Posts in category Istraživanja\nKOMPARATIVNO ISTRAŽIVANJE U SRBIJI, BIH I CRNOJ GORI: Dostupnost droge u regionu i informisanost i stavovi mladih\n- Većina mladih u regionu je u riziku da pod uticajem svog neposrednog okruženja proba drogu. Pri tome čak 75,7 odsto mladih u Crnoj Gori poznaje nekoga u svom neposrednom okruženju ko konzumira drogu, 59,9 odsto mladih u Srbiji i njih 57,6 odsto u Bosni i Hercegovini – pokazuju rezultati komparativnog istraživanja „Dostupnost droge u regionu i informisanost i stavovi mladih o narkomaniji“, koje je sprovela Specijalna bolnica za bolesti zavisnosti „Vita“ iz Novog Sada. Istraživanje je sprovedeno tokom novembra 2012. godine na uzorku od 1.893 mladih od 15 do 30 godina iz Srbije, BiH i Crne Gore.\nDostupnost droge je jedan od vodećih faktora rizika širenja narkomanije, što potvrđuju i podaci da je 61,9 odsto mladih u Crnoj Gori direktno ponuđeno nekom od droga, 55,7 odsto njih u Srbiji i 46 odsto u BiH. Iskustvo sa drogom je imalo 23,5 odsto ispitanih mladih u Srbiji, 21,3 odsto u BiH i 25,7odsto u Crnoj Gori.\nŠto se tiče rezultata u Srbiji, istraživanje je pokazalo da su mladi u Beogradu u najvećoj meri izloženi narkoticima jer je 69,6 odsto ispitanih potvrdilo da je direktno ponuđeno sa nekom od droga, što je za čak 14 odsto više od proseka za Srbiju. Najveći broj onih koji su imali iskustva sa drogom dolazi iz Kruševca, čak 36 odsto, i takođe Beograda, 32 odsto. Na trećem mestu po broju ispitanika koji su probali drogu, od osam gradova u Srbiji obuhvaćenih istraživanjem (Beograd, Novi Sad, Niš, Kruševac, Zrenjanin, Subotica, Sombor, Ruma) se nalazi Subotica, 27 odsto.\nIstraživanje bolnice Vita nadalje pokazuje da među mladima i dalje dominiraju tipične zablude, kao naprimer podela droga na „lake i teške“ koju odobrava 59,8 odsto mladih u Srbiji, čak 77,6 odsto u BiH i 51 odsto u Crnoj Gori. Dok zabludu da se droga može uzimati kontrolisano i u specijalnim prilikama ima 32,3 odsto ispitanih mladih u Srbiji, 42,4 u BiH i čak 43,3 odsto u Crnoj Gori. Ovakvi stavovi ukazuju na nedovoljnu kritičnost i distancu prema tzv. „lakim drogama“ što povećava rizik od njihove zloupotrebe.\nU Srbiji, najveća odstupanja u rezultatima po pitanju odobravanja podele na „lake i teške“ droge imamo u Zrenjaninu, 71,6 odsto i Beogradu, 70 odsto, dok je zabluda o mogućem kontrolisanom uzimanju droge najizraženija u odgovorima mladih u Beogradu 48,6 odsto i Kruševcu, 44 odsto.\nDonekle ohrabruju rezultati onih koji narkomaniju prihvataju kao izlečivu bolest (Srbija 66,6 odsto, BiH 71,2 odsto, Crna Gora 62,6 odsto), što govori o spemnosti mladih da daju „drugu šansu“ zavisnicima verujući u mogućnost njihove resocijalizacije. Međutim, još uvek je u mnogim odgovorima prisutan nerealni optimizam kroz tvrdnje da je za rešenje narkomanije dovoljna čvrsta volja, bez stručne pomoći (Srbija 36,1 odsto, BiH- čak 48,9 odsto i Crna Gora 33,7 odsto).\nKao najdominantniji izvor informisanja na ovu temu kod mladih u regionu su internet i ostali mediji (TV, novine…).\nMomci odrastaju u znatno rizičnijem okruženju, gde je čak 67,2 odsto njih u Srbiji potvrdilo da je bilo ponuđeno drogom (nasuprot 32 odsto devojaka), dok je drogu probalo njih 31,2 odsto u odnosu na 18,4 odsto devojaka. Razlika je uočljiva i u manjoj kritičnosti i oprezu u stavovima prema drogi, pa tako 63,9 odsto momaka podržava podelu na „lake i teške“ droge, nasuprot 57 odsto devojaka, kao i 40,8 odsto momaka koji imaju ideju da se droga može kontrolisano uzimati, nasuprot 26,5 odsto devojaka.\nVisok rizik od droge tokom odrastanja mladih Novosađana\nMladi u Novom Sadu su okruženi drogom, što potvrđuje podatak da 57,1% mladih Novosađanki i Novosađana uzrasta od 15 do 30 godina u svom neposrednom okruženju imaju poznanika koji zloupotrebljava drogu – ukazuju rezultati najnovijeg istraživanja koje je povodom 26. juna, Svetskog dana borbe protiv droge, sprovela Specijalna bolnica za bolesti zavisnosti „Vita“ iz Novog Sada. Istraživanje „Novosađani i droga“ sprovedeno je od 13. do 15. juna 2012. godine u Novom Sadu na slučajnom uzorku od 441 Novosađanki i Novosađana uzrasta od 15 do 30 godina. Cilj istraživanja je bio da se utvrdi stepen izloženosti mladih rizicima, odnosno dostupnosti droge kao društvenom faktoru rizika, kao i informisanosti i ispravnosti stavova o drogama, kao stepenu pripremljenosti mladih na izazove odrastanja.\nNa visok rizik od droge tokom odrastanja mladih u Novom Sadu ukazuju i podaci da je čak 58 odsto ispitanih bilo direktno ponuđeno nekom od droga, da 45,3 odsto njih zna gde i od koga može da se nabavi droga, a da je 22,8 odsto njih i probalo neku od droga.\nInformisanost i ispravan stav mladih prema drogama predstavlja i meru njihove priprmljenosti na izazove koji ih okružuju. Međutim, istraživanje bolnice Vita pokazuje da su kod mladih Novosađana i dalje u značajnoj meri prisutne predrasude i zablude o drogama. Tako, podelu na takozvane „lake i teške“ droge podržava čak 64 odsto ispitanika, a 35 odsto ispitanih smatra da se droga može uzimati kontrolisano i u specijalnim prilikama. Ovakvi stavovi ukazuju na nedovoljnu kritičnost i distancu prema takozvanim „lakim“ drogama i predstavljaju povećan rizik za njihovu zloupotrebu.\nPrema daljim rezultatima Vite, ono što ohrabruje jeste podatak da 63,6 odsto ispitanih smatra da je narkomanija izlečiva bolest, kao i to da 58,4 odsto ispitanika smatra da je za rešenje problema narkomanije potrebna stručna pomoć, a ne samo čvrsta volja i prestanak unošenja droge.\n- Ovakav stav ukazuje na delimičnu demistifikaciju narkomanije kao bolesti, koja može da motiviše one kojima se problem desio da potraže pomoć, jer postoji rešenje. Navedeni rezultati pokazuju i to da su mladi spremniji zavisniku u okruženju dati drugu šansu da se uključi u normalne životne tokove, što olakšava njegovu resocijalizaciju – rekao je Milan Vlaisavljević, direktor Specijalne bolnice za bolesti zavisnosti Vita i autor projekta.\nŠto se tiče izvora informisanja mladih o problemu narkomanije, najviše njih informacije dobijaju putem interneta, 24,9 odsto, zatim putem ostalih medija (TV, novine, radio) 20,7 odsto, škole 17,1 odsto, dok njih 15,4 odsto nisu zainteresovani za ovu temu. Roditelji i drugari su podjednak izvor informacija, t.j na nivou 10-11 odsto.\nPOREĐENJE SA REZULTATIMA IZ 2010. GODINE\nU odnosu na pre dve godine, rezultati pokazuju da su mladi u nešto manjoj meri izloženi drogama u svom neposrednom okruženju (2010. 61,3 odsto – 2012. 57,1 odsto) i u manjoj meri su informisani gde i od koga može da se nabavi droga (2010. 54,3 odsto - 2012. 45,3 odsto) – pokazuje poređenje rezultata sa istaživanja bolnice Vita iz 2010. godine, sprovedenog u Novom Sadu po istoj metodologiji. Međutim, prisutan je znatno veći broj onih koji su direktno ponuđeni nekom drogom (2010. 48,5 odsto – 2012. 58 odsto).\n- Navedene promene mogu se dovesti u vezu sa „menjanjem strategije“ u distribuciji droge, koja ide ka većoj diskreciji, ali snažnijem „direktnom marketingu“ – dodaje Vlaisavljević.\nProcenat onih koji su probali drogu nije se značajno menjao (2010. 22,41 odsto – 2012. 22,8 odsto), ali jeste broj onih koji opravdava podelu na „lake i teške“ droge (2010. 59,6 odsto – 2012. 64 odsto). Navedena razlika ukazuje na smanjenje kritičnosti prema određenim drogama, što u budućnosti povećava rizik od njihove zloupotrebe.\nMOMCI U MNOGO VEĆEM RIZIKU\nMladi Novosađani po pitanju droge odrastaju i žive u značajno rizičnijem neposrednom okruženju od Novosađanki, pa tako njih 63,2 odsto poznaje nekoga ko koristi droge, dok je kod devojaka taj procenat 51 odsto. Prema daljim rezultatima Vite, čak 69 odsto Novosađana bilo je direktno ponuđeno nekom od droga, dok se u istoj situaciji našlo 47 odsto Novosađanki. Razlike su posebno izražene u procentu onih koji su imali iskustvo sa nekom od droga, 30,5 odsto mladih Novosađana, nasuprot 15 odsto Novosađanki.\nPored navedenih razlika, istraživanje je pokazalo i to da su mladi Novosađani manje kritični i oprezni u svojim stavovima prema drogi. Čak 70 odsto njih opravdava podelu na „lake i teške“ droge (nasuprot 57,5 odsto devojaka), a dvostruko više (44,5 odsto momaka nasuprot 22,5 odsto devojaka) pokazuje nedostatak opreza stavom da se droga može uzimati kontrolisano i u posebnim prilikama bez značajnih posledica.\nBrojne zablude o narkomaniji\nBrojne zablude o narkomaniji i dalje prisutne\nKomparativno istraživanje o informisanosti i stavovima roditelja o narkomaniji, koje je sprovela Specijalna bolnica za bolesti zavisnosti «Vita» iz Novog Sada tokom oktobra i novembra 2010. godine na uzorku od 810 roditelja školske dece uzrasta od 12 do 19 godina na teritoriji Srbije, Crne Gore i Bosne i Hercegovine, potvrdilo je da su brojna pogrešno ukorenjena verovanja o ovom problemu i dalje prisutna u značajnoj meri.\nDostupnost droge u savremenom društvu najveći je generator širenja narkomanije, a najrizičnija uzrasna grupa su tinejdžeri od 12 do 17 godina, kada se i dešava više od 2/3 prvih kontakata sa drogom. U tom periodu posebno je izražena radoznalost da se probaju i istraže nova iskustva, kao i potreba da se bude prihvaćen u društvu, što detetu povećava rizik od pogrešnog izbora. Zato je od presudnog značaja njihova pravovremena informisanost i pripremljenost. Roditelji su ti koji bi trebali biti najzainteresovaniji da tako i bude. Prema rečima Milana Vlaisavljevića, autora projekta i direktora bolnice «Vita», dobijeni rezultati pozivaju na oprez i odlučnije angažovanje celokupnog društva jer postojeći rizici negativnih trendova širenja problema nisu umanjeni. Dobar početak mogli bi biti rezultati koji ukazuju da je narkomanija sve manje tabu tema u porodicama i da raste svest o narkomaniji kao opštem riziku odrastanja u savremenom društvu.\nIstraživanje bolnice «Vita» pokazalo je da čak 69 odsto ispitanih roditelja u Srbiji smatra da je dovoljno informisano o problemu narkomanije, što ujedno govori i o nivou zainteresovanosti za ovu temu. Ispitani roditelji u 67 odsto slučajeva uspevaju da prepoznaju jasne pokazatelje zloupotrebe droga. U skladu sa tim, ohrabruje i podatak da narkomanija više nije tabu tema u većini porodica u Srbiji, što potvrđuje podatak da 86 odsto roditelja sa svojim tinejdžerima ima aktivnu komunikaciju na ovu temu. Dobra vest je i da bi 79 odsto roditelja potražilo stručnu pomoć u slučaju da primete problem kod deteta. Oprez je prisutan i u činjenici da bi 80 odsto ispitanih roditelja branilo svom detetu kontakt sa nekim ko zloupotrebljava droge.\nŠto se tiče relevantnosti informacija koje roditelji poseduju, istraživanje pokazuje da su kod roditelja i dalje u velikoj meri prisutne neke od osnovnih predrasuda o narkomaniji. Na to prvenstveno ukazuje rezultat da tek 57 odsto smatra da se problem ne dešava samo nekom drugom, tj. da nisu potrebne neke posebne predispozicije da bi se problem narkomanije pojavio. Svaki drugi roditelj (50 odsto) smatra da narkomanija uopšte i nije bolest, nego problem slabe volje, nečijeg izbora, razmaženosti i hira.\n- Posledice ovakvog stava u slučaju pojave problema najčešće jeste neadekvatan pristup rešavanju problema, što dovodi do gubitka vremena i brojnih bezuspešnih pokušaja lečenja – objašnjava Vlaisavljević.\nZatim, svega 44 odsto onih koji ne prave razliku između „lakih i teških“ droga, tj. onih koji su svesni da svaka droga izaziva zavisnost. Nejasan stav po ovom pitanju, ili opravdavanje takvih podela u praksi roditelje najčešće čini podložnijim manipulacijama i „gledanjem kroz prste“, što može da značajno poveća rizik od razvoja problema\nMeđu tipične predrasude spada i razmišljanje da je narkomanija neizlečiva. Istraživanje «Vite» pokazuje da samo 44 odsto roditelja u Srbiji smatra da je narkomanija izlečiva. Predrasude na ovom nivou, produžavaju momenat odluke onima kojima se problem desio da krenu sa lečenjem, a kasnije otežava i resocijalizaciju, ako društvo ne prihvata, tj. ne veruje u mogućnost nečijeg povratka u normalne životne tokove.\nŠto se tiče izvora informisanja, roditelji se ubedljivo najviše informišu o narkomaniji putem medija (52 odsto), a 23 odsto njih izvor informacija nalazi među prijateljima. Iznenađuje veoma nizak procenat informisanja od strane lekara, svega u 11 odsto slučajeva i škole, svega 3 odsto.\nPrema istraživanju bolnice «Vita», roditelji iz Srbije i Crne Gore značajno su više zainteresovani za problem narkomanije (Srbija 69 odsto, Crna Gora 74 odsto) u odnosu na roditelje iz Bosne i Hercegovine (55 odsto). Opšta zainteresovanost za problem direktno utiče i na nivo informisanosti, pa tako ne iznenađuje podatak da nivo informisanosti ispitanih roditelja u Bosni i Hercegovini u određenoj meri niži u odnosu na ispitanike iz Srbije i Crne Gore. U tom pogledu najdrastičnija odstupanja roditelja iz BiH primećena su u slabijem prepoznavanju pokazatelja zloupotrebe droge, kao i kroz podatak da velika većina smatra da je narkomanija neizlečiva.\nIstraživanje je pokazalo da roditelji u Crnoj Gori najmanje doživljavaju narkomaniju kao bolest (samo 44 odsto), a više kao slabost volje, razmaženost ili hir. Istovremeno, roditelji u Crnoj Gori imaju najrazvijeniju svest o tome da narkomanija može svakom da se desi (67 odsto), dok su rezultati u Srbiji i BiH dosta niži (57 i 58 odsto). Kada je Srbija u pitanju, nisu primećena značajnija odstupanja u odnosu na okruženje.\nUtisak je da bi zdravstveni i obrazovni sistem trebalo više da se nametnu i imaju značajniju ulogu u prenošenju osnovnih i relevantnih informacija o problemu narkomanije (više od postojećih osam i četiri odsto). Svakako, zanačajna je i podrška medija, koji su se u istraživanju pokazali kao najsnažniji kanal za prenos informacija o narkomaniji.\nMladi alkohol droga pušenje kockanje – istraživanje\nRezultati komparativnog istraživanja odnosa srednjoškolaca u Srbiji, BiH i Crnoj Gori prema alkoholu, drogama, pušenju i kocki\nRizični oblici ponašanja mladih u regionu\nAlarmantan je podatak da je 81 odsto ispitanih srednjoškolaca u Srbiji i Crnoj Gori, odnosno 76 odsto u BiH do svoje 17 godine pilo alkohol, pri čemu je njih 73 odsto u Srbiji (60 odsto u BiH i 55 odsto u Crnoj Gori) navelo konzumiranje alkohola kao uobičajenu aktivnost koju najčešće upražnjavaju prilikom izlazaka u grad i druženja. – pokazuju rezultati komparativnog istraživanja koje je sprovela Specijalna bolnica za bolesti zavisnosti Vita iz Novog Sada na uzorku od 914 srednjoškolaca, prosečne starosti 17 godina iz Srbije, Crne Gore i Bosne i Hercegovne. Cilj istraživanja je da se utvrdi nivo razvijenosti rizičnih oblika ponašanja mladih u regionu u okviru četiri fenomena: zloupotreba alkohola, pušenja, zloupotreba psihoaktivnih supstanci i kockanja.\n- Rezultati istraživanja su pokazali da su u značajnoj meri prisutni rizični oblici ponašanja mladih pre svega u delu zloupotrebe alkohola i pušenja, a zatim i zloupotrebe psihoaktivnih supstanci i kockanja, kao i to da su rizični oblici ponašanja kod srednjoškolaca u Srbiji nešto izraženiji u odnosu na ispitanike iz BiH i Crne Gore – rekao je Milan Vlaisavljević, direktor Specijalne bolnice za bolesti zavisnosti Vita i autor projekta.\nPUŠENJE I SREDNJOŠKOLCI\nUprkos zakonu o zabrani prodaje cigareta maloletnim licima, svaki drugi ispitani srednjoškolac (Srbija 48 odsto, Crna Gora 53 odsto, BiH 52 odsto) je probao cigarete, od čega je njih 56 odsto u Srbiji nastavilo redovno da puši (više puta nedeljno ili svakodnevno), dok je u BiH taj procenat 30 odsto, a u Crnoj Gori nešto niži i iznosi 23 odsto. U Crnoj Gori je više zastupljen model povremeno konzumiranje cigareta, odnosno u posebnim prilikama i to u 40 odsto slučajeva. U sve tri države 67 odsto srednjoškolaca navodi da u svojoj porodici imaju nekoga ko puši cigarete.\nIGRE NA SREĆU I SREDNJOŠKOLCI\nU Srbiji 29 odsto srednjoškolaca igra igre na sreću, u odnosu na 18 odsto njiihovih roditelja. U BiH je ta razlika još izraženija, deca 27 odsto a roditelji 10 odsto, dok u Crnoj Gori roditelji upražnjavaju igre na sreću za šest odsto više u odnosu na njihovu decu. Istraživanje bolnice Vita dalje pokazuje da od srednjoškolaca koji igraju igre na sreću, njih 33 odsto u Srbiji to čini najmanje jednom nedeljno, u Crnoj Gori 27 odsto, a u BiH 22,5 odsto.\nI pored zakonske regulative, čak 72,7 odsto srednjoškolaca u BiH, 71 odsto u Crnoj Gori i 48,5 odsto u Srbiji navodi kladionice kao najdominantniji oblik igara koji upražnjavaju. Potom sledi loto/bingo sa 32 odsto u BiH, 26 odsto u Srbiji i 20 odsto u Crnoj Gori, dok su u značajnoj meri u Srbiji zastupljeni i poker aparati 12,3 odsto i rulet 10,7 odsto, za razliku od BiH i Crne Gore gde su pomenute igre na sreću zastuljene u procentima od 0,7 do 7 odsto.\nALKOHOL I SREDNJOŠKOLCI\nAlarmantan je podatak da je 81 odsto dece u Srbiji i Crnoj Gori, odnosno 76 odsto dece u BiH do svoje 17 godine konzumiralo alkohol, pri čemu je njih 68 odsto u Srbiji i Crnoj Gori i svaki drugi u BiH imalo iskustvo pijanstva.\nU sve tri države čak 80 do 90 odsto mladih navodi druženje i izlaske u grad kao prilike u kojima najčešće konzumiraju alkohol. Pored navedenih rezultata, podatak da je u poslednjih nekoliko nedelja 73 odsto srednjoškolaca u Srbiji, 60 odsto u BiH i 55 odsto u Crnoj Gori zloupotrebljavalo alkohol, pokazuje da zloupotreba alkohola među srednjoškolcima nije neuobičajen i poseban događaj.\nDROGA I SREDNJOŠKOLCI\nSrednjoškolci u Srbiji su u većoj meri okruženi drogom u odnosu na njihove vršnjake u BiH i Crnoj Gori. Na to ukazuju podaci da 41 odsto ispitane dece od 17 godina u Srbiji poznaje nekoga u svom neposrednom okruženju ko konzumira droge, dok je taj procenat u Crnoj Gori 38 odsto, a u BiH 24 odsto, kao i to da 31 odsto ispitanika iz Srbije zna gde ili od koga može da se nabavi droga (27 odsto u Crnoj Gori i 19,6 odsto u BiH). Sa druge strane kao najdominantnija zabluda prisutna kod ispitnih srednjoškolaca u Crnoj Gori (64%) i Srbiji (58,3 %) i dalje jeste podela na “lake” i “teške” droge. Najrealniji stav po tom pitanju imaju srednjoškolci iz BiH gde je ova zabluda prisutna kod 39 odsto ispitanika.\n- Neadekvatan stav po ovom pitanju dovodi do smanjene kritičnosti prema psihoaktivnim supstancama i samim tim većeg rizika od njihove zloupotrebe – obrazlaže Milan Vlaisavljević.\nOno što dodatno zabrinjava jesu rezultati istraživanja koji ukazuju na nezainteresovanost srednjoškolaca za temu bolesti zavisnosti koja je prisutna u odgovorima kod 31 odsto ispitanika u BiH i Crnoj Gori i čak 38 odsto ispitanih srednjoškolaca u Srbiji.\n- Ako znamo da je prevencija najefikasniji način borbe, ovakvi stavovi mladih mnogu da upućuju na nedovoljan broj kvalitetnih programa prevencije koji bi na adekvatan način animirali i propremili mlade na neke od najvećih rizika i izazova odrastanja u savremenom društvu – dodaje Vlaisavljević.


