbog kojih sam sport poprima neke veoma odbojne osobine. Umesto punih tribina, ko može da garantuje da publika jednog dana neće odustati od učešća u ,,spektaklima” ovakve vrste?\nPrethodni tekstPolufinale koje je bilo vredno finala: Liverpul – Bajern 1981\nSledeći tekstLion i početak ,,zlatne ere” – prvo gostovanje Barselone na Žerlanu\nATAMAN POSLE PORAZA “UDARIO” NA MICIĆA: To je neobjašnjivo i nedopustvo!\nATAMAN ZAGRMEO: To što se desilo Real Madridu je neprihvatljivo!\nberkey 27/11/20 15:24 At 27/11/20 15:24\nHave you ever considered creating an ebook or guest authoring on other websites? I have a blog based upon on the same information you discuss and would love to have you share some stories/information. I know my readers would value your work. If you are even remotely interested, feel free to send me an email.|


Mostar: Pozdrav Splitu i Kragujevcu | Ritam Grada - vesti Kragujevac\n- Ritam Grada - May 26, 2013\nNeformalna grupa građana Mostara je u jutarnjim satima, u petak 25. maja, obeležavajući Dan mladosti, na zgradi ”Staklene banke”, u centru grada okačila zastavu SR BiH i baner sa natpisom “Pozdrav Splitu i Kragujevcu”.\nGrađani su ovim gestom želeli da pošalju poruku ljubavi i pomirenja, te kao njihove kolege iz Sarajeva, Prijedora i Banjaluke, malo prije njih, poručiti da su građani BiH ne tako davno zaista živeli u ravnopravnosti pod istom zastavom, prenose “Nezavisne novine”.\nPozdrav Splitu i Kragujevcu odnosi se na skoro zaboravljeno pobratimstvo ova dva grada sa Mostarom.\nTakođe, poručili su da u ovoj zastavi ne treba gledati ideološki aspekt, već činjenicu da su bratstvo, jedinstvo i mir bolji od rata i mržnje, koja traje već više od dve decenije i koja je skoro u potpunosti, i materijalno i duhovno, uništila Mostar.\nIzvor: Nezavisne novine, Foto: AbrašMEDIA


LONČAR: Cela bolnica u Pančevu je pretvorena u "kovid bolnicu". Trenutno 130 pacijenata, a biće ih još više | 013 info\nLONČAR: Cela bolnica u Pančevu je pretvorena u "kovid bolnicu". Trenutno 130 pacijenata, a biće ih još više\n013info\tSub, 11/04/2020 - 16:26\nMinistar zdravlja Zlatibor Lončar odgovorio je danas na deo pitanja portala 013info.\n- Cela bolnica u Pančevu je pretvorena u kovid bolnicu. To je urađeno iz epidemioloških razloga, kako slučajno ne bi došlo do mešanja pacijenata. U Pančevu nema dovoljno uslova da bi moglo da se obezbedi na bezbedan način da se zbrinu i jedni i drugi pacijenti, i oni koji su zaraženi virusom i oni koji nisu. Kao što sam rekao u pančevačkoj bolnici je 130 pacijenata, biće ih još više. Sva lica koja su gravitirala ka bolnici u Pančevu raspoređena su po drugim bolnicama, objasnio je Zlatibor Lončar.\nKonkretno što se tiče pacijenata na dijalizi, preuzele su ih ustanove iz Vojvodine i oni će biti odvoženi u „bezbedne“ bolnice, koje nemaju koronapozitivne pacijente.\n- Između komfora da budete bez mogućnosti da dođete u kontakt sa pacijentima koji su pozitivni na koronavirus i komfora da uradite dijalizu u svom mestu, odlučili smo se za bezbedniju varijatnu. Sve što radimo radimo sa tim principom. Vodimo se savetima epidemiološke struke i merama koje će spasiti živote. Što budemo odgovorniji ranije ćemo se vratiti na ono pređašnje stanje, rekao je ministar Lončar.\nOdogovor ministra možete preslušati ovde.\nA direktor pančevačke bolnice je večeras razjasnio da se u bolnici i dalje leče redovni pacijenti. O tome možete pročitati ovde.\nEvo i koja smo pitanja uputili lekarima koji su danas bili na konferenciji za medije.\nZašto zelene pijace koje su na otvorenom prostoru ne rade, a supermarketi rade iako su u zatvorenom prostoru? Kada se može očekivati delimično otvaranje zelenih pijaca, u redukovanom I prilagodjenom, režimu I načinu rada?\nProšle nedelje Opšta bolnica Pančevo proglašena je COVID bolnicom. Kako je to promenilo režim rada ove regionalne zdravstvene ustanove, koliko je pacijenata pozitivnih na COVID u bolnici, koji deo bolnice je u COVID režimu – da li bolnica nastavlja da obavlja svoje druge zdravstvene funkcije? Ako nastavlja u kojoj meri I koje, s obzirom da prema našim saznanjima bolesnici sa potrebama dijalize već putuju u druge regionalne bolnice – dakle te funkcije nema.\nKada je ustanovljen prvi pacijent pozitivan na COVID u Opštoj bolnici u Pančevu, da li je taj pacijent (odnosno više) njih bili iz regiona Južnog Banata, koji je u naležnosti ove bolnice ili sa nekih drugih prostora?\nDa li postoje zdravstveni radnici I drugo osoblje u bolnici Pančevo koji su pozitivni na COVID, ima li pozitivnih po drugim zdravstvenim ustanova u Pančevu, kao što su Dom zdravlja sa ambulantama, odnson Zavod za javno zdralje.\nDa li je do sada bilo pozitivnih na COVID, u Gerontološkom centru Pančevu, Domu za slepa I slabovida lica, Domu za lica ometena u razvoju, Domu za decu bez roditelja – svi su locirani u Pančevu.\nOdogovore na ostala pitanja i dalje očekujemo.\nPančevo koronavirus bolnica ministar


