Navršilo se pet godina od referenduma o državno-pravnom statusu, na kom je Crna Gora odlučila da se izdvoji iz državne zajednice sa Srbijom i postane nezavisna. Ova odluka se odrazila na obije države i njihove međusobne odnose, ali je najznačajnije - kakve su posljedice nastale u konkretnoj ravni, odnosno, svemu što direktno utiče na život ljudi.\nMeđudržavni odnosi Crne Gore i Srbije imaju uspone i padove. Najveće zahlađenje od razdvajanja, koje se desilo prije tačno pet godina, bilo je uzrokovano crnogorskim priznanjem nezavisnosti Kosova.\nSrbija je, pogođena takvom odlukom, protjerala ambasadora Crne Gore.\nNezadovoljstvo s druge strane, proizvodi nastojanje Srbije da utiče na "srpsko pitanje" u Crnoj Gori, što je formalizovano i u nedavno objavljenoj, pa korigovanoj Strategiji srpske Vlade o unapređivanju odnosa sa dijasporom koja je, kao glavni mehanizam djelovanja u Crnoj Gori označila, Srpsku pravoslavnu crkvu.\nUpravo pitanje Crkve, čije je sjedište u Beogradu, a djeluje u Crnoj Gori, predstavlja jedan od, za Crnu Goru, problematičnih aspekata novih odnosa dvije države.\nMeđutim, materijalno iscpljenim građanima, prezasićenim političkim razmiricama, važnija su konkretna pitanja koja svakodnevno utiču na njihov život, a jedan od važnih problema je pitanje državljanstva.\nDok Srbija ima sasvim liberalan odnos prema dvojnom državljanstvu, to u Crnoj Gori nije pravilo. Restriktivan odnos se obrazlaže mogućnošću ugrožavanja demografske ravnoteže, teritorijalno male države sa malobrojnim ali višenacionalnim stanovništvom.\nPomoćnik ministra unutrašnjih poslova Osman Subašić ističe da državljani nekadašnje zajedničke države ipak imaju poseban status u odnosu na ostale strance.\n"Državljani država nastalih na prostorima bivše SFRJ mogu steći crnogorsko državljanstvo po privilegovanim uslovima u odnosu na prijem redovnim putem, odnosno kada je u pitanju prijem onih klasičnih stranaca. Taj rok je istekao 5. maja ove godine ali su u toku izmjene i dopune zakona, koji je u skupštinskoj proceduri. Ja mislim da će taj rok biti produžen", kaže Subašić.\nVlada je upravo ovih dana utvrdila Predlog izmjena Zakona o crnogorskom državljanstvu, kojim je predviđeno produženje roka za podnošenje zahtjeva za prijem po olakšanim okolnostima do 31. jula naredne godine, za državljane republika bivše SFRJ, što zapravo znači da, ako su prebivalište u Crnoj Gori prijavili prije 3. juna 2006., ne moraju da ispunjavaju uslov desetogodišnjeg boravka koji, inače, važi za strance.\nU javnosti figurira cifra od preko 60 hiljada lica koja ispunjavaju uslov, a nijesu riješili taj problem, za čije su rješenje glavne smetnje dugotrajna procedura i visoki troškovi: u Crnoj Gori za dodjeljivanje državljanstva, ali i u drugoj državi koja treba da odobri, još skuplji, otpust iz prethodnog državljanstva.\nGrađani Crne Gore bez državljanstva, a porijeklom iz bivše Jugoslavije, na raspolaganju imaju još jedno rješenje.\n"Takvo lice može dobiti i status stranca sa stalnim nastanjenjem u Crnoj Gori. To smo u zakon uveli zbog toga što treba za sticanje crnogorskog državljanstva otpust iz ranijeg državljanstva druge države. Onaj ko želi da zadrži državljanstvo druge države i da ima zakoniti boravak u Crnoj Gori može sebe da nađe kroz status stranca sa stalnim nastanjenjem u Crnoj Gori", kaže Osman Subašić.\nPrivredna saradnja na visokom nivou\nJedan od aspekata odnosa Crne Gore i Srbije, koji imaju značajan uticaj na život ljudi je ekonomska saradnja, koja i sada, pet godina nakon razdvajanja, pati zbog nepostojanja direktnog platnog prometa.\nBolnica u Beogradu - ilustrativna fotografija: Vesna Anđić\nPredstavnica crnogorske Unije poslodavaca Zvezdana Oluić, kaže da upravo to predstavlja glavni problem u, inače intenzivnoj, privrednoj saradnji dvije države.\n"Cijenimo da je prosto nerazumljivo da se nakon 5 godina od proglašenja nezavisnosti naše države transfer novca iz Crne Gore za Srbiju obavlja na skuplji način – preko trećih, odnosno stranih banaka", navodi ona.\nU Uniji poslodavaca kažu da je privredna saradnja sa Srbijom na tako visokom nivou, da postoje razmišljanja o sklapanju posebnih ugovora kojim bi se toj saradnji dao prioritet u odnosu na druge zemlje.\nOluić ima i podatke koji ilustruju obim ekonomske razmjene.\n"Jedna trećina od ukupnog izvoza Srbije u Crnu Goru čine prehrambeni proizvodi. U spoljnotrgovinskoj razmjeni Crne Gore na prvom mjestu je Srbija u koju je izvezeno robe u vrijednosti 74, 9 miliona eura ali je uvezeno gotovo 6 puta više. Učešće Srbije u ukupnoj robnoj razmjeni sa Crnom Gorom u 2010. godini iznosi 25,5 odsto. Crna Gora je na 4. mjestu po količini izvezene robe iz Srbije. Direktne strane investicije iz Srbije u Crnu Goru iznose više od 230 miliona eura. U Crnoj Gori ima preko 1.500 preduzeća čiji su osnivači pravna i fizička lica iz Srbije. Takođe, u našoj zemlji zaposlen je veliki broj radnika iz Srbije, naročito u građevinskom sektoru i od 15 hiljada sezonskih radnika u turizmu više od 50 posto su iz Srbije", kaže Oluić.\nNakon osamostaljenja nije bilo slučajeva ugrožavanja imovinskih prava građana obije države. Protok ljudi se nesmetano odvija. Građani Srbije i dalje zauzimaju glavno mjesto u strukturi turista koji dolaze u Crnu Goru.\nObrazovni sistemi su, takođe, potpuno otvoreni za školovanje studenata iz druge države. Saradnja u zdravstvu je korektna, ali uz značajne izdatke za Crnu Goru koja plaća liječenje svojih državljana u Srbiji.\n"U toku 2010. godine za liječenje crnogorskih osiguranika u Srbiji Fondu za zdravstveno osiguranje je fakturisano blizu 7 miliona eura. Saradnja je korektna izuzimajući pojedine primjere. Pojedine zdravstvene ustanove kao što je KBC Bežanijska kosa u Beogradu odbijaju da prime naše osiguranike. Pojedine zdravstvene ustanove, odmah poslije referenduma su za 100 posto poskupile zdravstvene usluge za naše osiguranike. Takav primjere je Specijalna ortopedska bolnica sa Banjice, koja nije samo duplo povisila cijene već traži od tada da se svaka profaktura uplati unaprijed", navodi portparol Fonda zdravstva, Amer Ramusović.


RG Pištaljka Archives - Ritam Grada - vesti Kragujevac\nNaslovna RG Pištaljka\nPredstavljamo vam odeljak „RG Pištaljka“ u kojoj posetioci sajta, naši sugrađani, mogu interaktivno da pomognu boljem funkcionisanju grada Kragujevca, gradskih ustanova i organa ukazujući na probleme, propuste i nepravilnosti ili da pohvale nečiji trud i zalaganje za opštu dobrobit Kragujevčana.\nPopularno poslednje nedelje\nRG Pištaljka: Kuća na Deninom brdu 17 godina bez izlaza na ulicu\nRitam Grada - Mar 3, 2016\nIz šiblja i građevinskog otpada na “Tenkodromu” vrebaju gmizavci (FOTO)\nRG Pištaljka: Problem prokišnjavanja zgrade u naselju Bubanj\nKritikuj, pohvali, upozori – kaži otvoreno šta misliš!\nI u Ilinoj Vodi strahuju od zmija\nRitam Grada - Jan 6, 2016 2\nRG pištaljka: Ulica Dr Ilije Kolovica u katastrofalnom stanju (FOTO)\nRitam Grada - May 26, 2016 0\nRG Pištaljka: Kragujevcu je potrebno klizalište\nRitam Grada - Jan 17, 2016 10\nDeo ulice na Ćavi meštani sami tamponirali\nRitam Grada - Jun 12, 2017 0\nUlica Steve Knićanina u katastrofalnom stanju\nRitam Grada - May 3, 2017 0\nDečije igralište u Ilićevu obraslo travom (FOTO)\nRitam Grada - May 19, 2016 1\nRG pištaljka: Kuće kod jezera na meti provalnika\nRitam Grada - Mar 25, 2016 0\nPronađen foto-aparat kod kasarne Milan Blagojević!\nIvan Hijavata Radulović - Dec 27, 2017 0\nRitam Grada - May 12, 2017 0\nRG Pištaljka: Kuća na Deninom brdu 17 godina bez izlaza na...\nRitam Grada - Mar 3, 2016 1\nRes Publika predlaže uvećanje gradskog budžeta za informisanje\nVozio sa 2,89 promila alkohola u krvi\nZasedao Gradski savet za zapošljavanje\nKragujevac domaćin konferencije o hemoinformatici i bioinformatici\nPoraz fudbalera Radničkog u Novom Sadu, iz 2 u 1\nSrpski derbi na debiju Radničkog i Novog Beograda u Ligi šampiona\nDani jevrejske kulture u Univerzitetskoj galeriji\nTrijumf u Ljigu za nastavak serije


Somborski vatrogasci u akciji na Zlatiboru - Sombor portal\nPočetna Sombor Somborski vatrogasci u akciji na Zlatiboru\nSomborski vatrogasci u akciji na Zlatiboru\nDeo pripadnika vatrogasno-spasilačke jedinice iz Sombora pridružiće se gašenju požara na brdu Gradina iznad Čajetine.\nVeliki požar koji je izbio na Zlatiboru još uvek je daleko od kontrolisanog, pa će lokalnim vatrogascima pomoć pružiti više od 200 kolega iz gotovo svih krajeva zemlje. Objavljeno je da će gašenju požara na brdu Gradina pristupiti pripadnici dvadesetak vatrogasno-spasilačkih odreda. Kolegama iz Užica i Prijepolja koji su već na terenu pridružiće se 243 vatrogasca- spasioca iz Požarevca, Kikinde, Subotice, Sombora, Sremske Mitrovice, Novog Sada, Šapca, Pirota, Zrenjanina, Kruševca, Beograda, Leskovca, Prokuplja, Čačka, Valjeva, Kraljeva, Smedereva i Novog Pazara.\nTrenutno na području zlatiborskog okruga bukti nekoliko lokalnih požara u čije gašenje je uključeno više stotina vatrogasaca. Pripadnici Sektora za vanredne situacije angažovani su na gašenju požara u mestu Rudine, pa je pomoć kolega iz drugih vatrogasnih odreda preko potrebna na sprečavanju daljeg širenja požara koji je izbio na zlatiborskom brdu Gradina. Načelnik Sektora za vanredne situacije u Užicu je juče izjavio da su građevinskim mašinama probijeni šumski putevi kako bi vatrogasci prišli žarištu. On je naveo da se čini sve kako bi vatra bila lokalizovana i kako bi se sprečilo, da požar stigne do obližnjih kuća.\nPrethodnih dana šumski požari zahvatili su više stotina hektara Mokre Gore, ali i okoline Nove Varoši gde su u borbu protiv vatrene stihije uključene i helikopterske jedinice.\nPrethodniSTAPARCI I OVE GODINE ORGANIZUJU FIJAKERIJADU\nSledećiPrijave za učešće na Izazovu