skupština | zaštita podataka o ličnosti\nTekstovi tagovani: skupština\nJavna rasprava o modelu novog Zakona o zaštiti podataka\n(Izvor: Tanjug) Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Rodoljub Šabić pripremio je Model novog Zakona o zaštiti podataka o ličnosti i pozvao danas sve zainteresovane na javnu raspravu o njemu.\nZaustavite N.S.A. masovno prikupljanje podataka, odmah!\nAutori: Ron Wyden, Mark Udall, Martin Heinrich Namera tvoraca Ustava je bila da vladini zvaničnici nemaju ovlašćenje da prikupljaju podatke pojedinaca u Americi bez dokaza o nepravilnostima, a ovaj princip je predviđen Četvrtim amandmanom. Znatna kolekcija telefonskih zapisa amerikanaca – tzv metapodataka – koju je prikupila Agencija za nacionalnu bezbednost …\nNa sajtu Otvoreni parlament nalaze se stenogrami skupštinskih zasedanja. Rasprava o (tada) predlogu Zakona o elektronskim komunikacijama.vođena je 16. i 17. juna 2010, a nekoliko dana kasnije Zakon je usvojen, uz zadržavanje spornih odredaba sa stanovišta zaštite prava na privatnost elektronskih komunikacija. Rasprava protiče tako što Srđan Milivojević iz tada vladajuće …\nRasprava o članu 24. Predloga zakona o pravima pacijenata\nPredlogom zakona o pravima pacijenata, između ostalog, utvrđen je viši nivo zaštite privatnosti dece koja su navršila 15 godina. U Članu 24. stoji: Dete koje je navršilo 15 godina života i koje je sposobno za rasuđivanje ima pravo na poverljivost podataka koji se nalaze u njegovoj medicinskoj dokumentaciji. Nadležni zdravstveni …\nšabić zdravstvo istraživanje skupština bezbednost internet vlada naročito osetljiv podatak zadržani podaci o komunikaciji poverenik prisluškivanje chris evropska unija slobodan pristup informacijama poslodavac-zaposleni poslovanje svrha obrade društvene mreže partneri identitet tajnost komunikacije voa biometrija Dan zaštite podataka bia mediji provera zakon SAD deca mup marketing zaštitnik građana iznošenje podataka iz zemlje video nadzor sud vba anonimnost jmbg udruženje


0Piše: Ivana Nikolić 24. jula 2018. 07.30\n… nisu ni slutili da se među desetinama pronađenih predmeta nalazi lula koja će decenijama kasnije pokazati da su američki starosedeoci koristili nikotin pre 3000 godina. Pronađeni artefakti, uključujući i lulu, zapakovani su u papirne kese i prebačeni u Državni repozitorijum Alabame. Tako je lula ostala daleko od očiju istraživača i javnosti narednih 70 godina dok tim arheologa i hemičara sa nekoliko američkih univerziteta nije došao u repozitorijum tražeći isključivo nju, odnosno predmet pod brojem FS74 (izgravirana lula ili ”medicinska cev” napravljena od krečnjaka). To nije bio prvi put da su istraživači analizirali lulu američkih Indijanaca.\nNaime, oni se time bave već godinama u čemu im pomaže pleme Čiroki. Koristeći posebnu tehniku hemijske analize koja se naziva masena spektrometrija, na predmetu traže tragove biljnog materijala. Njihova potraga koja je imala za cilj da sagleda religijsku i ritualističku istoriju pušenja već je otkrila ostatke duvana i tatula za koje se smatra da su stari nekoliko stotina godina. Međuti, tim istraživača ja u luli FS74 pronašao jasne ostatke nikotina koji ukazuju da je grupa Indijanaca koja je živela na ovom prostoru uzgajala i pušila duvan najmanje 1000 godina ranije nego što se prvobitno mislilo. Pored lule pronađene su i životinjske kosti za koje se veruju da potiču iz perioda između 1685. i 1530. godine pre nove ere što samo potvrđuje da je FS74 najstariji dokaz pušenja u Severnoj Americi.\narheolozi, Centar za promociju nauke


IVANIĆ DODIKU: Jadna bi bila RS kada bi je promenilo 40 vojnika | Region | Kurir\nKLJUČNI DOKAZ PRONAĐEN U DŽEPU UBICE BIZNISMENA! Brutalna likvidacija Slaviše 27\nSLIKA GOVORI VIŠE OD REČI: Poslanik Draško Stanivuković tvrdi da NIKAD 1\t5\nISPLIVALI NOVI DETALJI O ŠOKANTNOJ ZAPLENI DROGE U CRNOJ GORI: Na Titovom 14\nNATO PONOVO BOMBARDUJE NA BALKANU: Avioni alijanse koji su učestvovali\nSAHRANJEN POLICAJAC SLAĐENKO TUBIN KOJI JE UBIJEN NA KATOLIČKI USKRS: Veliki\nNAJPOZNATIJA RODA NE MOŽE BEZ SVOG KLEPETANA, NE JEDE, SUZE JOJ OČI Stručnjak\nKRVAVI POTPIS UBICE BANJALUČKOG BIZNISMENA: Čekali da auto uspori u krivini,\nŠOKANTAN INTERVJU SLOVENAČKOG PREMIJERA: Ako se EU raspadne, svi smo propali!\nUHAPŠENA GRUPA DILERA DROGOM U SISKU: U 36 akcija zaplenjeno 4,2 kilograma\n27.06.2018. 15:02h 27.06.2018. 15:02h\nNe postoji nijedan dokument koji potvrđuje da su Britanci došli da prave haos i ruše RS, izjavio je član Predsedništva BiH iz RS Mladen Ivanić, komentarišući tvrdnju entitetskog predsednika Milorada Dodika da 40 britanskih vojnika radi na destabilizaciji Republike Srpske.\n"Jadna bi bila Republika Srpska kada bi nju moglo da promeni nekih 40 vojnika", naveo je Ivanić.\nOn se zapitao i da li se SNSD, koji sebe predstavlja kao snažnu partiju, boji 40 vojnika, a da pritom, nemaju nijedan dokument da dokažu da je tačno da su došli da prave haos i ruše RS i da u tome imaju pomoć srpskih predstavnika u zajedničkim institucijama.\nNajavio je da će, u slučaju da se pojavi bilo kakav dokument koji to dokazuje, kao i da je rukovodstvo Republike Srpske i Srbije nezakonito prisluškivano, kako to tvrdi Dodik, preduzeti sve mere da odgovorni budu smenjeni.\nSmatra, međutim, da je očigledno da SNSD samo traži i stvara neprijatelje, jer samo tako može funkcionirati.\nIvanić je rekao da, za razliku od Dodika, koji mu je protivkandidat na izborima za člana Predsedništva BiH, nudi "dela i stabilnost, a ne neizvesnost i izolaciju".\nFoto: Marina Lopičić/Dragan Kadić\nČOVIĆ DOMAĆIN SKUPA U MOSTARU: Razgovaraću sa Vučićem o svim otvorenim pitanjima\nSAJAM U MOSTARU BEZ IVANIĆA: Neizvestan i dolazak Izetbegovića\nMladen IvanićMilorad DodikBiHRepublika SrpskavojniciVelika Britanija\nKLJUČNI DOKAZ PRONAĐEN U DŽEPU UBICE BIZNISMENA! Brutalna likvidacija Slaviše Krunića isplanirana do detalja! 27\nistraga o likvidaciji biznismena\nSLIKA GOVORI VIŠE OD REČI: Poslanik Draško Stanivuković tvrdi da NIKAD NIJE SREO BRAĆU ĆULUM, koja se dovode u vezu sa ubistvima u Banjaluci, ali jedna FOTOGRAFIJA GA DEMANTUJE! 1\t5\nDA SE NIKAD NE ZABORAVI: 5 dečaka stradalo je u bombardovanju na današnji dan, najmlađi je imao 3 godine! 1.000 aviona bombardovalo je Srbiju noć i dan 711\nBIZARNO! UVELI STRUJU NA GROBLJE, A ONDA IM STIGLI RAČUNI ZA TV PRETPLATU! Mrtve sigurno ne zanima šta rade Milijana i Milojko u Parovima! 12\t608\nPOP DIVA NEDA UKRADEN NOVOM PESMOM PORUČILA: Najteže je kad se rastaje! (VIDEO) 437