Vreme 1123 - Izbori u Libiji: Svako za sebe, svi za serijat\n>> "Zbog nedostatka državnog aparata, svaka moguća strana sila pokušava da sprovede sopstvene interese u Libiji. Nijedna nije izuzetak. Takva je to igra, to je politika"


Pansion Norwegian Wood\nTarraway Road, Paignton, TQ3 2DT, Velika Britanija\nOcenili gosti posle boravka u objektu Norwegian Wood.\nUgrabite ovu odličnu cenu za objekat Norwegian Wood - skorašnji gosti su mu dali ocenu 9,8 Unesite datume kako biste započeli.\nJedan od bestselera u gradu Paignton Ovaj objekat je udaljen 1 min hoda od plaže. Conveniently located less than 5 minutes’ walk from Paignton sandy beach, Norwegian Wood offers tranquil accommodation with a garden, free parking, and views of the English Riviera. There is free wired internet access.\nNorwegian Wood toplo dočekuje Booking.com goste od 9. sep 2013. Pansion: broj 2 sobe\nIzjednačavamo cenu\tU kom periodu želite da boravite u objektu Norwegian Wood?\nNajskorija rezervacija ovog objekta obavljena je 24. okt u 18:52 sati, iz Velike Britanije.\n5 razloga da izaberete objekat Norwegian Wood\nSadržaji smeštajnog objekta: Norwegian Wood\n11:00 - 22:30 časova\nBroj 8 od ukupno 52 pansiona sa uslugom doručka i gostionica na destinaciji Paignton, na osnovu 7 497 proverenih recenzija.\nNajskorija rezervacija: 21. oktobar Preston Sands Hotel\nNajskorija rezervacija: 24. oktobar Torbay Court Hotel\nGosti koji su pogledali Norwegian Wood takođe su pogledali:\nLocated in Paignton, 500 metres from Paignton Beach, Merriedale Guest House features free WiFi access and free private parking. All rooms include a flat-screen TV. Prosečna ocena na osnovu 59 recenzija\nThis small family-run guest house is beautifully situated on Paignton’s picturesque seafront, just a 2-minute walk away from the beach and close to all amenities. Najskorija rezervacija u ovom hotelu obavljena je danas u 09:04\nIn the heart of Torquay, this boutique detached Victorian villa is one of only 3 Torquay establishments to have received a 5-star guest accommodation rating from the AA. Prosečna ocena na osnovu 177 recenzija


ZIHER | Oglašavanje\nZiher.ba sa svojom sveobuhvatnom bazom privrednih i javnih subjekata u Sarajevu, te različitim kanalima promocije i povezivanja sa krajnjih korisnicima, je idealno mjesto za oglašavanje.\nNa vašzahtjev, u roku od 24 sata dostavljamo vam odgovarajuće ponude za željeni broj prikazivanja i format bannera koje vam mogu pomoći pri odabiru načina oglašavanja. Banneri treba da su pripremljeni u jednom od slijedećih formata: SWF, JPG ili GIF, maksimalne težine do 200kB.\nZa sve dodatne informacije možete nas kontaktirati na oglasavanje@ziher.ba.\nAgencija DWA zadržava pravo izmjene cjenovnika bez prethodne najave. Važećom verzijom cjenovnika smatra se ona koja je trenutno izložena na stranicama www.ziher.ba. Cjenovnik je u primjeni od 01.08.2013. godine.\nTipovi bannera sa cijenama\nTip bannera Dimenzije Obračun Cijena Napomena\n1. Roto (rotacija - max 3) 351x117px CPD 15 KM minimalno 7 dana\n2. Trivia* (rotacija - max 3) 400x80px (cca) CPD 50 KM minimalno 15 dana\n* Ziher.ba na osnovu dostavljenih informacija i unaprijed definisanih kriterija procjenjuje da li se određeni poslovni subjekt može prikazati u ovoj oglasnoj kategoriji. Po potvrdi, sačinjava se Trivia tekst koji se šalje klijentu na odobrenje.\nPogledajte ovdje pozicije i izgled bannera koje je moguće zakupiti na Ziher.ba.\nNa vaš zahtjev, u roku od 24 sata dostavljamo vam odgovarajuće ponude za željeni broj prikazivanja i format bannera koje vam mogu pomoći pri odabiru načina oglašavanja.


Nastavak srpske samoubilačke mitologije [Arhiva] - Vidi.hr Forum\nVidi.hr Forum > Arhiva > Društvo > Politika > Nastavak srpske samoubilačke mitologije\nPogledaj cijelu verziju : Nastavak srpske samoubilačke mitologije\nNastavak srpske samoubilačke mitologije\nBuđenje kosovskog mita, junaštvo malog balkanskog naroda i njegova spremnost na žrtvovanje zarad časti i ovaj put su poslužili kao podloga za političku manipulaciju, smatra Janjetović, spomenuvši činjenicu da je sam Simović, jedan od najbitnijih aktera ovog događaja, isticao da je "poklič kneza Lazara bio prvi i glavni pravac u izvršenju 27. marta". U tom smislu, pučisti su naišli i na podršku SPC. Patrijarh Gavrilo je isticao najekstremniji smisao "kosovskog mita" - poziv na "svetu pogibiju".\nBilo kako bilo, odbojnost prema nacističkoj nacionalnoj ideologiji prerasla je u jednu drugačiju iracionalnu ideologiju, potenciranu u komunističkoj verziji 27. marta, a koja je za srpski narod imala znatno trajnije dejstvo i posledice koje još deluju. Danas bi trebalo da možemo sagledati destruktivan potencijal iracionalnog mišljenja i neodgovornih faktora, zaključio je Janjetović.\nda pricasgluposti! To je hrabar srpski narod ustao...Pitajte Nedica! Ljotica, ko je to bio!\nKojeg li cuda kad se vidi koja im je pamet:


Pokrenuta inicijativa „Pošteno do posla” za jasne kriterijume zapošljavanja u prosveti - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nNaslovna Aktuelne vesti bečejskih opština Društvo Pokrenuta inicijativa „Pošteno do posla” za jasne kriterijume zapošljavanja u prosveti\nOrganizacija „Nauči me“ pokrenula je inicijativu pod nazivom „Pošteno do posla“, u cilju usvajanja jasnih kriterijuma za zapošljavanje prosvetnih radnika.\nUkoliko se najavljeno zapošljavanje preko 2.500 nastavnika ne sprovede prema jasnim kriterijumima za zapošljavanje u prosveti, organizacija „Nauči me“ apeluje na nadležne da što pre usvoje kriterijume koji bi sprečili da radno mesto u časnoj profesiji obrazovnih radnika može biti kupljeno, poklonjeno ili čak oteto, navodi ova organizacija.\n-Trenutni zakonodavni okvir omogućava da se za posao obrazovnog radnika u osnovnim i srednjim školama kandidat bira diskrecionom odlukom direktora. Zakon ne nudi nikakvu preciznu listu kriterijuma, a praksa pokazuje da škole nemaju kapaciteta da samostalno donesu pravilnike na osnovu kojih bi se na transparentan način vršio prijem novih radnika u stalni radni odnos. U istraživanju koje smo sproveli, od 1.576 škola u Srbiji, samo osam škola ima dodatne kriterijume, smernice ili sistem bodovanja kojim se konkursna komisija rukovodi, upozoravaju pokretači inicijative.


okružno takmičenje Archives - Bor 030\nNaslovna Ključne reči Okružno takmičenje\nKljučna reč: okružno takmičenje\nSjajan uspeh Borana na okružnom takmičenju iz biologije u Negotinu\nSuzana Mihajlović Jovanović - 15.4.2019. | 14:35 0\nU konkurenciji od 30 najboljih mladih biologičara Okruga Bor, učenici borskih osnovnih škola osvojili su na okružnom takmičenju u Negotinu zapažene rezultate. Katarina Dimitrijević iz...\nDanas u Boru održana Okružna smotra recitatora „Pesniče naroda mog“\nSuzana Mihajlović Jovanović - 26.4.2018. | 19:47 0\nRecitatori iz Bora i Negotina, njih dvadesetdvoje najuspešnijih na opštinskim smotrama, nadmetali su se danas u sali Muzičke škole u Boru, za titulu najboljeg...\nOkružno takmičenje recitatora ove godine u Boru [NAJAVA]\nMarija Trajković - 18.4.2015. | 21:47 0\nOvogodišnje Okružno takmičenje recitatora "Pesniče naroda mog" biće održano 23. aprila 2015. godine u 11 časova u prostorijama Narodne biblioteke u Boru. Takmičenje organizuje ustanova...


MOLIM SE ZA OČEVO POKAJANJE JER JE UBIO ČOVEKA! Dragana prvi put ispričala cimerima celu ŽIVOTNU priču, pa zajecala na sav glas!\nKIJA KOCKAR SE SA ŠARIĆEM PROVODI U DUBAIJU! Objavila sliku sa njim sa 116\t169\nNOSIM STVARI OD 300 DINARA! Pevačica oplela po koleginicama sa estrade 25\t88\n20.02.2021. 11:27h 20.02.2021. 11:27h\nManekenka Dragana Burmazović sa cimerima u rijalitiju prvi put podelila je svoju životnu priču, a još pre ulaska u "Zadrugu" saznalo se da nije imala ni malo laku sudbinu.\nNaime, u toku je "Igra istine". Sledeće pitanje je postavila Ana Bulatović.\n- Šta ti misliš ko je napisao pesmu za Maju - glasilo je pitanje za Đedovića.\n- Vladimir Tomović - rekao je Đedović i postavio pitanje:\n- Čuo sam sve o onome što nisi ti htela da kažeš ono što si pričala sa mnom i Marijom i sada bih voleo ako možeš to javno da kažeš - pitao je Marko Draganu Burmazović.\n- Je l možeš ti da kreneš, a ja ću da nastavim - rekla je Dragana.\n- Sve što je izašlo je da je jedan čovek nastradao od strane tvog oca, a on je dao bubreg tvojoj sestri - krenuo je Đedović.\n- Pre ulaska ovamo svi ste me pitali da li ima nešto što ne želi da se iznese, ja sam rekla da je to ta priča, ja nisam htela da pričam o tome zbog svoje porodice i zbog svoje sestre i neću iznositi detalje. Moja sestra ima problema sa bubrezima, zbog mojih mi je najžalije. Imam 5 sestara, jednoj su pre 14 godina stali bubrezi, 2006. godine su joj stali bubrezi, 2007. godine otac je ubio tog čoveka od kojeg je sestra moja dobila bubreg. Srećna sam bila to su me podigli da ispadam u nedelju, da ne bih potegla ovu priču. Najžalije mi je što moji ovo slušaju. Moj otac je ubio tog čoveka, a samo on zna što je to uradio, on je jako preke naravi - pričala je Dragana.\n- Alo bre ne moraš to da pričaš, niko ne može da te tera. Koga boli ku*ac, to je njena stvar - ustao je Janjuš.\n- Nas milioni prate ovde, ja nisam želela o tome da se priča. To jeste istina, on samo to zna, ja nemam odnos sa njim da mi to kaže. On priča da je to bila samoodbrana. Moji roditelji su bili kod njega (čoveka koji je dao bubreg Draganinoj sestri) u gostima, i tada je moj otac bio grublji prema mojoj majci, a taj čovek je ustao da je zaštiti i njemu je to zasmetalo. Otac je njega ubio posle par dana. Ja ne smem da se suprostavim kada on bije moju majku, jer je on takav čovek. Njemu u brak niko ne sme da se meša, pa čak ni ja kao dete. Moji se nikada nisu razveli, moj otac je 2007. godine otišao u zatvor, dobio je 14 godina, odležao je 12 godina, ja njega ne opravdavam nijedne sekunde. Meni je žao tog čoveka, ja sam imala 9 godina kada se to desilo, a tog čoveka se sećam - otkrila je Dragana.\n- Molim se za njegovo pokajanje, i teško mi je jer on ne zna kakvo ja mišljenje imam o ovome, ne želim da mi zameri, on se vratio a majka i on su zajedno, i nadam se da se promenio. Biće mi teško da se po izlasku odavde suočim sa njim jer nikada o tome nismo pričali - ispričala je Dragana.\nMAJA REŽI NA JANJUŠA I POREDI GA SA ČORBOM! Dragana stala u odbranu bivšeg koškarkaša i začepila Marinkovićevoj USTA! (VIDEO)\nŠA JE ZALJUBLJEN U TARU, GLEDAO ME JE POPREKO ZBOG NJE! Đorđe nakon što je IZBAČEN progovorio o cimerima, a onda počeo da PLAČE!\nDEČKO JE OSTAVIO KAD JE SAZNAO DA JOJ JE OTAC UBICA?! Dragana ušla u rijaliti, a krije BOLNU životnu priču, raskid je DOTUKAO?\nDragana BurmazovicMarko Janjusevic Janjusrijalitiotacsestraporodica\nKIJA KOCKAR SE SA ŠARIĆEM PROVODI U DUBAIJU! Objavila sliku sa njim sa PLAŽE! FOTO 116\t169