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 26.Maj.2019, 18:11\nDelegacija Svekineskog udruženja novinara, predvođena Ksaohanom Huom, izvršnim potpredsednikom tog udruženja, a zahvaljujući saradnji sa Udruženjem novinara Srbije, posetila je danas Radio-televiziju Vojvodine. Dobrodošlicu su im poželeli direktorka programa Sonja Kokotović Zečević, pomoćnik direktorke programa Dragutin Remecki i odgovorni urednik redakcije na romskom jeziku Petar Nikolić. Sastanku su prisustvovali i generalni sektetar Udruženja novinara Srbije Nino Brajović i potpredsednica >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << UNS-a, odnosno, predsednica UNS-a za Vojvodinu, Eržika Pap Reljin.\nInicijativa za tu posetu potekla je od Svekineskog novinarskog udruženja, u cilju razmene iskustava i potencijalne saradnje.\n"Veoma nam je drago što imamo priliku da dođemo ovde. Posle kratkog upoznavanja sa načinom rada na RTV, koji su nam prezentovale kolege iz RTV, mislimo da ima mnogo potencijala za saradnju i da je ubuduće možemo još produbiti", kazao je Ksaohan Hu.\n"Evidentno je da postoji potreba naše kuće da sarađuje sa medijskim udruženjima, bez obzira da li je u pitanju region, Evropa ili šire. U ovom slučaju u pitanju je Svekinesko udruženje novinara koje nam je ponudilo saradnju, čak i pokazalo inicijativu da ukoliko ne postoji neka bratska povezanost Vojvodine i neke od kineskih provincija, da se tako nešto učini, da nam bude zbratimljeni prijatelj koji bi na pravi način mogao ne samo da uspostavi mostove putem medija, nego i kroz privredu i ostale segmente", kazala je Kokotović Zečević.\nObe strane istakle su da je 2019. godina za njih godina jubileja – Kina obeležava sedamdeset godina od osnivanja Narodne republike Kine, a Radio-televizija Vojvodine sedam decenija postojanja te medijske kuće.\n"Ovo je posebna godina i tim povodom vas pozivamo da nam uzvratite posetu i to, nadam se, uskoro", istakao je Hu.\nSaradnja između Udruženja novinara Srbije i Svekineskog udruženja novinara traje dugi niz godina, a od dvehiljadite godine uvedena je praksa da dva udruženja razmenjuju delegacije:\n"Mi se trudimo da svake godine ugostimo bar jednu delegaciju iz Kine i da jedna naša delegacija ode u Kinu. To je zemlja koja se neverovatno razvija i koja je zaista izazov za svakog novinara koji je poseti", kazao je Brajović i dodao da poseta Radio-televiziji Vojvodine nije slučajna, jer ni u jednoj zemlji ne postoji javni servis koji proizvodi program na šesnaest jezika.\n"Postoji obostrani interes da međusobno sarađujemo, da razmenjujemo materijale, jer svedoci smo da u poslednje dve decenije u Srbiji živi sve više Kineza, a naša deca imaju mogućnost da u osnovnim školama fakultativno uče kineski jezik, tako da ko zna, možda je to jezik budućnosti i kod nas", zaključila je Kokotović Zečević.


Bioremedijacija zemljišta zagađenog naftom i naftnim derivatima – EkoBlog\nUticaj čoveka na Zemlju, Zanimljivosti, Zemljište, Životna sredina\nBioremedijacija zemljišta zagađenog naftom i naftnim derivatima\nNafta je tečna ili polučvrsta prirodna materija, koja se sastoji od smeše različitih ugljovodonika, sumpora, azota i kiseonikovih organskih jedinjenja, a u tragovima se mogu naći i teški metali. Razvojem industrije i sve većom upotrebom nafte dolazi do sve većeg zagađenja zemljišta. Svi tehnološki postupci same prerade nafte od njenog vađenja, transporta, obrade, kao i sama primena mogu izazvati ekološke katastrofe.\nNafta i njeni derivati mogu različito delovati na zemljište, u zavisnosti od njenih osobina, kao i od osobina zemljišta na koje je dospela. Ona ima manju viskoznost i gustinu i samim tim će se manje prostirati po zemljištu za razliku od naftnih derivata koji su gušći i viskozniji. Naravno, osobine zemljišta poput klime, flore i faune, značajno doprinose širenju nafte. Izlivanjem nafte na površinu zemljišta dolazi do narušavanja njegove strukture, zatvaranja pora i slepljivanja čestica zemljišta. Time se menja režim kretanja i količine kiseonika što izaziva izumiranje aerobnih organizama koji svojim uticajem razaraju pedološki sloj. Nafta koja se izlila na površinu zemljišta prolazi naniže kroz slojeve zemljišta i bočno pod dejstvom kapilarnih sila. Nakon dostizanja nivoa podzemnih voda, nafta se kreće u tri faze: kao gas iznad zagađene vode, kao čista faza i kao faza rastvorenih ugljovodonika.\nFaze širenja nafte koja se razlila na zemljište (Dimkić i dr., 1999)\nToksično dejstvo imaju ugljovodonici koji čine naftu i njene derivate i u većoj koncentraciji mogu biti otrovni za sve organizme uključujući i ljude. Posebno značajni u pogledu toksičnosti su: hlorovani, aromatični i policiklični aromatični ugljovodonici. U poređenju sa ostalim naftnim ugljovodonicima, aromatični ugljovodonici imaju veću rastvorljivost u vodi i na taj način lako dospevaju do nezaštićenih površina životinja i biljaka, pri čemu ispoljavaju razarajuće dejstvo. Policiklični aromatični ugljovodonici ili poliareni su široko rasprostranjeni zagađivači životne sredine. Najtoksičniji policiklični aromatični ugljovodonik je benzo[a]piren.\nZa uklanjanje nafte kao zagađujuće materije koriste se različite remedijacione tehnike. Remedijacija u životnoj sredini predstavlja meru za sanaciju postojećeg zagađenja u cilju snižavanja koncentracije zagađujućih materija do nivoa koji ne predstavlja opasnost po životnu sredinu. Kada je u pitanju zemljište uglavnom se koristi bioremedijacija.\nBioremedijacija je skup postupaka remedijacije uz primenu bioloških agensa. Predstavlja proces u kome se koriste nepatogeni mikroorganizmi za uklanjanje toksičnih supstanci do manje toksičnih intermedijera ili netoksičnih supstanci. Bioremedijacija obuhvata mikrobiološku degradaciju i detoksikaciju zemljišta od štetnih supstanci i zagađujućih materija kao što su: organski zagađivači, veštačka đubriva, teški metali i drugi toksični elementi. Obavlja se u ćelijama mikroorganizama koji resorbuju zagađujuću materiju pa u slučaju da poseduju odgovarajući enzim dolazi do razgradnje zagađujuće materije u metabolite. Ugljovodonici iz nafte služe kao izvor nutrijenata i energije za rast i razvoj mikroorganizama koji ih razgrađuju do naftenskih kiselina, alkohola, fenola, hidroperoksida, karbonilnih jedinjenja (aldehidi i ketoni), estara i na kraju do ugljen-dioksida i vode.\nPrva i najvažnija prednost bioremedijacije je to što je prirodan proces koji se odvija spontano u prirodnim uslovima. Bioremedijacijom možemo ukloniti većinu prisutnog zagađenja kao što su ugljovodonici poreklom iz naftnih derivata, pesticidi, organski rastvarači i druge organske materije. Prednost se takođe ogleda u tome što najmanje narušava životnu sredinu. Predstavlja bezbednu tehnologiju, bez skladištenja otpada, jer samo transformiše toksičan u netoksičan oblik. Takođe je i ekonomski isplativa metoda. Osnovno ograničenje primene bioremedijacije je što se ne može primeniti na zemljište koje je zagađeno toksičnim supstancama koje nisu biorazgradive. Takođe se ne može upotrebiti ako imamo visoke koncentracije zagađujućih materija. Zbog toga što je bioremedijacija prirodan proces duži je vremenski period vršenja remedijacije što može predstavljati i ograničenje.\nU sve savremenijem i razvijenijem svetu, količine nafte kao i zagađenje naftom je sve veće. Zemljište, koje predstavlja jedno od osnovnih delova životne sredine i koje je jedan od uslova za razvijanje života na planeti, sve više dolazi u dodir sa zagađujućim materijama, uključujući i naftu i njene derivate. Usled sve većeg nedostatka čistog zemljišta koje možemo koristiti, mora se vršiti prečišćavanje već zagađenog zemljišta. Upravo to prečišćavanje se vrši remedijacijom, odnosno bioremedijacijom. Cilj bioremedijacije je upravo ta mogućnost ponovnog korišćenja zemljišta koje je bilo zagađeno. Kako bismo postigli nove i bolje rezultate neophodno je stalno raditi na novim tehnikama i na usavršavanju bioremedijacije, jer samo tako možemo pružiti biljkama, ali i ostalom živom svetu, da se neometano razvijaju na svom tlu.\nStudent završne godine na Tehnološko-metalurškom fakultetu. Jedna je od osnivača i članica Upravnog odbora nevladine organizacije Centar za kreiranje politika.