Radionica Pravo na pravnu pomoć za socijalno ugrožene građane, Doboj,30.11.2010.\nPredstavnik Ombudsmana za djecu iz kancelarije u Doboju učestvovao je u radu radionice pod nazivom "Pravo na pravnu pomoć za socijalno ugrožene građane". Radionica je organizovana za zaposlene u centrima za socijalni rad, kao i za predstavnike udruženja građana koji se u svom radu susreću sa licima koja se nalaze u stanju određenih socijalnih potreba.\nCentar za pružanje besplatne pravne pomoći je Republička upravna organizacija koja je osnovana sa ciljem pružanja pravne pomoći građanima koji su identifikovani kao socijalno ugrožene kategorije i nisu u situaciji da izmiruju troškove zastupanja u postupcima ostvarivanja svojih prava i na zakonu zasnovanih interesa pred sudovima u Republici Srpskoj.\nCentar u Doboju fokus svog djelovanja stavlja na građanske parnice i statusna pitanja građana sa posebnom pažnjom na statusna pitanja i položaj djece. S obzirom na činjenicu da se centri za socijalni rad direktno susreću sa socijalno ugroženim kategorijama, kao i na to da se neka udruženja građana bave pitanjma i položajem socijalno ugroženog stanovništva osnovni cilj radionice bio je obuka u smislu prepoznavanja potencijalnih korisnika prava na besplatnu pravnu pomoć i upoznavanje osoblja iz centara za socijalni rad i predstavnika udruženja građana sa uspostavljenim kriterijumima za pružanje besplatne pravne pomoći, radi najefikasnijeg načina ostvarivanja te pomoći.


Šabić: Nova potvrda neodgovornog odnosa prema podacima\nBEOGRAD - Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Rodoljub Šabić ocenio danas kao "skandal" dostavljanje građanima Beograda računa "Infostana" u koji je uključena i nedugovana stavka za osiguranje.\nTo je još jedna potvrda neodgovornog odnosa javnih komunalnih preduzeća prema ličnim podacima građana, smatra Šabić.\n"Osim što izaziva probleme u vezi sa mogućim plaćanjem nedugovanog i povraćajem novca stvaranjem neželjene obaveze i nužnih formalnosti za njeno anuliranje i slično, postupak JKP Infostan je i direktno ugrožavanje prava građana iz Zakona o zaštiti podataka o ličnosti", naveo je Šabić u saopštenju.\nOn je ocenio da je normalno što je gradonačelnik Beograda najavio da će tražiti da se kritična stavka izostavi iz računa, ali da nije normalno što za tim uopšte ima potrebe i neće biti normalno ako i ovaj put izostane odgovornost.\nŠabić je naglasio da je otklanjanje nezakonitosti isključivo obaveza JKP Infostan i da to nikako ne sme podrazumevati nepotrebno trošenje vremena građana.\n"Građani nisu dužni da potpisuju bilo kakve izjave, da šalju mejlove, da čekaju pred šalterima i slično, oni imaju puno pravo da od javnih komunalnih preduzeća zahtevaju poštovanje svojih zakonom utvrđenih prava", rekao je Šabić najavljujući da će i ovim povodom sprovesti postupak nadzora u JKP Infostan i potom preduzeti odgovarajuće korake.\nŠabić je naveo da je obaveza javnih komunalnih preduzeća da se prema ličnim podacima građana odnose na zakonit način i koriste ih samo u svrhe predviđene zakonom, a u druge svrhe eventualno i isključivo uz prethodno pribavljen pristanak.\nPodsećajući da javna komunalna preduzeća nisu marketinške agencije sa zadatkom da profitiraju zahvaljujući činjenici da raspolažu velikim bazama podataka građana, Šabić je podsetio da je u septembru 2011. sličnim povodom sproveo nadzor u JKP Infostan i uputio mu odgovarajuće upozorenje.\nNakon toga, navodi Šabić, Poverenik je uputio javno upozorenje svim komunalnim preduzećima i tada ga je Infostan pismeno obavestio da će u potpunosti postupiti u skladu sa upozorenjem i prekinuti sa dotadašnjom praksom dostavljanja raznoraznog promotivnog i reklamnog materijala, ponuda za zaključenje ugovora...\n« Nikolić: Istrajni u borbi za prosperitetnu Srbiju i mir TUŽILAŠTVO NA POTEZU: Tadić izneo tvrdnje koje Dačiću prete zatvorskom kaznom od 40 godina »


Beta 16. novembra 2019. 16:40\nMali je upozorio da današnjim demonstracijama nije cilj da bilo koga vredjaju, ali da demonstranti žele da u Češkoj bude na snazi jednakost pred zakonom za sve, a da temelj politike bude humanost, dok su, po njegovim rečima, danas u politici tehnokrate moći i „glave koje govore ono što ima došaptavaju PR savetnici“.\nPremijer Andrej Babiš koji je uoči današnjeg protesta prvo poručio da je to „fanatizovana masa koja ne preza od nasilja“, danas je upozorio na razliku izmedju komunističkog režima i današnje demokratije.


LESKOVAC - Zbog ilegalnog rada 21 džavljanin Srbije uhapšen je u Češkoj i deportovan iz te zemlje sa zabranama od tri do šest meseci ulaska u Evropsku…\nIN MEMORIAM Ljiljana Zlatanović\nVRANJE - Na Šapranačkom groblju u Vranju, u nedelju je sahranjena Liljana Zlatanović koja je ceo radni vek provela u Gradskoj upravi, radeći na poslovim…\nPremijera filma „Senke prošlosti“\nVRANJE - Film"Senke prošlosti" koji je drugi film po redu Kancelarije za mlade, biće premijerno prikazan upetak.29. maja. (više…)\nOstavite odgovor na Uskoro,uskoro Odustani od odgovora


Napredna sportska ishrana | Den Benardot | Knjiga Knjiga\nAutor: Den Benardot\nOva knjiga umnogome prevazilazi tipične piramidalne formule u pogledu ishrane i namirnica i treba da se shvati kao jedan sveobuhvatan vodič koji predstavlja najsavremenije koncepte u ishrani skrojene tako da mogu da ih primenjuju svi sportisti koji se bave bilo kojim sportom.\nSvetski poznat i priznat nutricionista dr Den Benardot razlaže hemijske procese koji se odvijaju u ljudskom organizmu pri poboljšavanju sportskih postignuća i formuliše ih kao principe koji će sportisti omogućiti da nivo energetskih hranljivih materija u njegovom organizmu uvek bude adekvatan i optimalan:\nKnjiga uvodi čitaoca u izvođenje vežbi, fundamentalno povezujući svaku vežbu sa trkačkim postignućima. Videćete na koji način možete da ojačate mišiće, smanjite rizik od povreda... ceo tekst\nSaznajte kako da postignete snažniji start, eksplozivnije okrete i bolje prolazno vreme!Knjiga Plivanje: anatomija naučiće vas na koji način možete da poboljšate sportska... ceo tekst\nKnjiga je jedinstveno svedočanstvo o učešću svih sportista Kraljevine Srbije, Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca, Kraljevine Jugoslavije, Jugoslavije (FNRJ, SFRJ, SRJ), državne... ceo tekst


Deset najvećih platilo 282 miliona PDV-a! | INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\n19. maj. 2017. 15:38 Objavljeno u EKSKLUZIVNO, FINANSIJE\n– Tri firme iz RS i sedam iz FBiH platilo najviše PDV-a u 2016. godini\n– Na listi: „Optima“, „Telekom Srpske“, RiTE „Ugljevik“„BH Telecom“, „Bingo“, Elektroprivreda HZHB“, Fabrika duhana\nBANJALUKA, Deset najvećih kompanija u BiH, po uplatama poreza na dodatu vrijednost (PDV), prošle godine platilo je zajedno više od 282 miliona maraka PDV-a, prenosi poslovni portal CAPITAL.ba.\nNa listi deset firmi koje su uplatile najviše PDV-a nalaze se samo tri firme iz RS i to „Optima“, „Telekom Srpske“ i RiTE „Ugljevik“.\nNa listi je i sedam firmi iz FBiH i to „BH Telecom“, „Bingo“, Elektroprivreda HZHB“ Mostar, Fabrika duhana Sarajevo, „Elektroprivreda BiH“, Hrvatske telekomunikacije, RMU „Banovići.\nNa osnovu uplaćenog PDV-a može se izračunati da su ove kompanije lani imale promet u visini budžeta RS (bez Fonda PIO) ili preciznije 1,6 milijardi KM.\nPrema podacima Uprave za indirektno oporezovanje (UIO) BiH u prošloj godini je po osnovu PDV-a u domaćem prometu prikupljeno ukupno 1,78 milijardi KM, što znači da je čak oko 16 odsto ukupnih prihoda uplatilo samo ovih deset kompanija.\nU UIO BiH su rekli da ne mogu dostavite pojedinačne iznose PDV-a koje je svaka od ovih kompanija platila, pravdajući to poslovnom tajnom.\nPrema podacima UIO u 2016. godini je po osnovu PDV-a ukupno prikupljeno 4,56 milijardi KM.\n„Od toga je prilikom uvoza roba u BiH naplaćeno 2,71 milijardi KM, dok je PDV-a u domaćem prometu po osnovu PDV prijava u 2016. godini ukupno naplaćeno 1,78 milijardi KM. Jednokratne uplate PDV-a iznosile su dva miliona KM, zatezne kamate su bile 17 miliona KM, kazne i naknadni teret prinude u iznosu od 8 miliona KM“, rekao je načelnik Odjeljenja za komunikacije UIO Ratko Kovačević.\nOn je istakao i da je u toku 2016. godine poreskim obveznicima vraćeno 1,1 milijardi, tako da su neto prihodi od PDV-a u 2016. godini iznosili 3,4 milijarde KM.\nKljučne riječi: bingo, elektroprivreda, izbor, izdvajamo, obveznici, optima, pdv, telekom, uio, vazno\nDiler „Opela“ za BiH godinama varao njemačkog giganta i UIO BIH\nUIO BiH prikupila devet miliona KM više\nRealni sektor daleko od vrha liste\nureni platiša poreza\n19. maj. 2017. 17:49\nNapiši ko je najveći neplatiša , da se i to zna.\n20. maj. 2017. 10:48\nsamo da se RTEU Ugljevik pise kraj do 2025 zbog kontaminacije okoline, transporta ruda. Kako moze imati RTEU najvise poreza a najmanje dobitka—- znaci netko krade?\n@ propast RTEU\n22. maj. 2017. 11:56\nOvo je PDV, ne porez na dobit…


OO SDP BiH Velika Kladuša: Do kada mislite pljačkati građane Velike Kladuše!? – KO SDP BiH USK\nOO SDP BiH Velika Kladuša upozorava javnost na najnovija dešavanja u vezi sa Agrokomercom i želi da izrazi svoje neslaganje sa kriminalnom politikom federalnih i kantonalnih vlasti, vlasti pod čijim pokroviteljstvom se vrši nezapamćena institucionalna pljačka i konačno uništenje imovine Agrokomerca iz Velika Kladuše.\nAgrokomerc iz Velike Kladuše nekada je bio privredni gigant od kojeg je živio zapadni dio Bosne i Hercegovine, a danas za aktuelne vlasti kao da ne postoji, i to u vremenu kada su im puna usta navodnih podsticaja i podrške poljoprivredi, ali na žalost samo za odabrane.\nZapravo, radi se o velikoj prevari i obmani jer podsticaje dobijaju oni koji najmanje veze imaju sa poljoprivrednom proizvodnjom, ali su zato jako dobro povezani sa vlastima i verzirani kada je otimačina društvenih dobara u pitanju.\nPonovo je na djelu odavno patentirani recept privatizacijsko-tajkunske mafije, davanja navodnih pozajmnica koje su uglavnom fiktivne, a onda pod odgromnim kamatama, koje su nekada dosezale i 10% dnevno, po uzoru na primjere iz Bihaća, stvarana su milionska potraživanja bez ikakvog osnova.\nA onda, na bazi takvih fiktivno stvorenih potraživanja, slijedi završni udarac i preuzimanje , zapravo, otimanje imovine milionske vrijednosti, ili kako se sada namjerava u slučaju Agrokomerca, zatiranje svake privredne aktivnosti i bacanje radnika u bijedu i očaj.\nS uhodanim pljačkaškim scenarijem sigli smo do famoznog ”trećeg ročišta za prodaju -Prehrambene industrije“ – d.d. Agrokomerc i Lijanovića, koji bi da je pravde morao platiti Agrokomercu dug za najam u iznosu od cca. 300.000 KM i koji na današnji dan, sa zateznim kamatama iznosi znatno više.\nUnatoč činjenici da je jasno ko je kome dužan, bezobrazno, uz aminovnje federalne i kantonalne vlasti, traži se rasprodaja imovine Agrokomerca kako bi se podmirio navodni, vjerovatno nepostojeći dug prema Lijanoviću koji je skoro identičan ili manju u odnosu na ono što Lijanović duguje Agrokomercu.\nKakva je uloga Razvojne banke FBiH u ovom pljačkaškom pohodu koja bi za račun Federalne Vlade trebala kupovati nešto što je već praktično u vlasništvu te iste Vlade tek će se vidjeti.\nMeđutim, današnjom objavom o donošenju odluke Ustavnog suda FBiH kojom je Uredba o vršenju ovlaštenja u privrednim društvima sa učešćem državnog kapitala iz nadležnosti FBiH proglašena neustavnom, oživjela je nada da u Federaciji Bosne i Hercegovine ima pravde i za bahatu vlast i nade za opljačkane i obespravljene radnike.\nOd sutkinje koja je zadužena za provođenje ” trećeg ročišta za prodaju -Prehrambene industrije“ – d.d. Agrokomerc, tražimo da odgodi ovo ročište i donese odluku kojom će definisati, prvenstveno prelamanje međusobnih dugovanja, te zabrani bilo kakvu prodaju prije nego naloži vještačenje predmetne imovine i utvrđivanje revidirane knjigovodstvene vrijednosti na dan 01.01.2016. godine, te na bazi toga odredi stvarnu i realnu cijenu ispod kojeg ne može biti eventualno prodana prehrambena industrija.\nCijenjenu sutkinju ovom prilikom javno upozoravamo, i skrećemo pažnju, da se u ovom slučaju radi o dobro osmišljenom planu preuzimanja Agrokomerca i da je kriminal s tim u vezi počinjen u samom startu, na što treba voditi računa ex officio . Lijanovići nisu banka, i novac od njih nije mogao biti uzet pod bankarskim uslovima, a za 500.000 KM, koliko su navodno Lijanovići ”posudili” Agrokomercu, mogli su se uknjižiti na imovinu vrijednu milion KM, ali ne i na dvadeset i više puta skuplju imovinu.\nAgrokomerc se od kraja prošle godine nalazi u procesu finansijske konsolidacije, što je izgleda glavni problem za planere najveće organizirane pljački Agrokomerca, i da izvršavanje sumnjivog potraživanja na predmetnoj imovini je njihova zadnja šansa da konačno unište jedinu industrijsku nadu u Velikoj Kladuši i pošalju kući više od 200 radnika koji iz Agrokomerca hrane svoje obitelji.\nPitamo se je li snijeg u januaru iznenadio zimsku službu u Velikoj Kladuši?