infinitum: Preminuo novinar Velimir Ćurgus Kazimir\nPreminuo novinar Velimir Ćurgus Kazimir\nPreminuo novinar Velimir Ćurgus Kazimiri\nJedan od osnivača Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS) i direktor Medijskog arhiva Ebart Velimir Ćurgus Kazimir preminuo je u Beogradu u 71. godini.\nKako je saopštio NUNS, Velimir Ćurgus Kazimir je tokom novinarske karijere radio, između ostalog, kao urednik i pokretač izdavaštva u Istraživačko - izdavačkom centru Omladine Srbije u Beogradu, a potom i kao novinar i urednik... »\nBEOGRAD - Novinar i književnik Velimir Ćurgus Kazimir (1948) preminuo je u Beogradu, saopštilo je večeras Nezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS).\nBio je direktor Medijskog arhiva Ebart koji je osnovan 2000. godine, a tokom novinarske karijere radio je, između ostalog, kao novinar i urednik kulturne rubrike u Politici od 1988. do 1996. godine. Pre toga je osam godina bio... »\nPreminuo Velimir Ćurgus Kazimir\nNovinar i književnik Velimir Ćurgus Kazimir (1948) preminuo je noćas u Beogradu.\nBio je direktor je Medijskog arhiva Ebart koji je osnovan 2000. godine, saopštio je NUNS. Tokom novinarske karijere radio je, između ostalog, kao novinar i urednik kulturne rubrike u Politici od 1988. do 1996. Pre toga je osam... »\nPreminuo jedan od osnivača NUNS-a Velimir Ćurgus Kazimir\nJedan od osnivača Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS) i direktor Medijskog arhiva Ebart Velimir Ćurgus Kazimir preminuo je večeras u Beogradu u 71. godini.\nKako je saopštio NUNS, Velimir Ćurgus Kazimir je tokom novinarske karijere radio, između ostalog, kao urednik i pokretač izdavaštva u Istraživačko - izdavačkom centru Omladine Srbije u Beogradu a potom i kao novinar i urednik... »\nPreminuo novinar, osnivača NUNS, Velimir Ćurgus Kazimir\nFoto: Mondo/Goran Sivački Kako je saopštio NUNS, Velimir Ćurgus Kazimir je tokom novinarske karijere radio, između ostalog, kao urednik i pokretač izdavaštva u Istraživačko - izdavačkom centru Omladine Srbije u Beogradu a potom i... »\nJedan od osnivača NUNS i direktor Medijskog arhiva Ebart Velimir Ćurgus Kazimir preminuo je u Beogradu u 71. godini.\nPreminuo novinar i književnik Velimir Ćurgus Kazimir: Odlazak jednog od osnivača NUNS i člana srpskog pen centra!\nNovinar i književnik Velimir Ćurgus Kazimir (1948) preminuo je noćas u Beogradu. Bio je direktor je Medijskog arhiva Ebart koji je osnovan 2000. godine. Tokom novinarske karijere radio je, između ostalog, kao novinar i urednik kulturne rubrike u Politici od 1988. do 1996. Pre toga je osam godina... »


Nadal je odigrao 51. finale Mastersa, a Medvedev nije mnogo namučio Španca u svom prvom finalu na turnirima iz serije 1000.\nDrugi teniser sveta tako je odbranio titulu na Rodžers kupu, a peti put je ovde podigao pehar.\nLako je Nadal izašao na kraj sa mladim ruskim teniserom koji je u odlučujućim momentima grešio i tako dodatno olakšavao put ka novoj tituli.\nPoslednji put je neki igrač u finalu na Rodžers kupu osvojio set bez izgubljenog gema 1992. godine, a ova titula će za Nadala biti bitna i zbog toga što je prvi put u karijeri uspeo da odbrani titulu na nekom turniru koji se igra na tvrdoj podlozi.\nNema mnogo odmora za najbolje igrače jer već u noći između nedelje i ponedeljka počinje Masters u Sinsinatiju. Duele i sa ovog turnira pratite samo na kanalima Sport Kluba.