Damnjanović Anđelija je bila najbolja u disciplinama 50m i 100m prsno. Ristić Milica je bila najbolja u disciplini 50m leđno u svojoj kategoriji, dok je u disciplinama 50m slobodno i 100m leđno stigla do srebra. Tomašević jana je u disciplini 100m delfin stigla do srebra, dok je treća bila u disciplinama 50m delfin i 50m slobodno. Stefanović Simon je bio drugi u disciplini 400m slobodno i treći u disciplini 50m slobodno, a Teodora Ilić druga u disciplini 50m prsno. Dašković Ognjen je stigao do bronze u disciplinama 50m slobodno i 200m slobodno. Vuk Tešanović je bio treći u disciplini 100m delfin, a Radojević Maša je postigla isti uspeh u disciplini 100m slobodno.\n"Ovaj miting je pokazao da možemo da kažemo da smo među najboljim klubovima regiona, ali i u zemlji. Najbolji plivači su potvrdili uzlazni nivo forme što ohrabruje pred državno prvenstvo koje nas očekuje u decembru. Podsećamo sugrađane da svakog radnog dana od 18h u bazenu Tehničke škole vršimo upis novih članova, a akcenat je na neplivačima i plivačima od 6 do 8 godina", kaže predsednik kluba Branislav Kovačević


Na prekretnici - David Graeber - Peščanik - Dev\nDržava blagostanja u Evropi isčezava. Američki Wiliy Lomani rade po tri posla da bi otplatili kuće koje sada manje vrede od hipoteke stavljene na njih, dok je ovih dana ukupni studentski dug u SAD premašio hiljadu milijardi dolara. To su okolnosti iz kojih je izrastao Occupy Wall Street, čiji je jedan od inicijatora i Dejvid Greber (David Graeber).\nPočetkom godine izgledalo je da oprost dugova može postati jedna od parola Occupy pokreta (portret pokreta donosi nam još jedna upravo izašla Greberova knjiga pod naslovom Inside Occupy). To je zahtev sa kojim bi mogli da se identifikuju prezaduženi vlasnici kuća, studenti, prosvećeni ekonomisti, sindikalisti i levi liberali. Ali onda je ova ideja utihnula. U jednom tekstu povodom prvomajskih demonstracija Greber se umesto toga žali da se u medijima nije izveštavalo o njujorškom maršu i o akcijama crnih blokova u Sijetlu. Kada bi američki liberalni simpatizeri pokreta od prošle jeseni, ovog proleća ostali kod kuće, bio bi to pravi blagoslov. Occupy se sada otresa društveno konvencionalnih saboraca i mogao bi da stvori snažnije saveze za novu revolucionarnu politiku u Americi. Nada u svetski ustanak za pravdu i budućnost revolucionarnog anarhizma raste.\nMathias Geffrath; Die Zeit, 18.05.2012.\nWilly Loman, lik iz romana Artura Milera Smrt trgovačkog putnika. ↑\nCrni blokovi ili Black blocks je vrsta protesta u kome učesnici nose crnu odeću, skijaške maske ili moto kacige da ne bi bili prepoznati i da bi simbolizovali ujedinjenu masu ljudi koji promovišu solidarnost. Šira javnost ih je prvi put upoznala tokom antiglobalističkih protesta u Sijetlu 1999. ↑


Znate li za KTG Vukovar, Zagreb..?\n15 Decembar 2019\nsubota, 28 Septembar 2013 12:34\n“Strateški investitor” zeničke fantomske termoelektrane na gas, Branko Montenegro, isti recept “strateškog partnerstva” pokušao je primijeniti i u susjednoj Hrvatskoj, ali bez uspjeha. Nakon što je početkom juna 2009. godine formirano zajedničko preduzeće “KTG Zenica”, u kome Opština Zenica ima 25 posto, a KTG AG iz Lugana u Švajcarskoj, preostalih 75 posto vlasništva, poduzetni “Švajcarci”, predvođeni Brankom Montenegrom, sa istom ponudom su se pojavili i u Vukovaru, početkom 2011. godine.\nTo što se u prethodnih godinu i po zenički “projekat stoljeća” nije pomagao sa mrtve tačke, jer je postalo očigledno da 250 miliona eura potrebnih za gradnju elektrane KTG jednostavno nema, niti ih je ikada imao, nije predstavljalo nikakvu smetnju “Švajcarcima”. Tako su gradskim vlastima Vukovara ponudili identičan projekat kao u Zenici, gradnja termoelektrane na plin koja bi istovremeno riješila i problem grijanja stanova. Obećanje o investiranju impresivnih 530 miliona eura u gradnju termoelektrane, u početku je vukovarskim vlastima izgledalo kao dar sa neba, pogotovu što je Vukovar trebao dati samo zemljište a “Švajcarac” Branko Montenegro uložio bi tih tričavih pola milijarde eura.\nTako je 11. aprila 2011. godine potpisan memorandum o razumjevanju između KTG AG i Grada Vukovara, kojim je bilo predviđeno formiranje zajedničkog preduzeća koje bi trebalo biti vlasnik nove termoelektrane i čija bi glavna djelatnost trebala biti proizvodnja električne energije. Gradsko vijeće Vukovara 19. decembra 2011. godine donijelo je i zvaničnu odluku o formiranju zajedničkog preduzeća, “KTG Vukovar d.o.o.”, sa temeljnim kapitalom od milion kuna (270.000 KM) u kome bi KTG AG imao 90 posto vlasništva a Grad Vukovar 10 posto.\nTo je ujedno i glavna razlika između vukovarskog i zeničkog projekta jer je u Zenici opština nominalni vlasnik 25 posto kapitala. Uprkos potpisanom memorandumu o razumjevanju i odluci o osnivanju zajedničkog preduzeća, optimizam vukovarskih gradskih rukovodilaca je splasnuo, pa zajednička firma ipak nije formirana. Poučeni zeničkim iskustvom, u Vukovaru su postali puno skeptičniji prema strateškom partneru koji bez ustručavanja obećava stotine miliona eura investicija, ali bez validnih dokaza o posjedovanju ovog novca. Krah vukovarskog “posla stoljeća” ipak nije obeshrabrio Branka Montenegra niti ga naveo da odustane od Hrvatske. Umjesto osnivanja kompanije u Vukovaru, u kojoj bi grad Vukovar bio suvlasnik, Montenegro 29. februara 2012. godine osniva u Zagrebu preduzeće “Swiss KTG d.o.o.”, sa skromnim temeljnim kapitalom od desetak hiljada maraka.\nOvog puta se umjesto kompanije KTG AG, koja se kao strateški partner pojavljivala kao partner u Zenici i Vukovaru, i na čijem je čelu Branko Montenegro, sada kao osnivač i jedini vlasnik zagrebačke kompanije pojavljuje KTG Swiss SA, takođe iz Švajcarske, u kojoj je Branko Montenegro potpredsjednik, dok se na čelu nalazi Radivoje Montenegro. Umjesto proizvodnje električne energije, čime se trebala baviti zajednička kompanija u Vukovaru, zagrebački “Swiss KTG” registrovan je prvenstveno za “trgovanje, posredovanje i zastupanje na tržištu energije”, za šta je očigledno potrebno manje novca nego za gradnju jedne termoelektrane.\nIako je Swiss KTG Zagreb registrovan još početkom prošle godine, poslovi joj ne idu baš najbolje, jer kako pokazuju zvanični finansijski izvještaji o poslovanju, u 2012. godini praktično nije imala nikakvih prihoda, pa je godina završena sa gubitkom od 6.500 maraka. Za razliku od gradskih vlasti u Vukovaru, koji su očigledno digli ruke od ovakvog “strateškog partnera”, u Zenici još uvijek žive u nadi da će dobiti termoelektranu, te da će neko konačno uložiti novac u ovaj projekat. Trenutno sve su oči uprte u kinesku kompaniju SEPCO III koja se najavljuje kao najnoviji investitor, nakon što su prvobitni ugovori o gradnji sa švajcarskim KTG iz juna 2009. godine, a potom i sa njemačko austrijskim konzorcijem Feerostaal-Christof group, iz aprila 2011. godine neslavno propali.\nAko i posao sa Kinezima propadne, nije problem. Za dvije godine Branko Montenegro će vjerovatno naći novog “strateškog partnera” i ponovo svečano potpisati ugovor o izgradnji zeničke termoelektrane, koja je po prvobitnim najavama odavno trebala početi proizvoditi struju i grijati zeničke domove.\nPišu: Dražen Simić i Semir Mujkić\nktg swiss zagreb\nViše iz kategorije: « Novac za HE Kovanići i Janjići Nagradna igra:Nobel na ZEPS-u »


KAKVO VREME NAS ČEKA ZA PRAZNIKE? Prognoza za narednih mesec dana je objavljena i NEĆE VAM SE SVIDETI - Informer\n13:13 Društvo 1\nInformer | 16. 04. 2021.\nKako kaže prognoza RHMZ, u Srbiji će se sutra naoblačenje s kišom koje je zahvatilo južne, tokom prepodneva proširiti na centralne, a posle podne i na ostale predele.\nPrognozavremena za narednih mesec dana ne obećava\nI prema prognozi za narednih 30 dana, koji je objavio RHMZ, tokom sledećih pet dana svakoga dana padaće kiša, ponegde i sneg, a temperature će biti ispod proseka.\nI ako se neko nadao da će u prvoj polovini maja kiša konačno ustupiti mesto suncu, to se, sudeći po ovoj prognozi, neće desiti.\nNaprotiv, tokom prve dve nedelje maja imaćemo čak 8 kišnih dana, a tokom njih 6 stoji upozorenje i za jaku grmljavinu!\nKako za sada stoje stvari, ni za praznike neće biti mnogo bolja situacija - kiša je predviđena tokom 4 od 5 prazničnih dana.\nNa toplo proleće ćemo se, svi su izgledi, dosta načekati.\nvreme prognoza RHMZ kiša