Jela - Artičoke punjene šampinjonima\nOpasni ujedi insekata i zaštita\nIako postoji oko milion vrsta insekata, samo manji broj njih izaziva alergijske reakcije u ljudi.\nTe su alergijske reakcije su najčešće uzrokovane ubodima pčele, bumbara, ose, stršljena i mrava. Kod uboda tih insekata postoje određene razlike koje je dobro poznavati.\nNakon uboda pčele na mestu uboda ostaje žaoka s plikom. Otrov se postepeno oslobađa uzrokujući lokalizovane i/ili opšte simptome. Zbog toga se savetuje da žaoku pčele što pre uklonite. Za razliku od pčela, ose i stršljeni ne ostavljaju žaoku u koži, i zbog toga mogu ubosti više puta.\nOtrov stršljena sadrži hemijski aktivnije materije, pa su alergijske reakcije teže, pošto je i količina otrova veća.\nOtrov ose isto kao otrov stršljena sadrži hemijski aktivnije materije, a alergijske reakcije na ubod se javljaju nakon prvog uboda.\nAlergijske reakcije na otrov mrava su veoma retke. Sastav otrova mrava menja se u zavisnosti od godišnjeg doba i "najotrovniji" je u rano leto.\nNa mestu uboda javlja se oteklina, bol, crvenilo koji su uglavnom toksične, a ne alergijske prirode. Samo kod osetljivih osoba javljaju se i alergijske reakcije koje često prate koprivnjača (urtikarija).\nUz koprivnjaču se javljaju otekline, mučnina, povraćanje i dijareja. Ponekad dolazi do otežanog disanja i gutanja, a u najtežim slučajevima dolazi do pada pritiska, gubitka svesti, tamnoplava boja kože i inkontinencije stolice ili mokraće.\nŠta učiniti u slučaju alergije\nLečenje zavisi od vrste alergijske reakcije nakon uboda insekta. Nakon uboda pčele važno je što pre izvaditi žalac. U slučaju lokalizovane reakcije dovoljno je da stavite hladnu oblogu i ako je potrebno primenite kortikosteroidnu kremu. Ukoliko dođe do povećanja otoka preporučuju se tablete antihistaminika.\nNakon prve samopomoći potrebno je da što odete kod lekara radi dodatnog lečenja i upućivanja u bolnicu jer alergijske reakcije na otrove buba često se manifestuju nakon osam ili 12 sati.\nKao i druge alergijske bolesti, alergija na ubode insekata ne može se trajno izlečiti. Navedeni lekovi (antihistaminici, adrenalin, kortikosteroidi) su delotvorni za ublažavanje simptoma.\nJedina terapijska mera koja utiče na alergijsku prirodu bolesti je specifična imunoterapija SIT.\nSIT (hiposenzibilizacija) se sprovodi kod bolesnika koji nakon uboda insekta osećaju mučninu, povraćaju i imaju dijareju.\nU specijalizovanim ustanovama, uz pažljivi nadzor iskusnog lekara, bolesnik prima rastuće koncentracije alergena (otrova insekta).\nLečenje se prema odgovarajućem protokolu sprovodi do postizanja "otpornosti" na otrov, uz kasnije "injekcije održavanja" tokom naredne tri godine.\nOvaj oblik lečenja kod dece daje kompletnu zaštitu.


Energyobserver - SVET / U NEMAČKOJ UHAPŠEN ČOVEK SA KOSOVA ZBOG PODRŠKE ISLAMSKOJ DRŽAVI\nKancelarija nemačkog saveznog tužilaštva navela je da je 31-ogodišnji muškarac identifikovan samo kao Hasan Rejan B u skladu sa nemačkim pravilima o privatnosti, uhapšen danas u oblasti Pineberg blizu Hamburga.\nOn je osumnjičen po 15 tačaka za pružanja podrške Islamskoj državi i po 11 tačaka za kršenje nemačkih zakona o izvozu.\nTužioci navode da je on 11 puta prebacio novac tokom 2016. i 2017. borcu Islamske države u Siriji. Oni takodje navode da je on 2015. godine takodje prebacio novac muškarcu iz Severne Makedonije koji je želeo da se pridruži Islamskoj državi u Siriji.\nPrema navodima tužilaca on je ukupno prebacio oko 15.000 evra, u najvećem broju slučajeva delujući kao posrednik. / BETA.RS


Srbija pozvala Vijeće sigurnosti UN-a da spriječi neovisnost Kosova | Gorila\nHome vijestigorila > Razno > svijet\tSrbija pozvala Vijeće sigurnosti UN-a da spriječi neovisnost Kosova\nNEW YORK/WASHINGTON – Ministar vanjskih poslova Srbije Vuk Jeremić pozvao je u četvrtak Vijeće sigurnosti UN-a da osudi i spriječi proglašenje neovisnosti Kosova, i osigura poštivanje Rezolucije 1244 i Povelja UN-a te najavio da će Srbija svim raspoloživim mjerama, izuzev sile, reagirati na "protupravni akt" vlasti u Prištini.\n"Srbija nikada neće prihvatiti nikakvo narušavanje svog teritorijalnog integriteta. Mi nikada nećemo priznati neovisnost Kosova. Mi ga se nećemo odreći, nećemo odustati, ako ovaj kukavički čin ne bude spriječen. Ni sada. Ni za godinu dana. Ni za desetljeće. Nikada. Kosovo i Metohija će ostati dio Srbije zauvijek", rekao je Jeremić na izvanrednoj zatvorenoj sjednici Vijeća sigurnosti, prema govoru iz kojeg je izvatke objavila srbijanska agencija Tanjug.\nJeremić je pozvao sve članice Vijeća sigurnosti i sve zemlje članice UN-a da nastave poštivati suverenitet i teritorijalni integritet Srbije u sadašnjoj "kriznoj situaciji".\n"Naša Vlada i Narodna skupština proglasit će odluku prištinskih vlasti nevažećom. Također, poduzećemo sve diplomatske, političke i ekonomske mjere da spriječimo i okrenemo unatrag ovaj izravni i neisprovocirani napad na naš suverenitet", najavio je Jeremić.\nNamjeru vlasti na Kosovu da idućih dana proglase neovisnost, Jeremić je predstavio kao "katastrofu nepojmljivih razmjera" i "brutalno kršenje" Rezolucije 1244., kojom je Kosovo 1999. stavljeno pod upravu UN-a.\n"Srbija neće tolerirati takav nezakoniti akt secesije", naglasio je Jeremić i pozvao vlasti u Prištini da se, zajedno s Beogradom, posvete traženju kompromisnog rješenja za budući status pokrajine.\nUpozorio je da će presedan stvoren neovisnošću Kosova potaknuti secesiju "desetine raznih Kosova u svijetu".\nPosebni predstavnik glavnog tajnika UN na Kosovu Joachim Ruecker morao bi, po Jeremiću, proglasiti nevažećim odluku skupštine Kosova o neovisnosti i raspustiti to tijelo.\nOn je ponovio zahtjev Srbije da snage KFOR-a na Kosovu ostanu neutralne, da pokažu posebno razumijevanje i zaštite zajednicu kosovskih Srba, svećenstvo Srpske pravoslavne crkve i njihove manastire i da spriječe moguće ponavljanje etničkog čišćenja do kakvog je došlo u drugoj polovici 1999. i u ožujku 2004.\nJeremić je kazao kako Srbija pozdravlja želju EU-a da poveća prisutnost na Kosovu, ali da zbog međunarodnog legitimiteta svoje planirane misije, mora tražiti mandat od Vijeća sigurnosti UN.\nSrbija pozvala Vijeće sigurnosti UN-a da spriječi neovisnost Kosova was last modified: by MojPortal.hr/Hina\nKiše prouzročile poplave u sjevernom dijelu BiH


Haradinaj: Spreman sam da napustim funkciju ako traži SAD, mi smo granica prema Rusiji - 02.03.2019, Sputnik Srbija\nPremijer privremenih prištinskih institucija Ramuš Haradinaj izjavio je da je spreman da napusti tu funkciju, ako to od njega zatraže SAD, ali će, kako je... 02.03.2019, Sputnik Srbija\nPosto je Kosovo i Metohija granica sa Rusijom predlazem da otvorimo rusku bazu na toj granici, oda bi obesmislili Bonstil\n08:02 02.03.2019 (Osveženo: 09:18 02.03.2019)\nPremijer privremenih prištinskih institucija Ramuš Haradinaj izjavio je da je spreman da napusti tu funkciju, ako to od njega zatraže SAD, ali će, kako je rekao, nametnute sto odsto uvećane takse na proizvode iz Srbije ostati.\n„Ako Amerikanac dođe i kaže mi — Ramuš, da napustim funkciju, odlazim. Ali takse će ostati“, rekao je Haradinaj, preneo je prištinski Telegrafi.\nHaradinaj kaže da je Amerika poput „velikog brata“, oni testiraju Prištinu koliko može da istraje.\n„Ako Amerika planira da povuče svoje trupe iz Bondstila, ukloniće ih, a ako ne namerava, neće ih ukloniti. Budite mirni, jer se to neće dogoditi“, rekao je Haradinaj.\nOpasnost je, rekao je, „među nama, a posebno kada neko od nas ode van Kosova i laže sagovornike“.\n„Opasnost nije Amerika ili Evropa, opasnost smo mi“, rekao je Haradinaj.\n„Hajde da pokažemo da smo zajedno, da nećemo suspendovati takse i da vidimo da li će se američki stav tada promeniti“, naveo je.\n„Kogod otvori temu razdvajanja, moj je neprijatelj. To sam govorio na svim sastancima, nikada nikome iza leđa. To sam rekao predsedniku Tačiju i na drugim mestima“, naveo je Haradinaj.\n2 Mart 2019, 11:06


‘Učiti albanski u Beogradu je patriotski’ | Kosovo za Sandzak\n‘Učiti albanski u Beogradu je patriotski’\nAugust 22, 2017 Ismet Azizi\n“Bio sam jako zainteresovan da studiram jezik zato što smo toliko blizu, a toliko malo znamo o njima, o njihovoj kulturi i jeziku. Okolina je donekle na mene malo uticala da upišem albanski zato što je, pre svega, dosta perspektivan za nas. Da mogu opet da biram, sigurno bih se opet opredelio za albanski”, kaže Dušan.\n“Studiranje albanskog jezika mi je donelo mnogo toga lepog”, kaže ona i smatra da će sledeće godine po završetku studija za nju biti perspektive.\n“Nama fali profesionalan kadar u Srbiji, fale nam profesori na Filološkom fakultetu, lektori… Ja sam krenula da prevodim malo i da se upuštam u te vode. Članica sam jedne nevladine organizacije pod nazivom CEDRA i trenutno radimo na projektu koji povezuje Albaniju i Srbiju kroz kratki dokumentarni film. To je moj prvi projekat koji ću sama da prevodim. To ujedno i prva prilika da koristim taj jezik u neke lepe svrhe i vrlo sam srećna zbog toga”, kaže Milena.\n“Zapravo, tek se ovde govori jezik, razmišlja na albanskom. Nešto što je najbitnije je da upoznamo nove ljude odavde i sa strane. Mnoga prijateljstva nam je doneo (seminar) i tek sam ovde počeo da govorim ovaj jezik”, reči su Duđana.\n“To su komentari nekih ljudi koji prvenstveno nemaju neke veze sa Kosovom, nego su zatrovani pričom iz medija. Na primer, optuživali su me da je ‘vrlo izdajnički’ to što studiram albanski, a ja smatram da je to vrlo patriotski, jer mislim da je potrebna slika Srba koji studiraju albanski, potrebno je da to postoji, da ljudi znaju da nismo svi zatrovani mržnjom, da postoji neko ko je zainteresovan za jezik samo zato što mu se čini da je lep, neko ko bi voleo da čita knjige na tom jeziku ili da ima neki dublji konktat sa tim narodom. Mislim da je bitno da i takva postoji”, ocenjuje Milena.\n“Ni jedan loš pogled… Nikakav loš komentar. Što se tiče samog seminara, profesori i organizatori su veoma korektni, trude se da nas nauče što bolje. Nigde nisam video tu ljudsku mržnju”, kaže Dušan.\n“Čak nas i na ulici, kad nas čuju kako pričamo srpski, zaustave da nas pitaju nešto na srpskom, da pričaju s nama. To su zaista neke stvari koje ti otope srce, ne očekuješ da će tako nešto da se desi, da budeš lepo primljen od ovih ljudi”, iskreno će Milena.\nNa kraju razgovora, Milena i Dušan su na tečnom albanskom mladima Kosova i Srbije poručili “mir i ljubav”, te da se “ne trebaju plašiti jedni drugih, odnosno da trebaju raditi ono šta vole”.