February 2019 - ZZJZ Leskovac\nArhiva tekstova za: February 2019\n„POKAŽI SVOJE RETKO – POKAŽI DA JE VAŽNO” Nа iniciјаtivu Еvrоpsке аsоciјаciје udružеnjа оbоlеlih оd rеtкih bоlеsti (www.eurordis.org), dvаnаеstu gоdinu zа rеdоm, pоslеdnjеg dаnа fеbruаrа, оbеlеžаvа sе Mеđunаrоdni dаn rеtкih\nPrеmа pоdаcimа pоpulаciоnоg nаdzоrа којi sе sprоvоdi nа području Jablaničkog okruga оd strаnе Zаvоdа zа јаvnо zdrаvljе Leskovac, оd 01.01.2019. zакljučnо sа sedmom izvеštајnоm nеdеljоm, priјаvljеnо је uкupnо 2741 оbоlеlih\n14.02.2019 14.02.2019 by ZZJZ Leskovac Administrator\nU cilju sprečavanja širenja gripa,oboljenja slična gripu i respiratornih zaraznih bolesti u školskim ustanovama predlažemo sledeće mere: 1. Redovno provetravanje svih školskih prostorija. 2. Opšte mere prevencije, kao što su\nPREPORUKE ZA PREDŠKOLSKE USTANOVE NA PREVENCIJI GRIPA\nU cilju sprečavanja širenja gripa, oboljenja slična gripu i respiratornih zaraznih bolesti u Predškolskim ustanovama predlažemo sledeće mere: 1. Redovno provetravanje svih prostorija vrtića; 2. Opšte mere prevencije, kao\nZA VREME DRŽAVNOG PRAZNIKA ZAVOD ZA JAVNO ZDRAVLjE LESKOVAC NEĆE RADITI DANA 15.02.I 16.02.2019.GODINE OSIM CENTRA ZA MIKROBIOLOGIJU KOJI ĆE DEŽURATI DANA 15.02.2019. U VREMENU od 8h do 12h (Kontakt\nPrеmа pоdаcimа pоpulаciоnоg nаdzоrа којi sе sprоvоdi nа području Jablaničkog okruga оd strаnе Zаvоdа zа јаvnо zdrаvljе Leskovac, оd 01.01.2019. zакljučnо sа šestоm izvеštајnоm nеdеljоm, priјаvljеnо је uкupnо 2082 оbоlеlih\n11.02.2019 by ZZJZ Leskovac Administrator\nZavod za javno zdravlje Leskovac ovom prilikom demantuje vest o „alarmantnoj“ situaciji gripa u Opštoj bolnici Leskovac, jer stalno prati i procenjuje epidemiološku situaciju zaraznih i parazitarnih bolesti u ovoj