Watch Dogs Legion (2020) - EmuGlx\nMilan Radosavljević — 28. October 2020.\nSvi mi verujemo da je Ubisoft pronašao svoju, takozvanu „savršenu“ formulu igara, makar po njihovom mišljenju i sada, mi korisnici, smo primorani iznova i iznova da „uživamo“ u igrama koji su praktično reskinovi njihovih prethodnih igara. Iskreno, ne znamo ni kada je taj njihov trend krenuo, ali nekada davno, skoro pa na početku trenutne generacije, najavljen je Watch Dogs. Open world igra koja je trebala da bude drugačija od bilo čega što smo videli do sada. Prelepa grafika, neverovatno mnogo mogućnosti hackinga, tmurna i tužna priča glavnog lika. Sve je bilo, na papiru, savršeno, ali ne i sa izlaskom igre. Watch Dogs je popio mnogo kritika, najviše zbog toga što igra jednostavno nije izgledala kao na predstavljanju, a onda i zbog nedostatka featuresa koji su bili obećani. Sada, kada retrospektivno gledamo na nju, ipak je bila nešto posebno, ako ništa drugo, makar zbog atmosfere. Ipak ta mračna priča antiheroja Aiden Piercea koji je samo želeo osvetu, nije bila za svakoga, te nam je došao Watch Dogs 2, koji je u izvođenju bio unapređenje u odnosu na keca, ali po atmosferi, totalno drugačija igra. Neki bi rekli hipster simulator ili jednostavno igra pravljena za najšire mase, a tako je i završila. Iako po mnogima bolja od keca, prošla je ne toliko primetno baš zbog toga što je praktično nestala u svojoj ambiciji da se svidi svima.\nGodinama kasnije, dok smo još uvek u istoj generaciji konzola iliti na izdisaju istih, dolazi nam Watch Dogs Legion – naravučenje svega šta je Ubisoft urado sa franšizom do sada. Čim je igra najavljena, hajp nije postojao, jer smo očekivali apsolutno istu igru kao prethodnu, sa malo dodatih stvari, sa istim sistemima, sa malo futurističnijom pričom koja zauzima mesto u Londonu deceniju ili dve od trenutnih dešavanja. Naučeni promašajima koje je Ubisoft napravio proteklih nekoliko godina sa svojim naslovima, nismo puno ni očekivali, čak ni od famoznog sistema „da je ceo svet živ“ da svi ljudi imaju svoje rutine, da je ceo grad ispunjen živim pojedincima koji prate svoje živote, ali koji mogu postati i glavni likovi u igri. Hmm intrigantna pomisao, ali kao što smo rekli, naučeni svemu do sada, jednostavno smo sve uzimali sa malom dozom rezerve jer, pa to do sada niko nije uradio, a mnogo njih je obećavalo upravo takav sistem, i to datira još od prošle generacije konzola. Proteklih nedelju dana smo imali prilike da igramo Watch Dogs Legion i da saberemo naše utiske i podelimo sa vama, ali ukratko rečeno, ovo jeste najbolja WD igra do sada.\nPriča se vrti oko DedSec organizacije, koja je optužena za bombaški napad u Londonu, a na vama je, totalno random karakteru iz sveta, rešite misteriju i skinete ljagu sa imena ove hakerske organizacije pomoću, pa apsolutno svih ljudi u Londonu. Pa odakle da krenemo, verovatno od same prezentacije igre, koja je u osnovi, pa Watch Dogs. Čim uskočite u Legion, dobićete osnovne instrukcije i ono šta će vam prvo pasti na pamet da ovo jeste „samo još jedna“ Watch Dogs igra koju igrate, genetski nastavak dvojke po pitanju osnovne mehanike kretanja kao i stvari koje možete raditi na početku. Ništa novo, mnogo toga starog, generalno ništa šta bi vas oduševilo. Najzanimljivija stvar u prvih nekoliko sati je definitivno futuristička verzija Londona, jer izvedbu Londona nismo videli od neke tamo GTA igre od pre više od dvadeset godina. Ovo je malo, drugačije, zanimljivije, interesantnije u apsolutno svakom smislu. Dronovi koji se kreću iznad vas, opušteno možemo reći Amazon sa dostavom svojih narudžbina, hologrami koji zamenjuju statue, neonke na većini automobila (prim. aut ?!), futuristički izgled automobila pa čak i onih bez vozača. Sve izgleda kao neka utopijska verzija stvarnosti, nešto šta bi mogli da zamislimo da će se stvarno dogoditi, ali ništa toliko iznenađujuće i drugačije u odnosu na šta smo navikli, što je generalno, dobra odluka. Watch Dogs Legion već na početku pokušava da vas uvuče u intrigantnu priču jednostavnim likovima i osnovnim mehanikama, ne pokazivajući apsolutno ništa novo, već držeći se starog recepta koji je eto, funkcionisao za dobre igre kakve su bile dvojka i kec, ali ne i revolucionarne.\nNekako verujemo da će svaki igrač prvih nekoliko sati provesti isto kao i mi, razgledajući London, povezivajući elemente koje postoje u stvarnosti, koji vam stoje u glavi sa alternativnim izgledom u igri. Ponovno upoznavanje ovog grada je bilo, pa i više nego zanimljivo, pogotovu uzevši u obzir da vam je od početka, apsolutno ceo grad na raspolaganju za razgledanje. Prva stvar koju smo primetili je da je masivan, u apsolutno svakom smislu, ali ne samo to. Legion je prva WD igra koja ima gustu i najrazličitiju populaciju od svih igara do sada, što ima smisla jer je London ipak multikulturni grad sa previše kultura i tipova ljudi. Kada sve ovo stavimo na papir, nekako nam se čini da je izbor grada za Legion bio poprilično logičan, jer pored par gradova iz Amerike, ovo jeste grad sa najviše kultura i tipova ljudi, a to je ono šta je najbitnije u samoj gameplay mehanici, a Ameriku smo jednostavno, previše puta gledali u igrama.\nWatch Dogs se uvek oslanjao na gedžete koje možete koristiti, koji mogu, ali ne obavezno, da vam pomognu da završavate misije koje morate da odradite, zadatke koje vam DedSec zadaje. Kako smo napredovali kroz igru, iznenadila nas kolicina stvari koje možemo koristiti i načini na koje mogu da nam pomognu. Čak i kada bi uzeli da stavimo sve na papir, bilo bi poprilično nezahvalno nabrajati ih, jer u trenucima smo shvatili da ih ima toliko, da verovatno mnoge od njih nećemo ni imati prilike da probamo, ukoliko igra ne diktira drugačije. Sabotaža, izvlačenja informacija, praćenje ljudi, špijuniranje, sakupljanje takozvanih dead-dropova radi zarađivanja para preko kriptonovčanicama su samo neke stvari koje ćete raditi. Retrospektivno gledano, dosta mehanika iliti mini-igara koje su ubačene u Legion su praktično već postojale u nekom obliku u prethodnim igrama, što nije loša stvar. Ubisoft je filtrirao dobre stvari, unapredio ih i „izmislio“ ponovo za Legion, odbacivajući sve ono šta je loše, nepotrebno ili suvišno. Naravno, ne možemo reći da gomila drangulija u obliku gedžeta neophodno za prelazak igre, ali vam je dozvoljen izbor koji isključivo zavisi od vas, kao i od likova sa kojima želite da igrate, koje želite da regrutuje, a tu dolazimo i do najzanimljivijeg dela igre.\nNPC sistem ili kako bi oni rekli, glavni protagonista može postati apsolutno svaki karakter u igri, u bukvalnom smislu. Kada smo čuli to, pomislili smo, nah, to nije moguće niti će biti ostvarivo, ali Ubisoft nas je poprilično prijatno iznenadio sistemom koji su izgradili isključivo za ovu igru. Na početku imate izbor od nekoliko random karaktera. Svako od njih ima svoju vrlinu i manu, nešto u čemu je dobar, mnogo toga u čemu je loš, na vama je da izaberete šta najviše odgovara vašem stilu igranja i krenete u avanturu. Nakon dobijanja prvih DedSec instrukcija, krucijalno je regrutovati što više ljudi, kako bi napravili malu (ili veliku) armiju podanika koji će se odupirati režimu (nešto šta i nama treba). Kada pogledamo iz ovog ugla, prošle igre su služile kao zagrevanje za ono šta je nastupilo u Legion igri. Oduvek ste mogli da radite profil NPC-eva preko vašeg mobilnog telefona u igri. Mogli ste da vidite čime se bave, šta ih muči, zbog čega su anksiozni ili srećni, ali nikada i da interaktujete sa tim. Stvari su se promenile ovde, pored svega toga, možete u svakom trenutku inicirati razgovor i zaroniti dublje u živote apsolutno svakog NPC-a u igri. Ukoliko želite da „postanete on“ da bude deo vaše armije, morate da ga pridobijete, a to ćete uraditi rešavanjem njegovog trenutnog problema koji ima ili jednostavno prekidanjem rutine radi upoznavanja. Nešto nalik stvarima u stvarnom životu.\nNajzanimljivija stvar u tome što, dubljem istraživanju svake ličnosti, vi stvarno možete videti i istražiti njihove rutine, mesta koje posećuju, navike i način na koji žive život. Pored toga ćete moći pogledati koji skillset poseduju i kako vam mogu pomoći u rešavanju određenog problema u igri. Nebitno da li je to infiltriranje u nekoj vladinoj zgradi, sabotiranje gradilišta sa radnikom koji je podložan promeni ili jednostavno unajmljivanje agilnog lika koji je prosto savršen za hit&run akcije i nestajanje u magli. Umesto da razvijate jednog lika, kao što smo navikli u RPG igrama, praveći od njega super čoveka, ovde je to ograničeno, jer ljudi se ovde ne menjaju toliko drastično, već vam je omogućeno da bukvalno skočite u kožu druge osobe i igrate iz njihovog ugla, koristeći agilnost, intelekt, snalažljivost, pamet, pažnju koja je isključivo karakteristična za njih.\nNajsličnije ovome je uradio GTAV, ali samo u osnovi, jer u toj igri, sva tri lika su imali otprilike iste mogućnosti, nisu se razlikovali ni po čemu sem po glasu, izgledu i načinu hodanja. Ovde je svaki NPC različit, to ne znači da nećete nailaziti na preklapanja, ali isto tako skoro je nemoguće naći dva lika sa istim skillsetom i mogućnostima koje bi vam pomogle u rešavanju misije. Šta ovo donosi nama kao igračima? Apsolutno bezbroj načina prilasku i rešavanju misija u bukvalnom smislu. Onda dolazimo do pitanja, da li ovo vredi igrati iznova i iznova? To je malo upitno, jer igra sa ovoliko sadržaja se uvek muči sa istim problemom, a to je repetitivnost misija. Zanimljivo je da misije regrutacije osoba umeju da budu zanimljivije nego određene glavne misije. Regrutacija nekada može biti u jednom koraku, dok u većini slučajeva postaje Side Story određenog NPC-a, problem koji morate rešiti u nekoliko koraka kako bi pridobili tu ličnost. Tada saznajete stvari koje nisu dostupne odmah na početku o tom liku, otkopavate stare tajne i puštate kosture iz klozeta koje morate očistiti pre nego što postanu lojalni vama. Takve misije mogu biti poprilično mirne i pravo uživanje, dok u drugim slučajevima mogu postati napete i pune akcije. Iskreno, nema pravila jer u osnovi, ne znate kakve tajne kriju stanovnici Londona, a na vama je da otkrijete.\nIgra vas ne forsira da regrutujete armiju kako bi završili igru, ali vam daje mogućnost da povećate invertar playable likova kako bi lakše stigli do cilja. Ovo je, moramo priznati, odličan sistem koji radi skoro savršeno u praksi i prosto je neverovatno da je Ubisoft uspeo da izvede ovo na pravi put. Ubisofte, izvini što smo sumnjali u tebe, ali znaš, situacija sa prethodnim igrama i sve.\nSistem ima jednu manu, koju možda ne možemo svrstati kao klasičnu manu, problem, nedostatak. To je praktično realnost da kada jedan sistem toliko dobro funkcioniše, ostali padaju u senku istog. Veoma je lako da istraživanje ličnosti u Londonu postane zanimljivije od rešavanje glavne misterije koja okružuje igru, što znači da ćete se možda zasititi celog sistema, načina rešavanja zadataka i svega ostalog pre dolaska do završnog čina i priče. Ne znamo da li je ovo dobro ili loše, ali u jednom trenutku ćete shvatiti da vam nešto visi iznad glave šta bi bilo okej završiti, a to je glavna misija. Isti problem kao i sa prvim i drugim delom, ovde nije ništa izraženije od prethodnih delova, ali taj problem i dalje muči open-world igre. U trenucima kada svaka igra izmišljan nove sisteme, ujedno se i gubi fokus poente postojanja samog naslova. Mada, Ubisoft može dozvoliti sebi da bude ponosan na ovaj „izum“ jer je ovo prvi funkcionalni slučaj ovog sistema koji smo videli u bilo kojoj igri, a to je samo po sebi fantastična stvar.\nŠto se tiče grafike i zvuka, sve izgleda kao, naravno, unapređena verzija Watch Dogs 2. Ovo je ipak poslednji Ubisoft naslov pre izlaska novih konzola i ujedno je cross-gen igra. Na Xbox One X-u igra radi odlično u 4k rezoluciji i 30 slika po sekundi. Grad izgleda prelepo u svakom trenutku i nismo naišli na nikakve probleme tehničke prirode. Na PC-u su tu RTX refleksije koje još više oživljavaju futurističku verziju Londona i daju dodatni šmek, ali za to na konzolama moramo sačekati još desetak dana kada nam dođu prvi primeri naših next-gen mašina. Vratićemo se igri za nešto manje od dve nedelje, kako bi prokomentarisali performanse, izgled i razlike u odnosu na tada, last-gen verziju, ali do tada ćemo uživati u svemu šta nam je Ubisoft pružio u Legionu.\nWatch Dogs Legion (Xbox One X)\nWatch Dogs Legion jeste najbolji naslov od ova tri u franšizi, najviše zbog mnogo pomenutog NPC sistema gde svaki lik ima svoj život. Unapređena mehanika koja se deli na osnovu likova sa kojim igrate, kao i dodatak bezbroj gedžeta su tu da vas zabave i da pustite mašti na volju u rešavanju zadataka. Generalno gledano Legion je Sandbox igra u pravom smislu te reči, alat koji je dat vama i problem koji možete rešiti na hiljadu načina. Da li ćete naći zadovoljstvo u tome i na koji način, isključivo je na vama, ali sigurno ćete se dosta zabaviti igrajući ga.\nTags: 2020UbiSoftWatch DogsWatch Dogs Legion\nNext post Finalni trejler za Bugsnax\nPrevious post Cyberpunk je odložen po TREĆI put!\nXbox 360 PlayStation Avantura PlayStation 5 online Akcija SEGA UbiSoft Open-World Coop PC 2020 JRPG PS5 Microsoft FPS Steam Playstation 3 Activision Capcom Indie RPG Switch Izdvajamo Square Enix Xbox One 2017 2019 iOS Nintendo 2018 MP EA 2015 DLC PS4 2016 Anime Electronic Arts Nintendo Switch Sony 2021 2014 PlayStation 4 trejler