RANDERS: Odličan provod uz zenički dvojac Neru i Gocu svakog četvrtka i subote - Portal 072info\nRANDERS: Odličan provod uz zenički dvojac Neru i Gocu svakog četvrtka i subote\n18. Jula 2013. Vrijeme objave: 12:50 sati\nJoš jedan odličan provod u Caffe baru Randers očekuje sve Zeničane koji se odluče doći i uživati u muzici uživo. Ako je suditi prema ranijim svirkama koje se realizuju svako četvrtka i subote u Randersu, kada se traži mjesto više, pred vama je svirka i dešavanje koje se ne propušta.\nSve goste Randersa očekuje muzika uživo, a za kvalitetan provod i pravi muzički izbor zadužen je popularni zenički dvojac, Nero i Goca, koji bilježe mnogobrojne nastupe kako u Zenici tako i po drugim bosanskohercegovačkim gradovima.\nBit će ovo definitivno još jedan muzički spektakl kakav znaju prirediti ova dva Zeničana, a provod je zagarantovan budući da se u Randersu dešavaju isključivo stvari koje ne ostavljaju nikoga ravnodušnim.\nNe zaboravite kako ovaj neprikosnoveni muzički dvojac gostuje u Randersu svakog četvrtka i subote! Vidimo se večeras, ali i u subotu, u najatraktivnijem objektu u gradu.\nPametni satovi postaju veći hit od smartfona


Deseti Wine Style salon vina - Gastronauti - Život - B92.net\nponedeljak, 26.03.2018. | 14:42\nNa ovogodišnjem izdanju Salona posetioci æe imati priliku da se upoznaju sa vinskim opusom èetrdeset uèesnika i da degustiraju više od 300 vrhunskih vina iz celog sveta.\nOno što je poslednjih godina vrlo izražen trend, biæe aktuelno i na jubilarnom, desetom po redu Wine Style salonu - lokalni vinari uzimaju sve veæe uèešæe, dok se regionalna vinska prièa oslanja na one proverene, iskusne igraèe, koje je beogradska publika zavolela još davnih dana i èije pozicije verovatno još dugo neæe biti uzdrmane.\nTako æe na 10. Wine Style salonu svoja vina predstaviti eminentne vinarije iz Srbije, meðu kojima su i Podrum Radovanoviæ, Vinarija Zvonko Bogdan, Kovaèeviæ, Temet, Matalj, Ciliæ, Aleksiæ, Lastar, Atelje vina Šapat... Zahvaljujuæi uèešæu uvoznika, posetioci æe moæi da probaju i vina vrhunskih evropskih vinskih kuæa.\nRegionalna vinska scena još jednom æe imati veliki broj kvalitenih predstavnika, kao što su Šèurek, Tikveš, Podrumi manastira Tvrdoš, Capo, Bovin i Stobi...\nPrefinjena a ležerna atmosfera, karakteristièna za Wine Style salon vina, èini ga jednom od najinteresantnijih vinskih manifestacija u regionu. Kao i prethodnih godina, osim vinskih profesionalaca i ljubitelja vina, oèekuje se i dolazak istaknutih liènosti iz javnog života i diplomatije.\nUlaznice za 10. Wine Style salon vina naæi æe se u prodaji na mestu dogaðaja, 31. marta, po ceni od 1.200 dinara.


01.12.2021. 15:35 > 19:27\nТек сада сам приметио да Ђере има бољи пласман на листи него Кецмановић,а није у екипи! Незамисливо је да нпр. у фудбалу изаберу за селектора играча који је тек завршио каријеру и да одмах води екипу на Светско првенство. Изгледа да не треба селектор у тенису?\nOdlično se borio, ali kazahtanac je igrao kao da će sutra da se penzioniše pa da ga zapamte\nNama fali Tipsa i još jedan Tipsa pa da nešto uradimo! Ovi ostali mlako prebacuju lopticu kao i trener Troicki tokom cele svoje karijere!\nOvi iz Davis kup treba da izmislu da se igra samo jedan mec bez ovi u dvojac.Ovi nasi osim Nola ko da u venu imaju rakiju a ne krv\nViktore, oslobodi Noleta sad za sad i lagano podnesi ostavku.\nSTAMOTA ! Izgubiti od 113 lošijeg tangiranih teniswra i 11 godina starijeg, u 3 seta je velika blamaža. I koji je trener Troicku ?! Koje rezultate ima za sobom....\nRealno, koga bole za dejvis kup..?\nNema vise igrača (osim Novaka naravno) koji imaju taj patriotski duh i mentalitet pa gube od prosecnih igrača plasiranih oko 200. mesta. A na papiru skoro svi naši igrači bolje plasirani od njihovog najboljeg, tako je slično bilo i sa Nemackom. Sve u svemu Djokovic bas gubi vreme\nVodi 4:1 i izgubi....sta je bilo momak vec si bio siguran u pobedu....jbg\nVelika greška trenera zbog odabira igrača, Lajović je jedini od trojice (Lajović, Krajinović i Kecmanović) imao stav ili položaj tijela da želi pobjedu. Druga dvojica u samom stavu (spuštena glava, pognuta ramena, .....) su se odrazila na igru. Nadamo se pobjedi u dublu. Idemoooo.\nTeški amateri oko Đokovića....\nKecmanovic? Covek bez muda,igra kao zena. Ni jedna skracena lopta,ni jedan izlazak na mrezu.Samo slajs,slajs,slajs......Za devis kup su potrebna dva igraca i dubl,a mi imamo samo jednog igraca i kao imamo neke ambicije.\n33 godine ima kukuskin,a pretrcao je duplo vise.sramota,decko idi trosi pare od roditelja i nemoj vise da se pojavljujes.sramota koji odnos prema dresu i igri,i sad treba djokovic da se lomi i nervira ako me prodjemo.\nКолико је одговорност играча, толико и селектора.Његов посао је да изабере "правог" играча у "право "време.Већ други погрешан избор!Можда и нормално јер нема искуства.Оставка или смена!\nSramota koja razlika u odnosu ova dva igraca prema igri.bez zelje,volje,bez kretnje.kazakstanac mu je pokazao kako se bori.svaka cast za kazakstanca\nZašto Kecmanović?sad je sve upropastio\nSad će siroma Nole opet da prsne...\nТроицки није виктор.\nE moj Kecmanovicu veze nemas.Igras kao da si ti 257 igrac sveta.\nOdličan meč. Mislim da je na kraju fizička sprema odlučila (na žalost)Gore glava-idemooo!\nStvarno sramota da posle Đokovića nemamo nijednog kvalitetnog tenisera...\nMože deda da ti bude, sram te bilo kilava\nAko izgubimo da li će Retardicki da podnese ostavku?\nE moj Krajinovicu nikad teniser od tebe.\nJedan teniser je ipak premalo, pa bio on i Novak....\nSrbija treba prvo da igra dubl mec. Ako pobijedi, onda ima smisla igrati dalje, jer osim Đokovica nema vise singl igraca koji moze nekoga dobiti. Taaaankooo je ovo.\nKo je ovog Miomira slagao da treba da za leba zaradjuje od tenisa, nije mu dobro zeleo\nRešenje : Troicki, smena pod hitno !\nKao laik, mogu samo da se čudim. Lajović pobedio u prvom meču i inače je posle Đokovića najbolje rangiran, pa ipak više ne igra. Ništa nam neće pomoći Đokovićeva pobeda, jer u parovima gubimo.\nTipsa je najbolji drugi igrač kog smo ikad imali, ova trojica momaka su tanki. Može Miša da pobedi samo da se malo opusti, grč na faci je primetan, razumljivo, debi mu je.\nZašto najslabije rangiran igrač


U Davosu u Švajcarskoj otvoren godišnji skup političkih i ekonomskih lidera\nU Davosu u Švajcarskoj, danas je otvoren Svetski ekonomski forum, godišnji skup političkih i ekonomskih lidera. Potpredsednik ovogodišnjeg skupa, Dejvid O’Rajli, na prvoj konferenciji za novinare, izrazio je različite poglede na budućnost ekonomije i nepostojanost finnsijskog tržišta. O’Rajli, inače direktor kompanije «Ševron oil», kaže da strahovanje od globalne recesije nije opravdano.\n«Ekonomija Sjedinjenih Država će ojačati, možda čak i brže nego što se očekuje. To je prilično velika i elastična ekonomija. Takođe sam sklon da se saglasim da ona neće uticati na ostatak planete, bar ne u većoj meri nego što se to događalo u prošlosti.»\nO’Rajli je napomenuo da mediji pridaju preveliku pažnju sadašnjem komešanju. Kej Vi Kamat, predsednik indijske banke AjSiAjSiAj, kaže da pad akcija na berzi koji je pre dve nedelje počeo u Sjedinjenim Državama, nije imao veliki uticaj na Indiju.\n«Rekao bih da u određenom smislu, barem iz perspektive Indije, još ne vidimo bilo kakav znatniji uticaj. Mada je još rano za donošenje zaključaka.»\nAmerički bankar koji kopredsedava ovogodišnjim forumom, Džems Dajmon, izvršni je direktor banke «Džej Pi Morgan Čejz» u Njujorku.\n«Proteklih stotinu godina imamo finansijske krize u svetskoj privredi svakih pet godina. Te krize imaju različitu prirodu i različite uzroke. I sve su bile prebrođene.»\nFred Bergsten, predsednik jedne agencije za ekonomska istraživanja u Vašingtonu, kaže da je teško pretpostaviti da će ove godine doći do globalne recesije – s obzirom da sve razvijenije privrede Kine i Indije nisu preterano zavisne od izvoza na američko tržište. Bivši britanski premijer Toni Bler je rekao da očekuje da se ovaj skup usredsredi na dalje integrisanje dinamične istočne u južne Azije u svetsku ekonomiju.\n«Rasprava u Davosu sada ima potpuno novu dimenziju koja je u velikoj meri usredsređena na ulogu Kine i ulogu Indije i, takođe, na druge ekonomije koje se pomaljaju.»\nBler je zaključio da se globalna moć prebacuje na istočnu i južnu Aziju.


Mesna industrija 'Madi' spremna za izvoz u EU - informativa.ba\nBiznis Privreda Mesna industrija 'Madi' spremna za izvoz u EU\nMesna industrija 'Madi' spremna za izvoz u EU\n03 Sep 2018 17:24\nPremijer Zeničko-dobojskog kantona Miralem Galijašević i ministar za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu Himzo Smajić posjetili su danas Mesnu industriju "Madi" Tešanj, proizvođača piletine.\nČlanovi Vlade ZDK, u pratnji načelnika Tešnja Suada Huskića, obišli su novu farmu kod Tešnja kojom je "Madi" zaokružio proizvodni ciklus - od matičnih jata do gotovih proizvoda i spreman dočekuje početak izvoza na tržište Evropske unije za što je već dobio odgovarajući certifikat.\nIzvoz u Evropsku uniju otpočet će u godini u kojoj su proizveli 14 miliona pilića, što je rekord za "Madi", ali i za Bosnu i Hercegovinu.\n- Spremno čekamo početak izvoza od kojeg će korist imati i "Madi" i kooperanti, a s druge strane izvoz će donijeti veliku korist za bh. ekonomiju. To znači novo upošljavanje, infrastrukturu i nove kapacitete - kazao je izvršni direktor firme "Madi" Tešanj Edin Jabandžić.\nOva kompanija u protekle tri godine investirala je 20 miliona KM u pogone i farmu, upošljava oko 600 radnika i najmanje još 600 u mreži kooperanata, a godinama izvozi proizvode u zemlje CEFTA-e dok su Hrvatska i Slovenija nova ciljana tržišta Evropske unije.\nVlada Zeničko-dobojskog kantona radi na unapređenju uvjeta za povećanje izvoza, a najnovija mjera je povećanje broja veterinara u nadležnoj inspekciji koji će biti podrška za izvoz u EU i koji će biti angažirani putem konkursa koji je u toku.\n- Zahvaljujući gigantima kao što je "Madi", Zeničko-dobojski kanton je lider u proizvodnji pilećeg mesa u BiH i to nas čini jednim od jačih kantona u BiH. Učinit ćemo sve da unaprijedimo proizvodnju i u drugim sferama kada je u pitanju Tešanj - kazao je premijer Galijašević.\nMinistarstvo za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu u svojim programima dalo je značajnu podršku za peradarsku proizvodnju, saopćeno je iz Press službe ZDK.\n- Imamo veliki broj kooperanata koji su direktno vezani za ove značajne proizvođače na području ZDK. "Madi" je zaokružio taj ciklus i on svakako daje sigurnost peradarskoj proizvodnji na području ZDK - zaključio je Smajić.