Nazivi Bošnjanin, Bošnjak, Bosanac su sinonimski nazivi za matični narod Bosne - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovna Featured Istaknuto Nazivi Bošnjanin, Bošnjak, Bosanac su sinonimski nazivi za matični narod Bosne\nII BOŠNJANIN. Čisto značenjski ovaj naziv pripada kategoriji tzv. etnika. Etnik je naziv za konkretnu etničku i govornu grupu, koja živi na određenome prostoru i koju, u vezu s tim životom i s tim prostorom, karekterišu i konkretne kulturne odlike, prije svega jezičke. Važno je imati na umu to da etnici po svome nastanku nikad ne mogu biti stariji od hidronima ili toponima, već da se oni izvode od njih. Tako se desilo da naziv Bosna, tačnije njegova osnova Bos-, u tvorbenom smislu postane i osnova za formiranje naziva etnosa tijesno vezanog za pojam Bosna, a time i za njegovu osnovu Bos-. Na osnovu Bos- u procesu tvorbe ili derivacije već u ranom srednjem vijeku dodaje se nastavak –janin, s tim što se između osnove i nastavka umeće i sonant n, koji se i inače javlja kao prvi dio nastavka -na u baznom nazivu Bosna. Općepoznato je, naime, da je bosanski etnos srednjega vijeka, prije svega onaj bogumilski, sebe nazivao ovom odrednicom, kojoj je, u skladu sa svojim vjerskim učenjem, dodavao i epitet Dobri (Bošnjani).\nIII BOŠNJAN. Ovaj naziv je na svoj način izveden iz prethodnog nekom vrstom morfološke singularsko-pluralske , odnosno jedninsko-množinske, analogije. Naime, za njegovo formiranje presudnu ulogu odigrao je množinski oblik etnika Bošnjanin, koji je glasio Bošnjani, a ne Bošnjanini, kako bi se to očekivalo. Prvim pluralskim oblikom izbjeglo se udvajanje tipa ni + ni, pa je jedno od dvoje ni „ispalo“ i, kako bi se to klasično gramatički, ali u naučnom smislu neprecizno i neadekvatno, reklo „radi lakšeg izgovora“. Sve ovo se, naravno, dešavalo u sklopu tadašnjih glasovnih i morfoloških pojava, iz vremena razvoja bosanskog jezika u srednjem vijeku. Tako je uspostavljen ovaj singularski oblik Bošnjan, čisto oblički u stvari primjereniji pluralskom obliku Bošnjani, kao da se na jedninski oblik Bošnjan, koji nije, kako smo vidjeli, prvobitan već je naknadno stvoren, dodaje uobičajeno –i, kao znak za kratku množinu. Značenjska razlika među ovim singularskim oblicima nikad nije postojala, dakle oni su identičnog značenja. Oba označavaju matični srednjevjekovni etnos u zemlji Bosni.\nIV BOŠNJAK. Ovaj naziv je po svome postanku mlađi od etnika Bošnjanin (Bošnjan), što ne znači de je on obilježavao neki drugi i drukčiji etnički pojam. On je u historijskom kontinuitetu označavao isti onaj etnos iz srednjeg vijeka, starinom vezan za prostor i državu Bosnu, ali koji se dalje, u vremenskom slijedu i u drukčijim historijskim prilikama, održava na prostoru Bosne i čuva svijest o svojoj vezanosti za taj prostor i za tu zemlju. Čisto jezički, ovaj etnik formira se također pomoću osnove Bos-, na koju se dodaje južnoslavenski sufiks -(n)jak, a čije širenje uveliko potpomaže i interferencija sa govornim i pisanim turskim jezikom. To ne znači da je ovaj etnik presudno formiran pod utjecajem turskog jezika, a još manje znači da je „iz turskog jezika“. Završno s iz osnove Bos– ispred nastavka –(n)jak vremenom prelazi u š procesom asimilacije po mjestu tvorbe, kako je uostalom i u slučaju starijega etnika Bošnjanin (Bošnjan), jednačenja u kojem se prevladava raskorak u mjestu artikulacije, pa se novonastalo š izgovara na istome mjestu i u jednom izgovornom potezu govornih organa jezika i prednjeg nepca. Pri tome je tvorbeno jasno da se oblik za ženski rod formira dodavanjem nastavka –inja. Napominjemo da je naziv Bošnjak u označavanju bosanskog etnosa najutemeljeniji i najrašireniji kad se radi i o njegovom bilježenju u pisanim izvorima i o upotrebi u govornom jeziku, odnosno u svijesti izvornih govornika i samoga bosanskog jezika.\nV BOSANAC. Etnik Bosanac po svome porijeklu je najmlađi i vezuje se za novije vrijeme u odnosu na ove prethodne, vremenski mu pretpostavljene, odnosno starije po nastanku i upotrebi. Tvori se također od iste osnove Bos-, pri čemu izmjene nekadašnjih poluglasa u slaboj ili jakoj poziciji igraju ulogu, pa se, u granicama savremenog jezika i njegovih tvorbenih tipova, ovaj oblik na drukčiji način shvata i tumači. Sa aspekta sinhronije, savremenog stanja jezika, tu se, naime, ne radi o lahko shvatljivim tvorbenim kombinacijama, ali je i u ovom slučaju jasno da je osnova Bos- ista ona predslavenska balkanska, na koju se kasnije dodaju slavenski, odnosno južnoslavenski, sufiksi. Za muški rod to je sufiks –ac, a za ženski –ka, pri čemu je samo na prvi pogled osnovni oblik Bosan-, a ne Bos-, kako je dijahronijski lingvistički već konstatirano. U svakom slučaju, radi se o mlađem tvorbenom tipu sa osnovom Bos-, koji jednako odražava osnovno značenje matičnog etnosa jednoga prostora, a koji se od starijih vremena zvao Bosna. Ovaj naziv, međutim, bez obzira na to što mu je osnovno značenje vezano za stanovnika Bosne i pripadnika njenog etnosa, u najnovije vrijeme dobija i neka šira značenja koja potenciraju pripadnost bosanskom prostoru samim porijeklom svakoga ovdašnjega izvornoga govornika, bez obzira na to da li se radi o historijskom kontinuitetu sa matičnim etnosom ili naprosto o elementarnoj vezanosti za Bosnu, u smislu porijekla, rođenja i sl.\nZa historijsko biće ne samo Bosne već i Bosne i Hercegovine kao države veoma je važan i naziv Hercegovina, odnosno Hercegovac. I te odrednice, na žalost, na sličan neutemeljen način se razumijevaju i tumače. Stariji naziv za prostor Hercegovine je Hum, a u opisnim formama humska zemlja, ili po još starijoj verziji hlmska zemlja. Današnji naziv etimološki potiče od „hercegove zemlje“, tj. nastao je i raširio se u vrijeme hercega (vojvode) Stjepana. Kao što su Bošnjani bili žitelji Bosne, tako su i Humljani bili žitelji Huma i to su jezički istovrsni srednjevjekovni tvorbeni tipovi. Žitelji Hercegovine kasnije bivaju nazivani Hercegovcima, kakav je istovrstan slučaj i sa žiteljima Bosne kao Bosancima. Čisto jezički to tako stoji. Međutim, i ovdje se javljaju nerazumijevanja u smislu toga koji pojam označava čisto prostor, a koji ima i šire značenje historičnosti jednoga prostora kao države. Naravno da bosanska odrednica ima ovo drugo, a da hercegovačka ima ovo prvo, uglavnom samo teritorijalno značenje, čime se ne negiraju historijske okolnosti postojanja toga prostora u određenom smislu administrativno, pa donekle i državotvorno omeđenog, imajući u vidu postojanje Hercegovačkog sandžaka i sl.\nAutor: prof.dr. Dževad Jahić\nPrethodni tekstOVO JE UREDBA O NOVIM MERAMA Detaljan spisak radnog vremena svih lokala, a ove radnje će moći da RADE I SUBOTOM\nSledeći tekstAtletski treneri Srbije: Bibić i Zilkić najbolji u 2020. godini


EVROKUP: Obradovićev Monako slavio, Teo ne može sve, Banđa Si gurao Andoru ka pobedi! - Košarka, Vesti, Evrokup\nHotSport»Košarka, Vesti, Evrokup»EVROKUP: Obradovićev Monako slavio, Teo ne može sve, Banđa Si gurao Andoru ka pobedi!\n| 2019-11-20T23:09:47+02:00\t20. nov 2019. 23:09|0 komentara\nU okviru Evrokupa danas su na programu bili mečevi 8. kola. Pored srpskog predstavnika Partizana viđeni su sledeći rezultati. Svi abaligaši upisali su pobedu večeras.\nMonako je savladao Makabi Rišon. Neizvesna završnica meča pripala je izabranicima Saše Obradovića. Iako su prvu četvrtinu dobili gosti, u drugoj je Monako zaigrao znatno bolje i na poluvremenu je imao prednost 40:33. Gosti su zaigrali znatno bolje u trećoj deonici, a meč je rešen u penal završnici, rezultatom 77:75.\nPol Lakomb je ubacio 19 poena, a Noris Kol samo poen manje, Erik Bukner ubacio je 16 poena kod Monaka. U poraženom sastavu Džordan Sving postigao je 19 poena, a 15 postigao je Džonatan Vilijams, poen manje Aleks Hamilton.\nMorabank Andora na domaćem terenu ubedljivo je savladala ‘srpski’ Virtus rezultatom 93:79. Prvo poluvreme pripalo je domaćim igračima koji su na poluvreme otišli uz prednost 52:44. Odličnom igrom u trećoj deonici koju je Virtus dobio 25:14 gosti se vraćaju u meč i stiču prednost od 66:69, a Andora je odlično zaigrala u završnici i poslednju deonicu dobila rezultatom 27:10.\nU redovima domaćina briljirao je nekadašnji košarkaš Partizana Banđa Si, koji je ubacio 17 poena, isto toliko postigao je i Franc Masant. Dejan Todorović ubacio je 5 poena, a Musli 3. U timu Saše Đorđevića odličan je bio Miloš Teodosić koji je za 15 minuta na parketu ubacio 19 poena, a poen manje upisao je Frenk Gejns. Stefan Marković je imao skroman učinak od šest poena za 28 minuta na terenu, a Stefan Nikolić nije igrao.\nCedevita Olimpija je savladala Brešu rezultatom 73:62, Uz učinak Marka Simonovića od 2 poena, Majk Cirbes ubacio je šest, Edo Murić pet, dok je najefikasniji bio Kodi Mekntajer sa 14, isto toliko ubacio je i Rajan Boutrajt.\nAseko Arka je dočekala Budućnost iz Podgorice, a i treći predstavnik ABA lige upisao je pobedu od 61:78. U redovima Budućnosti istakli su se Džastin Kobs sa 17, Hasan Martin postigao je 14 poena.\nPromiteas – Ulm 82:77\nMonako – Makabi Rišon 77:75\nAndora – Virtus 93:79\nTofaš – Venecija 73:80\nPartizan – Ritas 86:81\nLimož – Lokomotiva Kuban 77:92\nCedevita Olimpija – Breša 73:62\nUniks – Nanter 72:79\nDarušafaka – Huventud 92:86\nGalatasaraj – Unikaha\n91:80 Gdinja – Budućnost 61:78\nOldenburg – Trento 108:88\nTAGOVI: Partizan, evrokup, Monako, Virtus Bolonja, Andora Morabank, Makabi RIšon