SAD: Početak kraja privatnosti - CERTRS.org\nSAD: Početak kraja privatnosti\nPredsjednik SAD-a, Barak Obama, prošle sedmice je promijenio pravila koja se odnose na načina na koji NSA dijeli privatne informacije građana.\nU dokumentu, sa koga je skinuta oznaka tajnosti, se navodi da NSA u okviru naredbe 12333 (Executive Order 12333), može dijeliti necenzurisane informacije sa drugim obavještajnim agencijama.\nMnogi se slažu da će ovaj korak smanjiti pravo na privatnost građana SAD-a.\nNSA dijeli informacije sa 16 drugih agencija u okviru vlade SAD-a. Pošto druge agencija kao što je FBI imaju striktnija pravila, te je za pristup ličnim informacijama potreban sudski nalog, NSA bi cenzurisala podatke prije slanja.\nNSA bi prije slanja skenirala podatke, sakupljene prilikom masovnih kampanja skupljanja informacija o građanima, i iz njih uklonila privatne informacije. Ovo pravilo je izmijenjeno te se sada podaci mogu slati bez filtriranja.\nKejt Tumarelo, iz Electronic Frontier Foundation’s Activism Team-a, NVO-a koji se bavi zaštitom prava korisnika na internetu, u svojoj analizi tvrdi:\n„Informacije koje su sakupljene bez naloga, ili učešća suda, kako bi spriječeno strano špijuniranje, sada su dostupne bez ikakve zaštite privatnosti ili filtriranja domaćim policijskim agencija. Ove agencije mogu koristi informacije kako bi procesirali Amerikance koji nisu prijetnja nacionalnoj bezbjednosti ”.\n← Bivši gradonačelnik Nju Jorka novi savjetnik Trampa za informacionu bezbjednost?\nNajčešće korišćene lozinke u 2016. godini →


Tindal : Kad EU sidje u opštine i gradove - JUGPRESS\nProgrami Evropski Progres, EU Progres i aktuelni EU PRO pravis u primer kako se evrsopki put Srbije praktično reflektuje na opštine i gradove kroz realizaciju različitioh projekata koji omogućavaju bolji život gradjana i gradjanki.\nMenadžer EU PRO programa , kao i predhodna dva, Grem Tindal, kaže u intervjuu za Regionalnu informativnu agenciju JUGpress da bi, kroz proces pristupanja EU, građani morali da budu na prvom mestu.\nJUGpress: – Ovo je treći program o kome mi razgovaramo. Skoro smo na samom početku, mada su već završeni neki konkursi i odobrena su neka značajna sredstva. Koje su najznačajnije karakteristike novog EU PRO programa?\nJUGpress: – Koji će konkursi biti do kraja ove godine, ima li planova u tom smislu, koliki je ukupan budžet ovog projekta?\nDA LI ĆE OPŠTINE SA JUGA USPETI U VEĆOJ KONKURENCIJI?\nJUGpress: – Sama činjenica da su prethodna dva programa podržavala najsiromašnije krajeve i opštine Srbije, kao neko ko već dvanaest godina prati ove programe mogu da kažem da ste vi stizali tamo gde niko nije. Da li sada, zbog činjenice da radite sa povećanim brojem opština, te opštine izgubiti, pošto sigurno nemaju kapacitete u odnosu na razvijenije opštine?\nJUGpress: Kakav je vaš utisak, koliko je ova pomoć EU koja se spušta na lokalni nivo potrebna i značajna za Srbiju i ove manje opštine, naročito u siromašnijim delovima Srbije?\nJUGpress: – Šta treba da se promeni na lokalu? Šta su naučili nosioci vlasti i lokalne zajednice za svih ovih 12 godina?\n· ZELENA ZONA\nJUGpress: I na kraju, moram da vas pitam, jer vas to pitam svaki put kad radimo intervju, leskovačka „Zelena zona“, šta možete da kažete na tu temu?


besa-2 - Vesti - Svet Plus\nbesa 2 najnovije vesti\nSerija "Besa 2" epizoda 9. biće emitovana u subotu 25. decembra u 21 čas na Super Star kanalu. Postavljena je zamka! Bliži se finale...\nSerija Besa 2. epizoda 8. biće emitovana u nedelju 19. decembra u 21. čas na kanalu Super Star. Stvari su sada van kontrole...


Nenad Čanak zaratio sa starletama | Crveni tepih\nPredsednik Lige socijaldemokrata Vojvodine Nenad Čanak gostujući u emisiji “Amidži šou” dao je potpuno novu definiciju starleta izjednačavajući ih sa prostitutkama, što je izazvalo burne reakcije najpoznatije srpske starlete Stanije Dobrojević!\n- Zašto starleta? Prostitutka predugačko, kurva prosto – objasnio je Čanak pojam “starleta”.\nNjegova definicija poprilično je iznervirala do sada jedinu zvaničnu srpsku starletu Staniju Dobrojević, koja je najpre rekla da uopšte ne zna ko je Nenad Čanak jer ona živi u Americi.\n- Verujte mi da uopšte ne znam te likove sa naše političke scene jer živim u Americi, ali ako kažete da je političar, onda mogu da mu poručim da se veoma izblamirao. U Americi se starletom smatrala Merilin Monro, trenutno se ovakvom jednom devojkom smatra Kim Kardašijan. To nisu prostitutke, već devojke koje vole da se slikaju, vole da pevaju, da glume i u tome nema ničeg lošeg. I da vam kažem nešto, ne bih da objašnjavam gospodinu Čanku šta znači reč “starleta” jer bi to bilo kao da učim krmaču da peva – objasnila je Dobrojevićeva.\n- Smatram da su i mediji krivi za takvu sliku o straletama u Srbiji jer vi dozvoljavate likovima poput tog Čanka da pričaju za novine i da stanu pred kamere – izjavila je popularna srpska starleta.\nStanija Dobrojević vrdi da više nije “jedna od njih” jer studira ekonomiju i ima pravi posao.\n- Ja bih da stavim tačku na tu temu i ne želim više sebe da smatram starletom. Ja studiram ekonomiju, radim, a svoju godišnju zaradu ljudima u Srbiji mogu da pokažem na papiru. Dakle, ne bih sebe više svrstavala u starlete jer i te kako imam zanimanje – izjavila je Stanija Dobrojević.


Ministri rada i finansija počeli razgovore o minimalnoj ceni rada – Ozon Media\nMinistri za rad i finansije Zoran Đorđević i Siniša Mali danas su počeli razgovore o novoj minimalnoj ceni rada koja bi trebalo da bude određena u skladu sa zakonom najkasnije do 15. septembra, saopšteno je posle sastanka.\nMinistri očekuju će se do tog roka o novoj ceni „minimalca“ postići konsenzus sve tri strane u Socijalno-ekonomskom savetu, sindikata, poslodavaca i Vlade Srbije, i da će se, za razliku od nekih ranijih godina, ove, kao i prošle godine nastaviti s tom praksom.\nNajavljeno je da će Vlada Srbije na sledećnoj sednici Socijalno-ekonomskog saveta predložiti novu cenu „minimalca“.\nĐorđević je na poslednjoj sednici Saveta, održanoj pre sedam dana, rekao da će razgovori o predlogu minimalne cene rada biti u septembru.\nEvo kako će izgledati Trg investitora\nSlobodan ulaz za državljane Srbije u Tursku\n16.06.2020. Ozon Komentari su isključeni na Slobodan ulaz za državljane Srbije u Tursku\nKo prizna pola mu se prašta: Od 1. januara moguća nagodba sa tržišnom i inspekcijom rada\n11.01.2019. Ozon Komentari su isključeni na Ko prizna pola mu se prašta: Od 1. januara moguća nagodba sa tržišnom i inspekcijom rada


HEMIJA | za učenike gimnazije ali i svi ostali su dobrodošli\nza učenike gimnazije ali i svi ostali su dobrodošli\n27 dec 2012 Ostavite komentar\nod ranka pod I razred, II razred\nJedan veoma poznat eksperiment, poprilično čudan ljudima koji se ne razumeju u hemiju. Od samo malo kalijum-jodida, vodonik-peroksida i tečnosti za pranje posuđa može se napraviti ,,pasta za zube” dovoljna za povećeg slona…\nVodonik-peroksid se sam po sebi spontano raspada ali I– jon (iz kalijum-jodida) se ponaša kao katalizator i znatno ubrzava reakciju. Zbog prisutnog kiseonika pravi se pena. Takođe, ova reakcija je egzotermna.\nUgljen monoksid-tihi ubica\nod ranka pod II razred, nastava Oznake:zdravlje\nDa bi se otrovana osoba oporavila, potrebno da se proces okrene, odnosno ako se karboksihemoglobin raspadne. To se može desiti za oko 5-6h posle prestanka udisanja CO. U mnogim slučajevima, dakle, pomaže i svež vazduh, međutim ponekad je potrebno i bolničko lečenje (pacijentu se daje čist kiseonik što pomaže da se veze lakše raskinu)\nod ranka pod zanimljivosti\nVerovatno ste se nekada pitali zašto je nebo plavo?\nnastava Izaberi kategoriju I razred II razred nastava zanimljivosti


13.04.2021. OMBUDSMENKA DR. JASMINKA DŽUMHUR RAZGOVARALA SA PREDSJEDNIKOM UDRUŽENJA ROMSKOG INFORMATIVNOG CENTRA “KALI SARA” | ROMSKI INFORMATIVNI CENTAR\n← 08.04.2021. Međunarodni dan Roma: Gradonačelnica Karić sa Sejdićem razgovarala o projektima koje će Grad Sarajevo podržati\n21-22.04.2021. ODRŽANI SASTANCI SA LOKALNIM PREDSTAVNICIMA VLASTI I ROMSKIM ZAJEDNICAMA U BIHAĆU I JAJCU →\nPosted on 15.04.2021. by bhric_bhc\nOmbudsmenka Bosne i Hercegovine dr. Jasminka Džumhur održala je danas u Područnom uredu Institucije ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine u Sarajevu sastanak sa Sejdić Dervom predsjednikom Udruženja Romskog informativnog centra “KALI SARA”.\nTokom sastanka je razgovarano o stanju ljudskih prava s posebnim osvrtom na položaj Roma te uticaju pandemije Covid – 19 na romsku populaciju.\nSastanak je protekao u konstruktivnoj atmosferi i međusobnoj razmjeni informacija.\nČlanak preuzet sa portala.