Danas: Mediji „peru“ biografiju Siniše Malog pred izbore - KRIK\nObjavio/la KRIK.rs 23/08/2017\nInformacija „anonimnog izvora bliskog istrazi“, koju su u ponedeljak objavili pojedini prorežimski mediji, da je bugarski grafolog utvrdio da je potpis gradonačelnika Beograda Siniše Malog falsifikovan, te da on nije vlasnik ofšor kompanija niti 24 stana u Bugarskoj, pokušaj je pranja biografije Malog pred predstojeće gradske izbore, saglasni su sagovornici „Danasa“.\n„Grafolog kog je angažovala bugarska policija dokazao je da Siniša Mali nije vlasnik 24 stana u toj zemlji, a da je dokumentacija koja je predstavljena srpskoj javnosti ništa drugo do najobičniji falsifikat“, „ekskluzivno“ je saznanje koje je juče objavio tabloid „Srpski telegraf“, pozivajući se na neimenovan izvor upućen u istragu. List „Danas“ nije dobio potvrdu niti demanti ove informacije iz MUP-a Srbije, dok sagovornici našeg lista smatraju da je tekst proizvoljan, bez ikakvih dokaza, napisan u cilju da se „opere“ biografija Siniše Malog.\nAdvokat i bivši ministar policije Božo Prelević kaže za „Danas“ da je cilj navedenog teksta aboliranje Malog pred predstojeće izbore za gradonačelnika.\n„Ozbiljan list u istraživačkom tekstu mora da navede podatke na osnovu kojih potkrepljuje svoje tvrdnje. Pisanje tabloida me uopšte ne iznenađuje. Što se mene tiče, mogli su da napišu i da Siniša Mali nije ni gradonačelnik“, navodi Prelević. Na pitanje da li misli da će afera ’24 stana’ ikada dobiti sudski epilog, naš sagovornik kategorički odgovara sa – ne.\n„Za vreme ove vlasti sigurno je da neće“, zaključuje Prelević.\n„Nije mi jasno šta tačno to ‘Srpski telegraf’ ima. Pominju izveštaj bugarskog grafologa, pa zatim bugarsku policiju bez dovoljno detalja iz tih dokumenata. Nije jasno ni o kom potpisu govore – Mali je potpisao dosta dokumenata u Bugarskoj. S druge strane, antrfile samog tog teksta je suprotan naslovu, jer u antrfileu kažu da je naša priča tačna i da Mali jeste direktor bugarskih firmi. Tako da ne razumem kako na jednom mestu kažu da je falsifikovan i nema veze s poslom sa stanovima, a na drugom kažu da ima“, ističe Dojčinović za Danas dodajući da je tekst nelogičan i pun kontradiktornosti.\n„Deluje mi kao da manipulišu informacijama kako bi pokušali da ‘operu’ Malog. Da bih mogao da izanaliziram slučaj, morao bih da vidim ta dokumenta koja ‘Srpski telegraf’ navodno ima. Dokumenta smo inače tražili i od Malog, ali nikada nije želeo da nam pošalje“, naglašava Dojčinović.\nPodsetimo, istraživačka mreža KRIK je još 2015. pisala o sumnjivim poslovima gradonačelnika Beograda Siniše Malog. U decembru iste godine objavila je overena dokumenta koja pokazuju da je Mali i nakon što je stupio na javnu funkciju ostao direktor ofšor firmi sa Devičanskih Ostrva i potpisivao dokumenta u vezi sa kupovinom 24 stana u Bugarskoj. Novinari KRIK-a su dokumenta preuzeli iz bugarskog trgovinskog registra sa zvaničnim pečatom i potpisom službenika registra kao potvrdom njihove validnosti.\nGradonačelnik Beograda tada je potvrdio je da je bio direktor ofšor firmi koje su kupovale stanove na bugarskom primorju u 2012. godini, ali je dodao da je rešenje iz februara 2015. godine koje je KRIK objavio falsifikat i istakao da sa tim firmama nema nikakve veze od kada je postao funkcioner početkom 2013. godine.\n„Podsećam da su sva dokumenta koja smo objavili iz zvaničnog bugarskog poslovnog registra i katastra. Na osnovu naših tekstova Agencija za borbu protiv korupcije je pokrenula postupak. U izveštaju podnetom tužilaštvu potvrdila je dosta detalja iz naše priče. Obavestila je i bugarsku upravu za sprečavanje pranja novca“, naglašava Dojčinović.\n„Srpski telegraf“, pak, podseća da je gradonačelnik Beograda podneo krivičnu prijavu za falsifikovanje i dostavio dokaze da nije kao direktor dve misteriozne ofšor firme kupio luksuzne apartmane u bugarskom letovalištu.\n„Bugarska policija angažovala je stručnjake i konačno je utvrđena istina“, naglašava ovaj tabloid, čije saznanje „iz izvora upućenog u detalje istrage“ je juče u udarnim terminima emitovala TV Pink. Navodi se i da je Siniša Mali uz krivičnu prijavu dostavio veštačenje bugarskog grafologa koji je utvrdio da je u pitanju nesumnjiv falsifikat jer se sporni potpis od autentičnog razlikuje u čak sedam detalja.\n24/08/2017 u 12:18\nAndreju kradu licnu kartu, Malom falsifikuju potpis… Najgore je sto nam je drustvo prepuno idi… veverica, koje ce to sve progutati.\n24/08/2017 u 14:03


Izložba radova dece i mladih izbeglica\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 21.Jun.2017, 07:23 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nNevladina organizacija "SOS Dečija sela Srbija", saopštila je da, povodom Međunarodnog dana izbeglica, organizuje danas izložbu "Boje života" u Centru za kulturnu dekontaminaciju.\nAutori izloženih radova i fotografija su izbeglice - deca i mladi koji borave u prihvatnim centrima Adaševci i Principovac.\nRadovi prikazani na izložbi nastali su na likovnim radionicama koje su "SOS Dečija sela Srbija", uz pomoć akademskog slikara Miloša Ostojića, tokom aprila 2017. >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << organizovala za decu i mlade u Adaševcima i Principovcu.\nKroz radionice je tokom četiri nedelje prošlo 135 polaznika i polaznica raznih uzrasta iz različitih zemalja. Rezultat su radovi na teme poput apstraktnog i akcionog slikarstva, mrtve prirode, portreta i mašte, nastali uz pomoć tehnika kao što su kolaž, akvarel, tempera i crtanje olovkom.\nIzložba "Boje života" već je prikazana u Šidu, a nakon Beograda obići će i druge lokacije u Srbiji na kojima su SOS Dečija sela angažovana na pružanju pomoći i podrške izbeglicama.\n"Ova izložba je kruna svega što smo radili gotovo mesec dana. Likovne radionice su rađene sa ciljem da imaju terapijski efekat - da im pomognu da savladaju neke svoje probleme, da se opuste i savladaju svoju kreativnost. Ima radova koji su vrlo depresivni i pokazuju njihovu trenutnu situaciju, a ima radova koji su jako interesantni - naročito dečiji radovi, jer deca žele da, kroz svoje radove, nesebično podele sa svima nama svoje utiske i emocije", kaže slikar Ostojić.\n"SOS Dečija sela Srbija", u okviru programa "Solidarnost", obeležiće 20. juna Međunarodni dan izbeglica i kroz radionice, kreativne sadržaje i različite aktivnosti za decu i porodice u prihvatnim centrima u kojima je organizacija angažovana na pružanju pomoći izbeglicama (Principovac, Adašvci, Preševo, Bujanovac, Kikinda i Obrenovac).\nOdlukom Generalne skupštine UN, 20. jun se, kao Međunarodni dan izbeglica, obeležava od 2000. godine, sa ciljem da se skrene pažnja na položaj izbeglica širom sveta i ukaže na značaj pružanja pomoći, koja je ovim ljudima i više nego potrebna.\nIzvor: Blic, 21.Jun.2017\nPovodom 20. juna, Međunarodnog dana izbeglica, SOS Dečija sela Srbija održali su danas izložbu "Boje života" u Centru za kulturnu dekontaminaciju...- Radovi prikazani na izložbi nastali su na likovnim radionicama koje smo, uz pomoć akademskog slikara Miloša Ostojića, tokom aprila organizovali...\n08:42: Malo znanja ljudima daje oholost, a mnogo skromnost\n08:41: Draga moja, pogrešila sam strašno!\n08:40: Šar-planina: Neiskorišćeno turističko blago\n08:40: U DVE DRŽAVE UKIDAJU OBAVEZU NOŠENJA MASKI, BAJDEN NEGODUJE: To...\n08:40: Bez struje i bez vode u Beogradu, 4. mart 2021.\n08:40: Emina Jahović otvorila vrata svog doma u Istanbulu\n08:39: FILIPOVSKI: Imali smo previše izgubljenih lopti\n08:38: Japanski test ličnosti koji otkriva duboke tajne vaše podsvesti...\n08:38: Afganistanski političar i misterija krijumčarenih zlatnih polug...\n08:38: ‘Dvije sesije’ - najvažniji sastanci u kineskom političkom ...\n08:38: Zašto komarci najviše zuje u blizini ušiju i kako ih sprečiti...\n08:38: Poznat sastav kosovske skupštine\n08:37: OTPUSTITE SVE ONO ŠTO VAM NIJE SUĐENO\n08:36: Evo kako sada izgleda mali NIKOLA!\n08:36: Anastasija Ražnatović podelila zavodljive snimke s Maldiva\n08:36: Nastavljeno suđenje Koluviji: Svedočio suvlasnik "Jovanjice"\n08:36: VAKCINA BRIŠE SVA PRAVILA! Zaplenjeno više stotina doza lažnih...\n08:36: DA LI NAS ČEKA JOŠ JEDNO PROLEĆE U KARANTINU? U svetu brojke n...\n08:36: "Nema veze što je saobraćajna nesreća, on je za nas ubica" Por...\n08:35: Lepe vesti u Novom Sadu: Rođena 21 beba\n08:35: Građani oslikali 500 prozora kako bi razveselili svoje komšije ...\n08:35: Za zdravlje i vitalnost – koja su ključna pravila za ravnote...\n08:35: Mačka za minut napravila 26 trikova i ušla u Ginisovu knjigu re...\n08:35: Stručnjaci savetuju – evo kako da najlakše zapamtite broj pin...\n08:34: Ko pametan gleda Zadrugu?\n08:33: Merkel: Možemo razmotriti oprezno otvaranje\n08:33: Povoljni uslovi za vožnju, upozorenje na učestale odrone\n08:33: CIK hoće da modernizuje izbore sa 5.500 laptopa\n08:33: Audicija za muzičko takmičenje "Ritam Evrope"\n08:33: Eksplodirala raketa Staršip u prenosu uživo\n21.Jun.2017: Radio Televizija Vojvodine\nDan pre: 20.Jun.2017\nDan posle: 22.Jun.2017


Putin ukinuo agenciju RIA Novosti, osnovao Rusija danas - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Svet Putin ukinuo agenciju RIA Novosti, osnovao Rusija danas\nponedeljak, 09 decembar 2013 12:48\tIvan\nRuski predsednik Vladimir Putin ukinuo je državnu novinsku agenciju RIA Novosti i osnovao novu “Rusija danas”, koja preuzima svu imovinu u Rusiji i inostranstvu. Osnovni zadatak nove agencije biće da “izveštava o državnoj politici Ruske federacije u inostranstvu i života u Rusiji”, navodi se na sajtu Kremlja.\nIstim ukazom se novoj Međunarodnoj informativnoj agenciji “Rusija danas” pripaja radio u državnom vlasništvu “Glas Rusije”, a redakcija novina “Rosijskaja gazeta” se reorganizuje i njoj se pripaja magazin “Rodina”.\nGeneralnog direktora će, prema ukazu, postavljati i dužnosti razrešavati predsednik Ruske federacije. Putin je za prvog generalnog direktora nove agencije “Rusija danas” posebnim ukazom postavio Dmitrija Kisjelova novinara i voditelja informativne emisije “Vesti nedelje” na državnoj televiziji “Rosija”.\nKisjelov je 90-ih bio poznat kao liberalni nezavisni novinar sve dok nije počeo da radi na državnim televizijama. Nezavisni, privatni mediji ga kritikuju za otvoreno podržavanje vladajuće partije “Jedinstvena Rusija” i predsednika Vladimira Putina u svojim emisijama.\nNova agencija “Rusija danas” nalaziće se u istim prostorijama kao i RIA Novosti, a rok za potpunu likvidaciju agencije je tri meseca, navodi se u ukazu ruskog predsednika.


phottix bp-450/500 (bg-e5 za canon eos450/500d/1000d) #33479 cene, prodaja, akcija, cenovnik, beograd srbija ostala oprema za fotoaparate > baterijski busteri\nPhottix grip BP-450D/500D/1000D je namenjen modelima dSLR Canon Eos450/500/1000D. Baterijski buster (grip) ima magacin za jednu ili dve baterije LP-E5, kao i dodatak u koji može da se smesti 6 komada AA baterija. Poseduje sve iste funkcije kao i originalni grip, AF i AE taster, on/off taster, komandni točkić i multifunkcionalni kontroler. Sa dodatnim vertikalnim okidačem ide i dodatni točkić za kontolu, kada se radi u vertikalnom položaju.\nBP-450/500 (BG-E5 za Canon EOS450/500D/1000D) #33479 + LP-E5