PIC OBJAVIO ZAKLJUČKE: UPUĆEN POZIV POLITIČKIM LIDERIMA U BiH - Jedinstvena Bosna i Hercegovina\nPIC OBJAVIO ZAKLJUČKE: UPUĆEN POZIV POLITIČKIM LIDERIMA U BiH\nPolitički direktori Upravnog odbora Vijeća za provedbu mira (Peace Implementation Council – PIC) sastali su se u Sarajevu 4. i 5. decembra kako bi razmotrili stanje provedbe Općeg okvirnog sporazuma za mir, koji i dalje predstavlja temelj za stabilnu, sigurnu i prosperitetnu Bosnu i Hercegovinu (BiH).\nKomunike Upravnog odbora Vijeća za provedbu mira prenosimo u cijelosti:\nUpravni odbor PIC-a je izrazio žaljenje zbog činjenice da je preuranjena predizborna kampanja, koja je produbljivala podjele, zaustavila napredak u provođenju socio-ekonomskih reformi, zatrovala političku atmosferu, te onemogućila da se kroz pregovore dođe do rješenja za prevazilaženje praznine u Izbornom zakonu, a koja se odnosi na Dom naroda Federacije BiH. PIC je konstatirao da je Ured za demokratske institucije i ljudska prava pri OSCE-u (ODIHR), koji je predvodio Međunarodnu posmatračku misiju na izborima u BiH, okarakterizirao izbore u BiH kao “istinski konkurentne”, te je primio k znanju i zabrinutost misije i lokalnih nevladinih organizacija u vezi sa brojnim nepravilnostima zabilježenim širom zemlje za vrijeme odvijanja izbornog procesa.\nUpravni odbor PIC-a također je osudio prijetnje neovisnosti medija, uključujući zastrašivanje i fizičke napade na novinare, osudivši i pokušaje pojedinih medija i političara da iskrive činjenice i utiču na rad Centralne izborne komisije. Neovisnost Centralne izborne komisije je od suštinskog značaja za provođenje slobodnih i fer izbora i implementaciju izbornih rezultata.\nPolitički direktori Upravnog odbora PIC-a sastali su se i pozvali novoimenovane članove Predsjedništva BiH da poduzmu sve napore u ime BiH da zaštite interese i ravnopravnost svih građana i daju doprinos reformskom putu BiH.\nUpravni odbor PIC-a izražava žaljenje povodom odluke jednog člana Predsjedništva BiH da napusti sastanak prije nego što su razgovori počeli. Upravni odbor PIC-a pozvao je članove Predsjedništva da pokažu jedinstvo, da rade zajedno i poštuju zakone ove zemlje, uključujući i Zakon o zastavi.\n· Odmah se uključe u konstruktivan dijalog, u duhu kompromisa, kako bi omogućili pravovremeno formiranje funkcionalnih zakonodavnih i izvršnih organa na svim nivoima vlasti. Da se suzdrže od blokiranja ili opstruiranja provedbe izbornih rezultata zbog uskostranačkih interesa i da budućnost ove zemlje i njenih građana ne budu njihovi taoci.\n· Djeluju u pravcu dijaloga i saradnje, bez pribjegavanja neodgovornoj retorici koja vodi ka podjelama, nego na način koji pogoduje postizanju stabilnosti i napretka, posebno putem poduzimanja konkretnih mjera, počevši od najvišeg političkog nivoa, ka pomirenju u BiH, između ostalog i putem zajedničkog prisustvovanja komemoracijama.\n· Dostave preostale odgovore na pitanja iz Upitnika, čime bi se Evropskoj komisiji omogućilo da donese procjenu spremnosti Bosne i Hercegovine da napreduje na putu ka integracijama u EU i da pravovremeno pripremi svoje mišljenje. Mišljenje Komisije će predstavljati sveobuhvatnu mapu puta za buduće reforme u BiH usmjerene prema EU, u kojoj će se posebna pažnja pokloniti dobrom upravljanju, vladavini prava, borbi protiv korupcije, naporima na značajnom povećanju procesuiranja slučajeva korupcije, te reformi javne uprave – što će predstavljati ono na osnovu čega će zemlje članice EU donijeti odluku o sljedećim koracima Bosne i Hercegovine u integraciji u EU, u skladu sa težnjama građana BiH.\n· Podržavaju vladavinu prava na svim nivoima vlasti u BiH, posebno putem jačanja institucija nadležnih za borbu protiv korupcije i sprečavanje i borbu protiv terorizma. Da se suzdrže od osporavanja pravosudnih institucija na državnom i entitetskom nivou i da provode njihove odluke.\n· Fokusiraju se na donošenje hitnih i konkretnih socio-ekonomskih i drugih reformi kako bi se poboljšao kvalitet života građana, putem rješavanja nezaposlenosti, jačanja poslovnog okruženja i restrukturiranja državnih poduzeća te poboljšanja javnih usluga.\n· Prioritetno pristupe usvajanju budžeta za 2019. godinu od strane domaćih organa vlasti u zakonski predviđenim rokovima, kako bi se osiguralo da institucije vlasti mogu nastaviti da rade i ispunjavaju obaveze koje imaju prema građanima BiH.\n· Intenziviraju napore na poboljšanju kredibiliteta i transparentnosti izbornog procesa bez daljnjeg odlaganja. Poduzmu veće napore od onih koji su uslijedili poslije prošlih izbora na provedbi suštinskih promjena koje je preporučio Ured za demokratske institucije i ljudska prava (Office of Democratic Institutions and Human Rights – ODIHR), Grupa država protiv korupcije (Group of States against Corruption – GRECO) i drugi, uključujući i preporuke sa prethodnih izbora, posebno tako što će riješiti probleme vezane za biračke odbore, tačnost Centralnog biračkog spiska, brojanje glasačkih listića, jednak pristup medijima, netransparentno finansiranje stranaka te zloupotrebu javnih i drugih resursa. Što prije usvojiti ove promjene, kako bi se osiguralo da se mogu primijeniti na narednim lokalnim izborima 2020. godine.\n· Usvoje odgovarajuće akte u vezi s formiranjem Doma naroda Federacije. Riješe, bez daljnjih odlaganja, izborni zastoj u Mostaru, gdje je građanima već više od deset godina uskraćeno pravo da biraju svoje lokalne predstavnike.\n· Provedu odluku u predmetu Sejdić-Finci i slične odluke Evropskog suda za ljudska prava, i suzdrže se od poduzimanja zakonodavnih ili političkih koraka kojima bi se dodatno otežala provedba ovih odluka.\n· Osiguraju slobodu i neovisnost medija te podrže profesionalne i odgovorne medije, između ostalog i putem osiguranja stabilnih i neovisnih izvora finansiranja za javne RTV emitere.\nRuska Federacija se nije pridružila komunikeu Upravnog odbora PIC-a, saopćeno je iz OHR-a.