Razvoj Battle Royale igre za 1000 igrača obustavljen zbog nedostatka sredstava - PLAY!\nRazvoj Battle Royale igre za 1000 igrača obustavljen zbog nedostatka sredstava\nDa se Battle Royale manija polako stišava govori dosta pokazatelja, a kao posledica toga vidimo i gašenje projekata koji su trebali biti u tom duhu.\nSada je ugašen i razvoj na izuzetno ambicioznom projektu koji je kao cilj imao kreiranje Battle Royale okršaja za 1000 igrača po meču. Radi se o igri Maverics: Proving Grounds koja je nakon premijerne objave privukla dosta pažnje igrača, ali to nije dugo trajalo.\nDo obustavljanja razvoja igre je došlo zbog nedostatka novčanih sredstava potrebnih kako bi se vizija sprovela do kraja. Nedostatak novca je direktna posledica manjka interesovanja investitora za Battle Royale žanr.\nVest svakako dolazi kao iznenađenje iz studija Automation Games, jer je svega par dana pre ove objave održano prvo alfa testiranje koje je naglašavalo da razvoj fino napreduje.\nProving Grounds je sa sobom nosio veliku mapu sa dosta varijacija u okruženjima i gejmpleju, ali to nažalost nećemo uspeti da zaigramo zahvaljujući nedostatku sredstava.\nRelated Items:1000 igrača, Automation Games, Battle Royale, gašenje, Mavericks, Mavericks: Proving Grounds, shutdown


Evropska komisija o hrvatskom prisluškivanju Slovenije - BIGportal.ba\n10 Aprila, 2019 084\nEvropska komisija odbila je da komentariše pisanje slovenačkih medija, da je hrvatska SOA navodno prisluškivala slovenačke zvaničnike.\n“Videli smo medijske izveštaje o tome i nemamo komentar budući da je to bilateralno pitanje, koje nam nije poznato i o kojem nemamo detalje, rekao je portparol Komisije Margaritis Šinas i dodao kako Komisija nema obaveštajne službe, nema špijune i nije upućena u taj svijet, prenela je HINA.\nNa dodatno pitanje hoće li možda predsednik Evropske komisije Žan Klod Junker na samitu koji počinje u sredu po podne razgovarati s premijerima dve zemlje o tom pitanju, Šinas je odgovorio da će predsednik Komisije razgovarati sa svim čelnicima zemalja članica, ali da ne veruje da će o tome biti reči.\nSlovenački mediji su objavili da je hrvatska SOA prisluškivala bivšeg slovenačkog arbitra u postupku o granici Jerneja Sekoleca i slovenačku zvaničnicu Simonu Drenik kako bi diskreditovala arbitražni proces.\nMediji prenose i da je prvi čovek novinske kuće Stirija u Hrvatskoj Ivan Tolj, predstavivši se kao posrednik hrvatske Vlade, pokušao da spreči slovenačke medije da izveštavaju o navodnom prisluškivanju.\nHrvatska vlada je u svojoj reakciji poručila da “najodlučnije i u potpunosti odbacuje sve navode o pokušaju bilo kakvog uticaja vlade na slovenačke medije”.\nSOA je za optužbe o prisluškivanju navela da su to “netačne i tendenciozne konstrukcije” i da se radi o nastavku medijske kampanje pojedinih medija u BiH čiji je cilj bio kompromitovanje SOA i Hrvatske lažnim optužbama o regrutovanju islamista za krijumčarenje oružja u BiH, i nezakonitom delovanju protiv susednih država.


• Vikend takmičenje u krosmintonu\nSpider će biti domaćin 11. Serbian opena.\nBiće ovo četvti put da se u Somboru organizuje prestižni krosminton turnir koji pripada najvišoj masters seriji 500. Najavljeno je da će na dvodnevnom takmičenju nastupiti 84 igrača u obe konkurencije iz Srbije, Mađarske, Hrvatske, Slovenije, Slovačke, Češke, Švedske i Francuske. Među njima će se naći i aktuelni evropski šampion i svetski broj jedan, Čeh Petr Makrlik, kao i trostruka svetska šampionka Slovenka Jasmina Keber. Prijave je uputilo i više osvajača medalja na ovog leta održanom Svetskom prvenstvu u Budimpešti.\nSvečano otvaranje je zakazano za subotu u 8:30. Pola sata kasnije startovaće i takmičenje najboljih igrača krosmintona. Kompletan masters odvijaće se u sportskom centru Orange Arena na Bezdanskom putu. Finalni mečevi u muškoj i ženskoj seniorskoj kategoriji zakazani su za nedelju pre podne.\n- Ulaz je slobodan za sve posetioce koji žele da vide vrhunski krosmninton uživo - kažu domaćini iz SBK Spider.\nsavamajstor @ Sre, 11.09.2019. 01:19\n11. serbian open jasmina keber krosminton masters 500 petr makrlik sbk speeder sombor sport svetsko prvenstvo


Funkcija Pregovaračkog tima\nPregovarački tim Ministarstva angažuje se u slučajevima talačkih situacija, pobuna u zatvorima, zaposedanja objekata, uličnih demonstracija, pretnji samoubistvom i ubistvom (ubistvima), pretnji policiji ili trećim licima oružjem ili eksplozivnim napravama prilikom pripreme i realizacije policijskih mera, pružanja otpora policijskim merama i slično, kada je moguće ostvariti uticaj na ponašanje vinovnika konfliktnih situacija, s ciljem njihovog odustajanja od protivpravnog ponašanja.\nOdluku o angažovanju PTM donosi Direktor policije. Na zahtev načelnika nadležne uprave, odnosno lica koje on ovlasti, na čijem području je došlo do konfliktne situacije, u manje složenim konfliktnim situacijama koje su lokalnog značaja, koordinator PTM može angažovati i deo PTM.\nZahtev za angažovanje PTM treba da sadrži neophodne navode o: detaljanom opisu konfliktne situacije i zahtevima vinovnika ukoliko su poznati, razlozima za angažovanje i ciljevima koji se žele postići angažovanjem PTM i licu koje je određeno za rukovodioca akcije. Podnosilac zahteva za angažovanje PTM je rukovodilac akcije, odnosno lice koje on odredi. Rukovodilac akcije u kojoj se angažuje PTM dužan je da obezbedi: blokadu lica mesta i druge mere obezbeđenja lica mesta, operativne podatke od značaja za rad PTM, prisustvo određenih lica po nalogu koordinatora (rođak, lekar, sveštenik...), lekarsku ekipu za pružanje prve medicinske pomoći i uslove za rad članova PTM (smeštaj, hrana, piće, grafo-tehnički pribor...), a naročito one koji se odnose na bezbednost.\nZadaci u Pregovaračkom timu izvršavaju se prioritetno u odnosu na poslove i zadatke stalnog radnog mesta člana PTM. To znači da ne postoje stalno angažovani pregovarači, već se ovlašćena službena lica (OSL) sa drugih radnih mesta angažuju na poslovima pregovarača po potrebi.\nCiljevi delovanja PTM su:\nda multidisciplinarnim pristupom, koristeći naučne metode potvrđene u praksi, uz minimalno ugrožavanje života i bezbednosti ljudi i imovine, direktnim pregovorima odnosno davanjem predloga nadležnim službama Ministarstva unutrašnjih poslova, unapredi metodologiju rasvetljavanja i rešavanja konfliktnih situacija\nda svojim delovanjem pruža podršku operativnim službama Ministarstva u efikasnom neutralisanju mogućih posledica konfliktnih situacija odnosno hvatanju učinilaca krivičnih dela\nda edukuje potencijalne korisnike i saradnike PTM\nda razvija lokalne pregovaračke timove\nda planira aktivnosti razvoja u oblasti pregovaranja\nda kontaktira sa stranim pregovaračkim službama i ekspertima i da planira razvoj tehnike i druge opreme koja se koristi u pregovorima


Bicycle Rider Back Pink/Metallic Špil karata za igranje 0593: Društvene Igre: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKarakteristike proizvoda: Bicycle Rider Back Pink/Metallic Špil karata za igranje 0593\nBicycle Rider Back Pink/Metallic\nJedan špil, pink ili metalik\nOpis proizvoda: Bicycle Rider Back Pink/Metallic Špil karata za igranje 0593\nBicycle, jedan od najpoznatijih brendova u svetu karti za igranje, proizvedene u Americi. Rider Back špil karata namenjen je za igranje različitih kartaških igara ali i za izvođenje trikova. Veoma su kvalitetne, dugotrajne i lako se mešaju.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 44657\nSifra 44657, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 44657, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Nova zdravstvena stanica za 14.000 pacijenata u Malom Mokrom Lugu - Slika Vest\nHomeVestiNova zdravstvena stanica za 14.000 pacijenata u Malom Mokrom Lugu\nSlikaVest: Beograd, 12. juna – Gradonačelnik Beograda Siniša Mali obišao je danas novu zdravstvenu stanicu u Malom Mokrom Lugu i izjavio da će za mesec i po dana, kada stanica bude počela sa radom, 14.000 pacijenata tog naselja moći ovde da se leči.\n„U sledećih mesec, mesec i po dana u zdravstvenoj stanici Mali Mokri Lug stiže oprema i biće zaposleno 20 ljudi čime će ova ambulanta biti zvanično otvorena“, rekao je Mali.\nKako je istakao, građani ovog dela Zvezdare od idućeg meseca više neće morati da pešače kilometrima ili da putuju autobusom do mesta gde mogu da obave lekarski pregled, već će to moći da obave u svom komšiluku.\n„Primarna zdravstvena zaštita mora biti na pravi način dostupna svim građanima našeg grada bez obzira gde žive i to je deo naše strategije, da kvalitet života izjednačimo u bilo kom delu Beograda“, poručio je gradonačelnik.\nOn je podsetio da su prošle godine otvorene ambulante u Naselju Stepa Stepanović i Jajncima, i najavio da će za mesec-dva biti gotov veliki Dom zdravlja u Rakovici na koji su građani čekali decenijama.\n„Ono što nas čeka ove i naredne godine jeste da završimo projekte i rešimo pravno-imovinske probleme kako bismo krenuli da gradimo još jedno krilo Doma zdravlja u Obrenovcu, da gradimo Dom zdravlja u Borči i ambulantu u Ugrinovcima“, najavio je Mali.\nPrema njegovim rečima, u poslednje dve godine nabavljeno je više vozila za domove zdravlja i ambulante nego u prethodnih 14 godina i dodao da je prošle godine kupljeno 12 vozila za domove zdravlja i 10 za hitne pomoći.\n„Rebalansom budžeta, koji nas očekuje krajem meseca, izdvojićemo još 18 miliona dinara za 10 vozila hitne pomoći“, ukazao je Mali.\nV.D. direktor Doma zdravlja Zvezdara prim. dr Drgana Trifunović Belanović je poručila da će u zdravstvenoj stanici Mali Mokri Lug biti zastupljena opšta medicina, dečja preventivna stomatologija i stomatologija za odrasle.\n„Stanovnici ovog dela Zvezdare dobili su na čast i na ugled da se leče primereno i adekvatno, ali i da dobiju uslugu kao u centralnom objektu Doma zdravlja Zvezdara“, naglasila je Trifunović Belanović.\nKako je navela, ovaj objekat obezbeđen je rampama i liftovima za invalide, tako da će i pacijenti sa posebnim potrebama biti adekvatno tretirani.\nPredsednik opštine Zvezdara Miloš Ignjatović je izjavio da je na Opštini, na čijem je on čelu, da u narednom periodu pronađe nove lokacije za ovakve zdravstvene stanice, a da postojeće objekte uredi kako bi sugrađani imali pravu zdravstvenu zaštitu.\ngradonačelnik Beograda Siniša Mali u obilasku nove zdravstvene stanice u Malom Mokrom Lugu\nDom zdravlja Zvezdaragradonačelnik BeogradaMiloš Ignjatoivćpacijentipredsednik opštine Zvezdaraprim. fr Dragana Trifunović BelanovićSiništa MaliZdravstvena stanica Mali Mokri Lugzdravstvena zaštitaZvezdara