Vesti, STOP RAKU DOJKE\n14. mart 2017. STOP RAKU DOJKE\nDanas žene mlađe od 40 godina obolevaju od raka dojke tri puta češće nego pre 10 godina. Kada se tumor dojke otkrije u ranom stadijumu, pacijentkinja ima velike izglede za potpuno izlečenje, kaže prof. dr. Miroslav Granić, specijalista opšte hirurgije\nBroj obolelih žena od raka dojke u Srbiji raste - 2014. godine u bilo je 4.600 novoobolelih. Statistika pokazuje da danas žene mlađe od 40 godina obolevaju tri puta češće nego pre 10 godina. U Americi i Evropi mamografski masovni skrining zdravih žena uzrasta od 50 do 70 godina uslovio je smanjenje smrtnosti od kancera dojke za 30 odsto. U našoj zemlji pre tri godine započeo je skrining karcinoma dojke za taj uzrast žena, ali odziv je za sada svega 30 odsto.\nStoga je važno stalno objašnjavati ženama da rano otkrivanje tumora dojke i rano postavljanje dijagnoze predstavljaju mogućnost dobre prognoze i dugoročnog preživljavanja. Cilj je otkriti tumor dojke u ranom, pretkliničkom stadijumu, kada pacijentkinja ima velike izglede za potpuno izlečenje, kaže prof. dr. Miroslav Granić, specijalista opšte hirurgije, direktor klinike za onkologiju KBC „Bežanijska kosa“ i lekar u „Bel Medicu“, sa kojim razgovaramo o pitanjima važnim za svaku ženu, i to povodom nacionalnog meseca borbe protiv raka, koji se obeležav u martu. Kada treba uraditi prvi pregled?\nUputno je da se prvi klinički pregled osmatranjem i opipavanjem od strane stručnog lekara obavi već oko 30. godine života i potom jednom godišnje.\nJedan broj karcinoma dojke razvija se u formi opipljivog tumora i 90 odsto takvih napipavaju same pacijentkinje, kad tumor dostigne određenu veličinu.\nPeriodičnim kliničkim pregledom jednom godišnje tumor dojke se može opipati kada je manjih dimenzija, već 0,5 do 1 cm, što omogućava pravovremeno lečenje i dobru prognozu. Od dijagnostičkih procedura kod žena mlađih od 40 godina takođe je uputno raditi periodično ultrazvuk dojki, koji bolje detektuje sumnjive promene u kondenzovanom žljezdanom tkivu karakterističnom za taj uzrast. Mamografija, odnosno rentgensko snimanje dojki, treba da rade žene uzrasta od 50 do 70 godina. To je najvalidnija metodu za rano otkrivanje tumora dojke, kojom se i neopipljiv tumor minimalnih dimenzija može se detektovati, a pravovremenim, odgovarajućim lečenjem postići odlična prognoza.\nKoliko pomaže samopregled?\nSamopregled dojki može pomoći u detekciji tumora dojke ukoliko se redovno sprovodi. Najbolje je raditi ga jednom mesečno, po završetku menstrualnog ciklusa i recimo svakog 1. u mesecu kod žena u menopauzi. Kada se samopregled redovno sprovodi, žena može primetiti neku promenu u izgledu i obliku dojki i javiti se lekaru na vreme.\nSamopregled se prvo obavlja u stojećem stavu sa rukama na kukovima, a potom i rukama podignutim iznad glave. Osmatranjem ispred ogledala utvrđuje se da li postoji uvlačenje bradavice, crvenilo kože, zadebljanje i otok kože kao kora pomorandže, ranica na bradavici, curenje krvavog sekreta na bradavicu, ugnutost kože dojke ili izbočenje i tvrdina jednog dela dojke uz opipavanje čvora ili tumora.\nPotom se u ležećem položaju na leđima desnom šakom jagodicama prstiju opipava leva dojka, a levom desna, i to kružno od bradavice, pa upolje u koncentičnim krugovima po čitavoj površini dojke. U ovoj poziciji na leđima dojke se spljošte i nalegnu na zid grudnog koša, pa je svaki novonastali čvor ili tumor dostupan opipavanju. Pregledom se proveravaju i obe pazušne jame jer se I u njima nekad mogu napipati uvećani limfni nodusi u formi klikera ili čvora.\nDa li je svaki čvorić opasan?\nNije svaka tvrdina u dojci karcinom. Postoji niz benignih procesa koji podsećaju na malignitet, ali za defitivnu dijagnozu je neophodan profesionalni klinički pregled, potom ultrazvuk ili mamografija, a po potrebi i magnetna rezonanca dojki.\nIzbočenje na dojci, uvlačenje bradavice, uvlačenje kože dojke, crvenilo kože, otok kože i zadebljanje nalik kore pomorandže, ljuspice i rarnica na bradavici, ranica na koži dojke, curenje krvi ili sukrvica na bradavici, opipljiv čvor ili zadebljanje u dojci, opipljiv čvor u pazuhu.\nKoje žene su pod najvećim rizikom da obole od raka dojke?\nPozitivna porodična anamneza, odnosno činjenica da su majka ili baka bolovale od raka dojke, predstavljaju najveći faktor rizika. Kod tih žena se već od 30. godine života preporučuju redovni periodični, godišnji pregledi. Do 40. godine metode za rano otkrivanje carcinoma dojke su klinički pregled i ultrazvuk. Ako postoji sumnja na postojanje tumora, radi se mamografija ili magnetna rezonanca. Američki nacionalni kancer centar preporučuje mamografiju posle 40. godine redovno na dve godine ukoliko postoji ovaj faktor rizika.\nPostoje li još neki faktori rizika osim nasleđa?\nMaligne bolesti nastaju kao posledica intereakcije brojnih faktora rizika, među kojima su najopasniji genetski faktori i faktori spoljnje sredine. Virusi, genetska oštećenja, hemijski agensi i toksične materije doprinose povećanju incidence malignih bolesti. Na to ukazuje velika razlika u broju obolelih između pojedinih geografskih područja.\nDa li se kod žena koje su u povišenom riziku od nastanka karcinoma dojke preporučuje preventivno hirurško uklanjanje dojki?\nOprečni su stavovi stručnjaka o preventivnoj obostranoj mastektomiji. Ukoliko postoje faktori rizika i ako je analiza BRCA gena pozitivna, a pacijentkinja oseća strah i psihološko opterećenje, mišljenja sam da treba izaći u susret i postaviti indikaciju za hirurško uklanjanje obe mlečne žljezde uz očuvanje kože, bradavice i areole i istovremenu rekonstrukciju obe dojke.\nZašto se mamografija ne radi pre 40. godine?\nTkivo dojke do 40. godine je kondenzovano, sa fibrocističnim promenama koje su normalne za tu dob. Stoga je tkivo manje transparentno mamografski, pa je ultrazvuk metoda izbora. Kod starijih može i mamografija.\nKoje su sve metode lečenja karcinoma dojke?\nKarcinom dojke se može lečiti operacijom, hemioterapijom i zračnom terapijom. Savremeno hirurško lečenje karcinoma dojke podrazumeva poštednu operaciju, kod koje se tumor dojke uklanja sa zaštitnim rubom okolnog zdravog tkiva na 1 do 2 cm, uz poštedu zdravog tkiva dojke. Nakon toga se proveravaju pazušni limfni čvorovi. Ako se pokaže da su oni sedište metastaza raka dojke, hirurški se odstranjuju u potpunosti.\nUkoliko nema metastaza u prvim potpazušnim limfnim čvorovima, ostali se ne uklanjaju.\nNakon poštedne operacije dojke uvek se radi postoperativno zračenje dojke.\nKada je tumor zahvatio veći deo tkiva dojke, neophodno je hirurško uklanjanje čitave dojke, uz delimično ili potpuno uklanjanje potpazušnih limfnih čvorova.\nDa li se u svim slučajevima primenjuje hemioterapija?\nHemioterapija se ne primenjuje kod svih tipova i stadijuma karcinoma dojke. Koji će se režim hemoterapije primeniti zavisi od patohistološkog nalaza, prisutnih hormonskih receptora, vrste i veličine karcinoma i proširenosti maligne bolesti.\nVaša lokacija Bel Medic Opšta bolnica Press Vesti STOP RAKU DOJKE Premium partneri


NBS: Svako šesto preduzeće i preduzetnik nesposobni da izmiruju svoje finansijske obaveze\nU Srbiji ima 55.200 privrednih subjekata čiji su računi blokirani zbog neplaćenih dugova, što znači da su svako šesto preduzeće i preduzetnik potpuno nesposobni da izmiruju svoje obaveze, pokazuju podaci Narodne banke Srbije o stanju finansijskog sektora u prvom kvartalu 2015. godine.\nIznos blokade dostigao je 250 milijardi dinara, odnosno dve milijarde evra, što je 6,5 procenata bruto domaćeg proizvoda, a cela Srbija će ove godine, prema zvaničnim projekcijama, uspeti da ostvari tačno nula odsto rasta BDP.\nIznos duga zbog kojeg su privrednicima blokirani računi neprestano raste još od kraja 2012. godine, kada su nenaplaćena potraživanja bila na nivou od oko 120 milijardi dinara. To znači da su uzeti, a nevraćeni dugovi srpske privrede duplirani za samo 2,5 godine.\nUkupan dug srpske privrede iznosi oko 18 milijardi evra, što je skoro identičan nivo kao 2008. godine, tako da čak 11 odsto ukupnih dugovanja "otpada" na firme u blokadi. Od tih 18 milijardi evra ukupnih dugovanja, otprilike polovina se odnosi na domaće poverioce, a polovina na inostrane.\nPrivreda danas duguje malo ispod 60 odsto srpskog BDP, što znači da je u daleko boljem stanju od države, čiji je javni dug dostigao 74 procenta bruto domaćeg proizvoda.\nProfesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu Ljubodrag Savić kaže da je rast iznosa u blokadi sa 120 na 250 milijardi dinara ono što zabrinjava, kao i broj privrednih subjekata čiji su računi blokirani (sa 43.700 krajem 2013. na 55.200 ove godine), budući da u Srbiji nema velikog rasta u broju samih privrednih lica.\nPrema njegovim rečima, to govori da nelikvidnost privrede brzo raste, što onemogućava funkcionisanje ni onog dobrog dela privrede.\nUz to je i država jedan od velikih dužnika, jer je Zakon o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama ("Sl. glasnik RS", br. 119/2012) po kojem su državne institucije i firme dužne da izmiruju svoje obaveze u roku od 45 dana ili izuzetno do 60 dana, ostao samo to - zakon, koji nije doprineo da privreda bude likvidna, rekao je Savić.\nTo je, prema njegovim rečima, zatvoren krug u kome strada zdrav deo privrede, jer svako svakom počinje da duguje.\nDuguje se bankama za kredite, dobavljačima za robu i državi za porez, a ta ista država duguje privatnim firmama za naručene poslove i tako nastaje začarani krug u kojem se sada nalazi srpska privreda, rekao je Savić.\nIzvor: Vebsajt Danas, 10.07.2015.


NEBESKA LEPOTA: Pravoslavni manastiri spolja oslikani freskama! (FOTO) | Telegraf - Najnovije vesti\n27. april 2014 | 14:40\nNEBESKA LEPOTA: Pravoslavni manastiri spolja oslikani freskama! (FOTO)\nSrednjovekovni pravoslavni rumunski manastiri iz Bukovine podignuti u vreme vladavine moldavskog kneza Stefana Velikog (1457 - 1504.) oslikani su freskama i iznutra i spolja. Pogledajte zašto jedan od njih nazivaju "Sikstinskom kapelom Istoka"\nFoto: Wikipedia / Dickelbers\nSrpski manastiri i crkve spadaju u najlepše oslikane na svetu, te stoga ovdašnje vernike retko šta slično može da fascinira.\nIzuzetak, međutim, predstavljaju srednjovekovni pravoslavni rumunski manastiri iz Bukovine (između Karpata i reke Prut) podignuti u vreme vladavine moldavskog kneza Stefana Velikog (1457 - 1504), čije freske oslikane po fasadama prosto oduzimaju dah!\nDa, dobro ste čuli - freske su živopisane spolja.\nFoto: Wikipedia / Elisa.rolle\n- Reč je zapravo o starom obliku živopisanja, koje je bilo karakteristično za siromašnije sredine u kojima ktitori nisu imali novca za skupoceni materijal od kojeg su se izrađivale kvalitetne fasade - počinje priču za Telegraf istoričar umetnosti Dušan Milovanović i dodaje - Stoga su posezali za time da po svežem malteru slikaju freske dodatno tako "učvršćujući" fasadu. Inače, ovako živopisani pravoslavni manastiri u Rumuniji datiraju iz srednjeg veka.\nNeki od najreprezentativnijih primera su Voronet, Sučevita, Moldovita, Probota i Arbore.\nFoto: Wikipedia / Cristian Bortes\nSaznajemo da su pomenuti manastiri uglavnom podizani kao porodične grobnice kneževa i visokog plemstva.\nPrateći kanonske ikonografske programe nepoznati slikari sebi svojstvenim tehnikama opisali su biblijske scene na zemlji i u raju, prikaze iz života Svete Bogorodice i Isusa Hrista, priče o postanju čoveka i njegovom životu posle smrti.\nFoto: Wikipedia / Nikolai Ivanov\nOvako oslikani manastiri jesu karakteristični za Rumuniju, ali ih, saznajemo, ima od Anadolije do Češke.\n- Sličnih pravoslavnih manastira ima i u Anadoliji, Siriji, Egiptu, koji mahom datiraju iz 4. i 5. veka - objašnjava Milovanović dodajući kako su manastiri prestali ovako da se oslikavaju onda kada su postali dostupniji kvalitetniji materijali za izgradnju fasade.\nVremenom se nekako zaboravilo na ovaj vid oslikavanja, te je praksa izašla iz upotrebe.\nFoto: Wikipedia / Joergsam\nPrema rečima istoričara religije Živice Tutića biblijske predstave živopisane najpre u unutrašnjosti, a potom proširene i na spoljašnjost manastira imale su za cilj promovisanje vere (u ovom slučaju pravoslavlja) među uglavnom nepismenim stanovništvom.\n- Oslikane spolja ili unutra, freske su u stara vremena predstavljale način komunikacije sa nepismenim stanovništvom - objašnjava Tutić za Telegraf dodajući kako je to bio jedini način da se između ostalog sazna ko je bio zadužbinar neke crkve ili manastira, kao i kom svecu je bogomolja bila posvećena.\nFoto: Wikipedia / Gabriel Todica\nManastir Probota je prvi među moldavskim manastirima imao oslikanu spoljašnjost, dok manastir Sučevita ima najveći broj naslikanih scena. Zapadni spoljni zid prema legendi nije oslikan, jer je rad prekinut kada je jedan od slikara pao sa skele i poginuo.\nNajčuveniji je, međutim, manastir Voronet koji se naziva i "Sikstinskom kapelom Istoka". Njega karakteriše mnoštvo fresaka izuzetno jake nijanse plave boje, takozvane "Voronet plave boje".\nKompozicija fresaka ovog manastira do danas je ostala tajna.\nDelije ne žele devojke na Severu tokom derbija? (FOTO)\nOD GRADA NAS ČUVA SAMO BOG: Srbija ima tek trećinu protivgradnih raketa!\nNEVEROVATNO: Ovako manekenka izgleda 7 dana nakon porođaja (FOTO)\nMoldaviji je uzor Srbija: Poruka Leanke Dačiću (FOTO)\nDve teme u fokusu sastanka: Brnabić razgovarala sa moldavskim vicepremijerom (FOTO)\nZahvalnost Moldaviji na stavu oko Kosova: Vučić razgovarao sa Jurijem Leankom (FOTO)\nTagovi: Bukovina, Freske, Manastiri, Moldavija, Rumunija, Voronet\nMiroslav Zivkovic 22.02.2016 18:04\nKod Prilepa ima manastir Zrze koji je oslikan spolja.Sigurno to znam jer smo ga snimali zza RTS seriju SVEDOCI VEKOVA\nOlga 27.04.2014 22:56\nрусија 27.04.2014 20:26


Republika / Znao sam da diluje drogu, krivo mi je što je Ivona ponovo počela da se viđa sa njim: Potresna ispovest oca ubijene Srpkinje u Australiji\n18:19Ovo nema ni Kim Kardašijan: Soraja u čizmama od 9.500 evra, a tek da vidite kakve su! 18:17Zbog dve manifestacije Beograd će preko vikenda biti blokiran, a gradski prevoz odvijaće se prema drugačijem režimu 18:12DOBRE VESTI ZA VOZAČE! Super ušteda na OMV benzinskim stanicama: Uz Super karticu uštedite i do 10 dinara po litru goriva 18:05Opasan prevarant završio iza rešetaka: Lakoverne žrtve prevario da će im naći posao u inostranstvu, ali to nije jedini kriminal kojim se bavio 17:59Baka Prase postao otac: Evo koje ima je jutjuber dao sinu! 17:57Drogba o Abrahamu: Ti klinci su učili od nas 17:55Izbori u Prištini: Upisano 1.937.868 birača 17:45Haške oslobađajuće presude hravtskim generalima otvorile su Pandorinu kutiju ustaškog zla 17:39Trampova osveta zbog napada na saudijska naftna postrojenja: SAD uvele dodatne sankcije Iranu 17:36Beogradski vodovod otkrio razloge zašto je pukla vodovodna cev\nsreda, 11. 9. 2019.| 18:47\nOvako za "Blic" govori Veljko Jovanović, otac Ivone Jovanović (27) koja je ubijena u nedelju uveče jednim hicem u grudi u kući svog bivšeg dečka Hristosa Panagakosa u Kvinslendu u Australiji. Policija je saopštila da je na devojku zasad nepoznata osoba pucala pred još oko petoro ljudi, među kojima je bio i Panagakos, da bi potom svi pobegli sa lica mesta nakon što su pozvali hitnu pomoć.\nObrt u istrazi ubistva Srpkinje u Australiji: Ivona žrtva nesrećnog slučaja?\nSmrt Srpkinje pod velom tajni! Misteriozno ćebe vodi do ubice, Ivonin bivši nije osumnjičen?!\nIzvini što ti niko nije dao šansu da preživiš! Vapaj porodice svirepo ubijene Ivone kida dušu\n"Moja prelepa sestro, želim da znaš da mi mnogo nedostaješ i da bih uradila sve na svetu kako bi te vratila u naše živote. Kada bi samo mogla da vidiš svoju porodicu još jednom. Toliko mi je žao što niko nije bio tu da ti barem pokuša da pomogne i da šansu da ponovo budeš sa nama. Svi oni mogu da beže, ali neće pobeći daleko", objavila je Anet.\nSmrt Ubistvo Australija Ivona Jovanović Zločin Hristos Panagakos Zločin iz strasti Veljko Jovanović\nBivši dečko upucao Srpkinju u Australiji? Panagakos imao "debeo" dosije, a sada je u pritvoru\n- petak, 20. 9. 2019. u 14:18 0\nCisterna koja prevozi gorivo i kamion koji vozi ketering za avione su se u blizini aerodroma Nikola Tesla.\n- petak, 20. 9. 2019. u 13:17 0\nPožar koji je jutros izbio u stanu na uglu Bulevara Nikole Tesle i Karađorđevog parka na Novom Beogradu je ugašen, a prema prvim...\nSaobraćajni policajci u Šidu i Staroj Pazovi podneli su prekršajne prijave protiv dvojice vozača...