Stojiljković: Agencija da obavesti javnost dokle je stigao slučaj Mali - KRIK\nStojiljković: Agencija da obavesti javnost dokle je stigao slučaj Mali\nZoran Stojiljković, bivši član odbora Agencije za borbu protiv korupcije, rekao je komentarišući intervju koji je Marija Mali dala za KRIK da je Agencija u obavezi da javnosti kaže šta je otkrila u postupcima provere gradonačelnika Siniše Malog.\nStojiljković je naglasio da to što je Agencija odbijala da primi Mariju Mali stvara utisak da je neko nedodirljiv.\n„U najmanju ruku ono što Agencija mora da uradi, ako hoće da sačuva kredibilitet, je da kaže da li se bavi slučajem Mali – da li ga je završila, šta je konstatovala i ima li osnovane sumnje. Ako postoji – to je predala tužilaštvu. Ako kažu da ništa nisu predali onda je pitanje kako su vodili postupak ako sa ženom nisu hteli da razgovaraju.“\nU intervjuu koji je dala novinarima KRIK-a Marija Mali je ispričala da je nekoliko puta pokušala da Agenciji za borbu protiv korupcije predoči malverzacije svog bivšeg supruga, gradonačelnika Beograda Siniše Malog, ali su iz ove institucije odbili da je prime. Ona je u intervjuu objasnila da gradonačelnik Agenciji nije prijavio svu imovinu, kao i da je bila primorana da Agenciji lažno prijavi 95 hiljada evra kao nasledstvo pokojnog oca.\nCeo intervju sa bivšom suprugom gradonačelnika Siniše Malog pročitajte ovde.\nfebruar 13, 2017 u 21:47\nMali ili veliki…a ima dosta kao sto su Mali a deca su nam sve vise gladna i zeljna i bosa i gola…sramota za Srbiju i nase politicare !\nNekadasnji simpatizer SNS. kaže:\nfebruar 14, 2017 u 08:55\nMozemo da komentarisemo sta hocemo.Njihov ce odgovor biti da smo strani placenici.da smo Dosovci.da ih je narod izabrao .A ZABORAVLJAJU DA VREME POLAKO PROLAZI A NJIHOVE AFERE SE GOMILAJU PRED OCIMA NAS STO SMO IH GLASALI .P O L A K O T E . UBRZO CE IZBORI ILI JOS GORE (BOLJE)STO SMO MI GORI OD RUMUNA.\nfebruar 14, 2017 u 13:53\nPrethodno da dojučerašnji član Odbora Agencije ukaže na odgovornost Odbora povodom nezakonitog zapošljavanja u Stručnoj službi Agencije a što je potvrđeno presudom Upr.suda juna 2013 te javnim Saopštenjem Odbora iz marta 2013 – pri čemu štetne posledice nisu otklonjene dok su pojedini drž.službenici Agencije zaposleni putem takvih nezakonitih i pristrasnih javnih konkursa, danas učesnici j.konkursa za izbor Direktora Agencije i očekuju punu atmosferu principa vladavine prava, prof.zasluga i nepristrasnosti. Konačno, i presuda Upr.suda iz decembra 2016 kojom je utvrđena nezakonitost odluke izbora prethodnog direktora Agencije ukazuje na nezakoniti pristrasan rad Odbora Agencije kojim je tada upravo predsedavao uvaženi prof Z.Stojiljković.