MARŠ NA DRINU – March on river Drina | STANISLAV BINIČKI\nMARŠ na DRINU je svakako najizvodjenija kompozicija u svetu sa prostora Balkana. Nije to nikakva hvala i samozaljubljenost to je činjenica. Ta kompozicija ima kapacitet da bi se izvodila u raznim modalitetima, koa pravi vojni marš ili kao rokenrol ili kao klasika ili kao punk ili kao bilo šta. Pevali su je mnogi kroz prošlost, i kako je bila poluzabranjena pesma u staroj nam Jugoslaviji izvodjena je na strani ili kao umetnička muzika po pločama klasične muzike.\nPostoje “pevajuće” i instrumentalne verzije. Instrumentalna postoji od dana postanka (pročitajte biografiju g-dina Biničkog) pa do danas. U današnje vreme na prostorima ex Jugoslavije i nije baš omiljena kompozicija ali u predelima gde žive Srbi i te kako je to važna i rodoljubiva pesma.\n01 Duvacki orkestar BEOGRAD\n02 Orkestar garnizona Beograd\n03 Djakon Marko Ilic (Nemacka)\n04 THE SHADOWS\n05 V. P. Carevac i Ansambl Urosevic\n06 Jurgen INGMANN\n07 Orkestar Garnizona Beograd\n08 Ljuba Vidosavljevic & ork Carevac\n09 Vico Dardic cita poemu\n10 Gorica Ilic (uzivo)\n11 Protodjakoni V Mikic i P Percevic\n12 SMAK (uzivo)\n15 Reprezentativni orkestar Garde\n16 Nikola Urosevic i Narodni orkestar\n18 Pihalni okestar LITOSTROJA\n19 JOVAN JOVICIC\n20 Hor Branko Krsmanovic\n21 Nar Ork V P Carevca (stara ver)\n22 Dusan Jaksic\n24 Duv ork Svetozara Lazovica Gonga\n25 The Jokers (1963)\n26 Milan Mica Petrovic\n27 James Last Orchestra\n28 Ansambl Ljubise Kilibarde\n29 R M TOCAK\n30 Vojni orkestar garnizona Zagreb\n31 Gordana Lazarevic Zahar\n33 Gunter Noris and BIG BAND der BUNDESWEHR\n34 Duvacki ork garnizona Beogad (iz filma)\n35 Simf ork RTV Ljubljana film DRUG PRETSEDNIK CENTARFOR\n36 Hor SRPSKE PATRIJARSIJE\n37 Bosko Ostojic 1997\n38 RADE MARKOVIC Pogibija Garasaninovog unuka\n39 Milutin Popovic ZAHAR\n40 Omladinski simfonijski orkestar Srbije 2007\n41 Orkestar 100 truba 2009 uzivo\n42 Darko Lukac 1980\n43 Momcilo Moma Stanojevic 1992\n44 Horst Wende und seine orch 197_\n45 Hazy and his orchester Osterwald\n47 Beogradska filharmonija 2011\n48 Chet Atkins\n49 ERIC 2012\n50 Henry Arland and Hans Bertram 196_\n51 Hor KUD Branko Krsmanovic 1991\n52 James Last and Berden Stenberg\n53 Simf ork RTB dir Angel Surev\n54 Nepoznati izvodjac Techno 2012\n55 Orkestar Vlaste Jelica 1969 iz serije MUZIKANTI\n56 DJ Sale Remix\n57 PATTY PAGE Little soldier boy (small part)\n58 The Nashville String band\n59 CHERRY WAINER (Hammond organ)\n60 WILL GLAHE\n61 SO RTS Bora Duigić 2012\n62 Die JUGENDBLASORCHESTRA 1978\nSTIHOVI KOMPOZICIJE MARS NA DRINU\nKren’te i ne zal’te zivot svoj\nCer da cuje tvoj, Cer da vidi boj\nA reka Drina,slavu, hrabrost\nI junacku ruku srpskoga sina.\nPamti, pricaj kada su padali\nTurcina sa reke nase drage.\nPoj, poj, Drino pricaj rodu mi\nStihovi su napisani mogo godina kasnije, šesdesetih godina u Srbiji. Napisao ih je MILOJE POPOVIĆ i oni su od tada postali sastavni deo ove kompozicije. Do dana današnjeg sviraju se u dve verzije. Instrumentalno ili pevački.\nI Tito je voleo “Marš na Drinu”\nJer, upravo je Miloje Popovic autor poeme koja se od 1964. godine peva uz ovaj vojnički marš Stanislava Biničkog, koji je komponovan na samom bojištu, na Ceru, tokom vojnih operacija, a pod imenom “Na Drinu”.\n– Tačno je da se nerado gledalo na dočekivanja Nove godine po starom, julijanskom kalendaru i da su se kafane tada najčešće zatvarale mnogo pre ponoći, ali ta vrsta boljševizma je već bila na izdisaju – seća se Miloje Popovic. – O tome znam dosta, jer sam tada bio sekretar Opštinskog komiteta Saveza komunista Palilule, ali i predsednik društva “Ivo Lola Ribar”, što su bili poslovi koji su se na izvestan način sukobljavali i isključivali. Kada sam napisao “Marš na Drinu”, a bilo je to povodom obeležavanja pola veka od Cerske bitke, hor “Lole” ga je izveo prvi put; malo kasnije je snimljena ploča na kojoj je ovu pesmu, uz muzičku pratnju Miodraga Jašarevića i orkestra “Carevac”, otpevao Ljubivoje Vidosavljević. Još je živ i dobro se drži, čuli smo se nedavno telefonom… E, ta verzija je sigurno najpoznatija. Kad se pesma pojavila u javnosti, mislim da nije prošlo duže od mesec dana, a već je bilo teško naići na bolji kafanski orkestar koji je nije imao na repertoaru. Ne bih rekao da je tada zavladala nekakva euforija, ali je jedan naš srpski poltron, da mu ne spominjem ime jer je još živ, odmah požurio kod Tita da bi mu se požalio: “Eno, Srbi opet lumpuju uz neke nove nacionalističke pesme”. I ko zna šta bi se tad dogodilo da nije spomenuo “Marš na Drinu”, na šta mu je Stari odgovorio da on, lično, obožava tu kompoziciju i da u tome ne vidi ništa loše. Mislim da je Tito poštovao tu srpsku vojničku tradiciju i da je nipošto nije povezivao sa srpskim nacionalizmom. Postojala je tu i jedna izjava Dobrice Ćosića, koji je tada mudro primetio da je to herojski marš partizanskih očeva, što je sa ove kompozicije skidalo svaku sumnju.\n– Stanislav Binički je ovaj svoj marš posvetio pukovniku Milivoju Stojanoviću, zvanom Brka, poznatom junaku, komandantu Drugog pešadijskog puka, koji je opevan i u stihovima Milosava Jevtića – objašnjavao je Miloje. – Izvođen je na ratištima, ali i u savezničkim zemljama, a posebno uzbudljivo je bilo u Nišu, 12. oktobra 1918, kad je slavna Drinska divizija marširala kroz tek oslobođeni grad uz zvuke marša “Na Drinu”. Dakle, imao sam tada pred sobom veoma težak zadatak da napišem reči na već postojeću muziku, mada je uobičajeno obrnuto, kao i da tekstom ispoštujem sve ono što ovaj marš znači u istoriji i svesti srpskog naroda. Verujem da sam u tome uspeo\nTEKST O NASTANKU PESME\nU ratovima za oslobodjenje i ujedinjenje, od 1912. do 1918, nastale su mnoge pesme, kola i marsevi. Jedna od najpoznatijih i najlepsih kompozicija je mars “Na Drinu”. Cerska bitka, vodjena od 16. do 19. avgusta 1914, donela je veliku pobedu srpskoj vojsci. Tu, na samom bojistu, kompozitor i dirigent, vojni kapelnik Stanislav Binicki, komponovao je jedan od najlepsih marseva koje ima nasa muzicka ostavstina. Smatra se da je mars “Na Drinu” Binicki posvetio neustrasivom i omiljenom pukovniku Stojanovicu koji je poginuo u bici na Ceru.\n13 thoughts on “MARŠ NA DRINU – March on river Drina”\n28. October 2010. at 17:43\nEh, steta sto nema snimka Marsa na Drinu u izvodjenju simfonijskog orkestra i mesovitog hora Umetnickog ansambla Vojske Srbije (ranije Vojske SCG, Vojske Jugoslavije, JNA) koji upravo nosi ime Stanislava Binickog, a ciji sam bio ponosni clan (hora) dok ga nisu ukinuli pre nesto vise od dve godine. Ovaj mars smo izvodili nebrojeno puta i bili uzivo snimani isto toliko… Na zalost, ja takav snimak ne posedujem… 😦\n30. October 2010. at 18:57\nMedju snimcima koje možete podignuti na ovom sajtu je i snimak sa jednim hormo ali koji nije vaš hor, onaj koji je najpoznatiji. Mene veoma iznenadjuje horsko izvodjenje ove pesme ili marša kako hoćete i mislimd a je to jedinstveno izvodjenje.\n9. November 2010. at 17:36\nsnimke ove čuvene pesme dugo tražim, i drago mi je da nisam jedini. žalosno je to što nema modernih snimaka visokog kvaliteta, npr izvođenje beogradske filharmonije ili nekog od velikih horova. treba napraviti inicijativu da se divne srpske pesme sakupe na jedan CD…\nhvala još jednom na snimcima…\n9. November 2010. at 22:47\nIzvinite ali malo preterujete. Tu ima jako modernih snimaka. Jedan od najkultivisanijih je onaj od Orkestra VOjne oblasti Zagreb, iz vremena JUGOSLAVIJE. Tu je i onaj simfonijskog orkestra Doma JNA u Beogradu koji ima i te kakav kvalitet, da ne pričamo o tome da je onaj od famoznog JAMES LASTA moćan.\nTu je i neverovatni snimak Vojnog orkestra Nemačke vojske koji je neverovatno uigran.\nMalo ste ga preterali sa lošom stranom. Inače sakupiti ovakvu kolekciju trebalo mi je pet godina.\nAko imate negde neki uticajna neki orkestar probajte da izdejstvujete da ga otpevaju ili odsviraju.\nHvala i vama na komentaru.\n10. November 2010. at 06:32\nMislim da se nismo razumeli, moj žal je bio upućen kavalitetu snimaka (produkcije), a ne izvedbe. Kolekcija je odlična!\n10. November 2010. at 06:44\nI kolekcija je odlična i produkcija je odlična s obzirom na vreme nastanka pojedinih snimaka.\nPesma “MARŠ NA DRINU” je nažalost nešto veoma daleko od današnjih “demokratskih” vlasti koje vladaju Srbijom i tako pretpostavljam da nikad u novije vreme neće biti novog (objavljenog na nosačima) snimka ove pesme. Ona je izvedena od strane orkestra “STANISLAV BINIČKI” na sred Trga Republike i to je bilo na televiziji ali to ne smatram objavljenim snimkom.\nJoš uvek mi nije jasno da li vi volite da slušate ovu pesmu ili samo tražite vrhunsku produkciju. Ako ste samo slušalac kao ja onda bi trebalo da ste zadovoljni izuzetnom kolekcijom kaoj plod moje dugogodišnje pretrage a ako jurite vrhunsku produkciju onda ste promašili sajt.\nTrebali ste da zapazite dobro snimak na koji sam vam obratio pažnju da je najmoćniji jer se u njemu krije još jedan orkestralni dodatak koji ja lično nisam čuo nigde. Onda se postavlja pitanje da li je to kompletan Marš na Drinu jer sigurno da vojne snage bivše nam domovine JUGOSLAVIJE imaju kompletne note ovog izvanrednog marša.\n10. November 2010. at 17:25\nOno što sam tražio našao sam u Vašoj kolekciji, vrhunsko orkestarsko izvođenje (Orkestar garnizona Beograd i naravno Orkestar iz Zagreba), moj problem je većma bio to što prvih sto “pogodaka” na You Tube-u su bile verzije koje ne bih okarakterisao kao reprezentativne za veličinu i značaj ove pesme – marša. Kao veliki poklonik vojne muzike uvek sam uživao u ovoj pesmi i posle toliko godina u meni ona i dalje izaziva žmarce ili ponekad tera suze na oči.\nDoduše moram da priznam da sam donekle postao zavisnik kristalno-čistog zvuka, i da me nikada nije privlačilo pucketanje ploča.\nVećinu izvođenja nisam imao prilike do sada da čujem i vrlo drago što ste mi obezbedili priliku da ih od sada slušam.\n10. November 2010. at 19:27\nEh ovo je izgleda komentar koji sam želeo da dobijem.\nŠto se tiče pitanja “produkcije” snimaka nadam se da se ipak slažete sa mnom da je mnogo važnije slušati muziku nego tražiti “dobru produkciju”. Inače znam ja dobro tu bolest, ja joj takodje robujem po sistemu “ako možeš da nadješ kasetu sa nekim albumom onda baci LP ploču” i tako dalje. Većinom su stvari sa dobrih ploča ali ima ih tu i sa kaseta. Jedan moron ranije mi je uvalio lošu kopiju i ja sam morao da tražim sam. Od onog nemca na solo gitari potrudio sam se da nadjem sa CD-a jer zamislite on je to izdao na best ofu, neverovatno. Primerak od ostalih momaka iz inostranstva sam morao da tražim po internetu. Primetili ste a možda i niste da jedan Marš na Drinu očajnički tražim jer ga izvodi najveći orkestar na svetu iz 70-tih (opet nemački orkestar) i ovde sam postavio samo sliku te ploče jer kreten nikako da psotavi ceo snimak.\nI ja volim vojnu muziku i to baš sa svih strana. Sakupljam i vojnu muziku bivše nam JNA pa ako to volite idite na moj mnogo bogatiji sajt\nhttp://jugozvuk.blogspot.com gde imate dosta vojne muzike kao i muzike posvećene revoluciji.\nPingback: 2010 in review « STANISLAV BINIČKI\nPingback: MARŠ NA DRINU Prvo zapevan u Kragujevcu – The first perform of famous march took place in Kragujevac « STANISLAV BINIČKI\nMario Salway said:\n5. February 2012. at 23:10\nElease Gailun said:\n2. March 2012. at 05:19\nHello Webmaster, I noticed that https://stanislavbinicki.wordpress.com/mars-na-drinu-march-on-river-drina/ is ranking pretty low on Google and has a low Google PageRank. Now the Google PageRank is how Google is able to see how relevant your webpage is compared to all the other webpages online, if you cannot rank high at the top of Google, then you will NOT get the traffic you need. Now usually trying to get to the top of Google costs hundreds if not thousands of dollars and very highly optimized targeted marketing campaigns that takes a team of experts months to achieve. However, we can show you how to get to the top of Google with no out of pocket expenses (free traffic), no stupid ninja tricks, no silly mind control techniques, and this will be all white hat with no blackhat software or tactics that could possibly land you on bad terms with Google and put you in the dreaded “Google Sandbox”. We’ll show you how to easily capture all the targeted traffic you need, for free, multiple ways to land fast (not months) first-page rankings in Google and other major search engines (Bing, Yahoo, Ask, etc), even show you strategies on how to earn daily commissions just try Ranking Top of Google, please check out our 5 minute video.\n22. March 2012. at 11:39\nNa blog postavljam samo autentična izvodjenja inače hvala za ovu informaciju.\nGospodina BINIČKOG ćemo više voleti ako ovo ne radimo, dakle da podmećemo njegovu lepu muziku drugome.