Blockchain: Od slabo prihvaćene alternative do finansijske revolucije – Perperzona\nBlockchain: Od slabo prihvaćene alternative do finansijske revolucije\nPosted on February 3, 2016 February 14, 2016 by Ana Nives Radovic\nAko se sjećate vremena kada se šira javnost tek upoznavala s konceptom digitalnih valuta, sjećate se i otpora koji su banke imale i načina na koji se ono što je tek bilo u nastanku osporavalo. Danas, međutim, stvari drugačije funkcionišu.\nBlockchain tehnologija u početku je mnogima djelovala kao oblast koja, poput svih onih dovoljno naprednih, a suviše komplikovanih stvari, predstavlja zabavu za entuzijaste koji u njenom razvoju nalaze više emotivne satisfakcije, nego materijalne koristi. Rješenja koja su iz nje proizilazila djelovala su jednima vanvremenski, drugima ishitreno, a način na koji je personifikovana obično bi bio vezan za zagovornike oštrih stavova da je postojeći sistem nepravedan i da je velika promjena neophodna.\nKako nije osmišljen da bi samo zastupao revoluciju, već da bi stvarnim, postepenim promjenama otvorio put, koncept digitalnog novca nije bio osporavan na način na koji se odbija apriori neka ideja, već je i svojevrsna borba iz centara finansijske moći protiv pojave koja je pomalo ličila na prijetnju tekao sporo.\nNagla smanjenja vrijednosti digitalne valute bitcoin rezultat su brojnih poteza, od hakovanja platformi, uništavanja sistema za elektronsko rudarenje, do kupovine po tržišnoj i prodaje po skoro nultoj cijeni kada su giganti sa Wall Streeta nastojali da ga iskorijene, no odnos ponude i tražnje činio je svoje.\nFokus je, međutim, dugo bio samo na bitcoinu kao fenomenu, a tek kada se dublje zašlo u ono što uslovljava njegovu neuništivost, uočeno je da je zapravo sistem u kojem funkcioniše taj koji je u stvari revolucionaran.\nDanas je, međutim, sve manje oštrih protivnika, a još manje onih koji negiraju uspjeh bitcoina, budući da je uslijedila faza u kojoj su upravo vodeće globalne banke i korporacije pokazale spremnost da infrastrukturu koja je omogućavala promet kriptovaluta koriste u sopstvenom poslovanju. Ovo je velika prekretnica za spoj tehnoloških i finansijskih dostignuća i iz nje bi mogao nastati jedan od najproduktivnijih bankarskih momenata u dosadašnjoj finansijskoj istoriji.\nU ovoj fazi već je moguće vidjeti naznake onoga što će blockchain preduzeća biti u bliskoj budućnosti. Riječ je o modelu zasnovanom na zajedničkoj bazi podataka, koja može donijeti mnoštvo poželjih funkcija, a sve to bez ikakve potrebe da se to radi na štetu performansi i skalabilnosti. Ono što je do sada primjenjivano na bitcoin, u transakcijama sa određenim ograničenjima, zapravo bi u bližoj budućnosti moglo da posluži kao osnova za druge transakcije kojima je neophodno omogućiti da posluju u pouzdanijem okruženju. Tačnije, blockchain se sada koristi za skladištenje neprocesuiranih podataka, pretvarajući ih u nepromjenljive fajlove.\nRiječ je o modelu koncipiranom na zajednički kreiranoj bazi podataka koja se može prilagođavati na veliki broj načina, zadržavajući istovremeno sve performanse koje ima.\nTransakcije ograničenih modela, poput one koje se odvijaju kod bitcoina bazirane su na specifičnom načinu ugovaranja ili prinudnom čuvanju postupka modela, kakav je Ethereum, koji na blockchainu može obavljati poslove od opšte namjene.\nVeć postoji ogroman broj preduzeća u svijetu koja eksperimentišu s Ethereumom, a uglavnom rade u zatvorenom okruženju, a interesovanje za ulaganje javlja se upravo kod kompanija koje i dalje zadržavaju status tržišnog giganta, ali su svjesne koliko je i strategiju i domen poslovanja neophodno prilagođavati trendovima koji se naziru.\nPrva primjena i eksperimentisanje oko blockchaina počinje, prije svega, u sferi prenošenja i razmjene digitalnog sadržaja, dok je dodirnih tačaka sa onim što se odnosi na obračune i finansije uopšte za sada manje zastupljeno.\nIz rezultata nedavno objavljenog istraživanja o digitalnim valutama, u čijoj izradi je učestvovala i njemačka Bundesbanka, moguće je zaključiti da finansijski sektor u narednih nekoliko godina očekuju kompleksnije transformacije nego sve što se dogodilo u posljednjih nekoliko decenija. Pojava digitalnih valuta pokazala je da prostopr za unapređenje elektronskog plaćanja i ostvarivanja zarade od transakcija ne postoji samo u segmentu unapređenja usluge pružene krajnjem korisniku, već i u onome što je podrška tim aktivnostima.\nNastao je kao pokušaj unapređenja bitcoin mreže na kojoj je samo postojala mogućnost obavljanja transakcija, ali nije bila prilagođena drugim aktivnostima koja se, inače, u bankarskom poslovanju praktikuju s novcem, poput štednje i sličnog. Stoga je uloga Ethernuma upravo da pokuša da na osnovama decentralizovane mreže koja postoji kod kriptovaluta kreira opcije koje će omogućiti da se kao pokriće u ugovornim odnosima uzima upravo digitalni novac, bez potrebe da se njegova vrijednost izražava u svjetskim valutama. Prije nekoliko godina ovakva ideja djelovala bi najblaže rečeno kao uzaludna, no već sada nju ne iniciraju samo alternativci, već postoji i ogromno interesovanje subjekata koji su u finansijskom svijetu mainstream. U vremenu proboja bitcoina u globalne finansijske vode očekivanje da će JP Morgan biti zainteresovan da ulaže u ovu tehnologiju bilo bi apsurdno, no do danas ovaj finansijski gigant uložio je milione dolara u finansijski startap Digital Asset Holdings kako bi istraživao potencijale bitcoina.\nU privatnim lancima kriptovaluta ne postoji nijedan elemenat kojeg u potpunosti definiše samo ono što su karakteristike lanca, bez mogućnosti da postoji na još negdje. Ovdje, zapravo, leži sav potencijal transakcija u ovakvim mrežama, jer će nakon definisanja vrijednosti biti stvorene mogućnosti za razmjenu, čuvanje, povlačenje i raspoređivanje sredstava bez uključivanja fizičkog novca ili bilo kakvih drugih jedinica mjere u proces.\nPrednost je što prilikom prenošenja imovine neće biti neophodna kompleksna računica, jer se sredstva zapravo i ne izmještaju iz lanca, već se samo mijenja zapis koji postoji u bazi.\n← Novac br. 8: Ako ne možeš da ih pobijediš…\nNaftno tržište: Stabilizacija moguća do sredine godine →


Parada ponosa uprkos riziku\nBeograd ipak bez Parade ponosa\nApel Evropskoj uniji da ne postavlja nove uslove\nBrak po EU propisima uskoro i u Srbiji\nEU: Pregovori sa Srbijom 21. januara\nPočeo skrining, prvi korak ka EU\nKacin: Realno da Srbija dobije datum\nEK: Datum pregovora ostaje vezan za Kosovo\nMilan Pajević na čelu kancelarije za EU\nZatvoren i “Stefan Braun”\nAktuelno, Najsvežije vesti, Srbija i region, Vesti — By taty on September 2, 2011 12:57 pm\nMinistar unutrašnjnih poslova Ivica Dačić rekao je da policija, uprkos velikom bezbednosnom riziku, neće zabraniti Paradu ponosa i da postoje pritisci iz Evrope da se taj skup održi.\n“MUP neće zabraniti Paradu jer bi se time cela odgovornost bacila na policiju. Neka se isprse političari, neka kažu šta hoće, a ne da se kriju iza MUP-a”, rekao je Dačić novinarima.\nUputan da li postoje pritisci iz Evrope da se održi Parada ponosa, Dačić je odgovorio: “Naravno, to je tema svih razgovora”.\nDačić je rekao da je Parada zakazana, da policija pravi bezbednosne procene, a da političari treba da daju svoj stav o tome.\n“Pošto mi je Agencija za borbu protiv korupcije zamerila, onda u svojstvu ministra unutrašnjih poslova kažem da postoji veliki bezbednosni rizik, a kao zamenik premijera da o tome treba da se izjasne svi relevantni faktori”, rekao je Dačić.\nParada ponosa zakazana je za 2. oktobar.\nTags: EU, Evropska Unija, Ivica Dačić, ministar unutrašnjih poslova, MUP neće zabraniti paradu ponosa, Parada ponosa, Parada ponosa 2. oktobra, Parada ponosa uprkos riziku, Parada ponosa zakazana je za 2. oktobar, Pritisak Evrope da se Parada ponosa održi, Vesti iz Srbije\nEP: Pobeda košarkaša Srbije nad Letonijom\nKošarkaška reprezentacija Srbije savladala je, uz mnogo uspona i padova, Letoniju sa 92:77 u drugom kolu Evropskog prvenstva. Srbija je...


Počeo Džudo kamp „Lipovac 2019ˮ -\nPočeo Džudo kamp „Lipovac 2019ˮ\n27.08.2019. Srđan Ilić Sport Ostavi komentar\nU Ustanovi za odmor i rekreaciju dece „Lipovacˮ u Lipovcu, juče je počeo kamp Džudo kluba „Aleksinacˮ koji će trajati do 1. septembra. Na okupu je 55 mladih džudista iz džudo klubova „Aleksinacˮ, „Obrenovacˮ iz Obrenovca, i „Vukˮ i „Nišˮ iz Niša, kao i takmičari beogradske „Crvene zvezdeˮ i „Boraˮ iz Bora.\nRukovodilac kampa je trener Džudo kluba „Aleksinacˮ Bojana Stanković, majstor džudoa 2. dan, a u radu joj pomažu kolege iz Obrenovca i Niša.\nU radu kampa od sutra će učestvovati i Lazar Stanković, član Džudo kluba „Aleksinacˮ i državne reprezentacije koji od 19. do 27. avgusta učestvuje u radu međunarodnog kampa u grčkom gradu Volosu, zajedno sa takmičarima iz Bugarske, Rumunije, Rusije, Gruzije i Grčke.\nPrevious Post:Dobar nastup mladih sportista u Grčkoj\nNext Post:Prikupljeno 45 jedinica krvi


REDETE BizForum: CONNECTING BUSINESSES, RESEARCHERS AND POLICY MAKERS - LANACO INFORMATION TECHNOLOGIES\nSaradnik za razvoj poslovanja\nLANACO INFORMATION TECHNOLOGIES\nDescriptionLANACO je najveća privatna sistem integrator i IT kompanija u Bosni i Hercegovini osnovana 1990. godine. Imamo preko 320 zaposlenih, a neprekidno zapošljavamo nove kadrove. Sjedište kompanije je u Banjaluci, a imamo poslovne jedinice u Sarajevu i Beogradu.\nCityBanja Luka, Veljka Mlađenovića bb Google map


Izlet studenata na Nacionalnom dnevniku TV Pink, i jos po nesto… | Dragan Varagić Blog\n– Aleksandar Stankovic\n– Ilija Susa\n– Dragana Vukajlovic\n– Boris Bulajic\nVladimir Ivanovic, direktor turisticke organizacije opstine Ljig, autor sajta selo.co.yu, organizator turisticke manifestacije “Kosidba na Rajcu“, je bio domacin svojim kolegama studentima (i sam je student na Spec. studijama). Kolega Ivanovic je obezbedio ekipu TV Pink, koja je prenela informaciju o “spoju arhaicnog i savremenog – sela i Interneta“. Sa studentima jedan deo izleta je provela i ekipa turisticke emisije “Navigator”.\nVladimir Ivanovic, kao sto sam napisao vodi Selo.co.yu, sajt koji je veoma podrzan na aktivnostima sajta turizam.co.yu, koji vodi Zoran Tanasijevic – Tasa.\nVecina projekata Internet kluba bice predstavljena kao studije slucaja na Spec. studijama. Pored sajta Selo co.yu koji je predstavljen ove godine na “E-trgovini“, sajt Turizam.co.yu je svojevremeno dobio nagradu “E-trgovina Award”. U narednim godinama na “E-trgovini” bice predstavljena vecina projekata ove interesne grupe.\nIzlet studenata na Nacionalnom dnevniku TV Pink, i jos po nesto…, 10.0 out of 10 based on 1 rating\nAutor teksta: Dragan Varagić, 26/06/2007, RSS\n3 odgovora na Izlet studenata na Nacionalnom dnevniku TV Pink, i jos po nesto…\nJune 27, 2007 at 04:02\nHeh, ja sam njihov clan skoro 7 godina 🙂\nJune 27, 2007 at 09:43\nJel? se neko malo prihvatio motike na tom izletu na selo? 🙂\nJune 28, 2007 at 11:35\nHvala na reakcijama. Ovaj put izlet je bio bez nekog adekvatnog rada, ali je bilo dosta uzivanja 🙂