SARAJEVSKI LIST POGODIO PRAVO U CENTAR: Traže dlaku u jajetu Vučiću, a gde su Erdoganove vakcine? (FOTO) | Najnovije vesti - Srbija danas\nU komentaru Avaza pod naslovom "Na redu je Erdogan", autor se pita gde u svemu, doduše, kako navodi, samo na rečima veliki prijatelji BiH.\n- Ako već neko relativizuje i podozrivo gleda na Vučićev gest, tražeći političku i diplomatsku dlaku u jajetu, zašto istim aršinima ne posmatra i upadljivu pasivnost Turske u borbi BiH s pandemijom korona virusa - pita Avaz.\nA prva isporuka vakcine protiv COVID-19 od tri miliona doza kineske kompanije "SinoVac Bioteć" u Tursku je stigla 30. decembra.\nDakle, konstatuje Avaz, u protekla dva meseca nismo čuli nikoga iz Ankare ili Sarajeva da je spomenuo mogućnost donacije, makar i tih kineskih vakcina za "bratski" bošnjački narod, koji je "ostavljen u amanet na brigu predsedniku Erdoganu".\n- I nakon toga, ništa - piše list i ukazuje da su sada predsednik Erdogan i Turska ponovo na ispitu.\n- Hoće li krenuti s pruženom i punom rukom prema Sarajevu, kao što je to uradio Vučić, ili će ostati okupirani sebičnom brigom samo za svoju zemlju i svoj narod - pita Avaz i dodaje da odgovor možda zna lider SDA Bakir Izetbegović.\nTekst sarajevskog Avaza možete pogledati klikom OVDE\nAvaz Aleksandar Vučić vakcine Redžep Tajip Erdogan


Bez reprogramiranja grčkog duga?\nMere štednje nedavno su dovele do štrajkova u Grčkoj\nZvaničnici evropske Centralne banke se predomišljaju u pogledu predloga da se Grčkoj dozvoli odlaganje otplate duga.\nGlavni ekonomista Centralne banke, Jirgen Štark, izjavio je danas da bi reorganizacija prošlogodišnjeg grčkog paketa finansijske pomoći od 156 milijardi dolara, bila „recept za katastrofu“. On je na današnjoj konferenciji u jednom grčkom letovalištu rekao da je „Grčka u stanju da otplati dug“, dodavši da bi bilo „iluzija“ misliti da bi dugom opterećena vlada u Atini mogla da reši svoje probleme pomeranjem rokova otplate.\nZvaničnik evropske Centralne banke Lorenco Bini Smagi, izjavio je u Italiji da bi promena uslova otplate bila „razorna za sveukupnu finanijsku stabilnost“. Komesar Evropske unije za ekonomiju, luksemburški premijer Žan-Klod Jinker, prvi put je pomenuo potrebu da se razmotri – kako je rekao – „meka reorganizacija“ grčkog duga. On je objasnio da bi to moglo da se postigne dobrovoljnim pristankom kreditora na odlaganje prvobitno određenih rokova otplate.\nGrčka vlada je uvela mnoštvo nepopularnih mera štednje pokušavajući da stabilizuje finansijsku situaciju. I pored toga, nadležni traže još najmanje 85 milijardi dolara kredita u naredne dve godine.\nPremijer Jorgos Papandreu je isključio mogućnost reorganizacije duga, rekavši da bi cena toga daleko prevazišla moguće koristi. Umesto toga, on je izjavio da vlada pokušava da smanji dug prodajom državnih obveznica u vrednosti od preko 70 milijardi dolara, uključujući telekomunikacije, luke, vodosnabdevanje i kockarnice.


DOBRA ALTERNATIVA ŠEĆERU: Zbog čega je urma najzdravija voćka na svetu! • HAPPYTV.RS\nDOBRA ALTERNATIVA ŠEĆERU: Zbog čega je urma najzdravija voćka na svetu!\n17.124 minutes ago


04.12.2021 22:30 Autor: Agencije\nIranska protuzračna odbrana ispalila je raketu u subotu u sklopu vježbe iznad središnjeg grada Natanza u kojem su smještena nuklearna postrojenja, izvijestila je državna televizija nakon što su lokalni stanovnici dojavili o velikoj eksploziji.\nTagovi: Iran Natanz nuklearno oružje\nIranska grobnica za žrtve koronavirusa toliko je velika da se vidi iz svemira\nU Izraelu panika zbog izbora u Iranu, premijer upozorava: Vladat će režim brutalnih krvnika\nDramatičan bijeg iz reprezentacije: "Bacio sam telefon i trčao tri kilometra. Kod kuće bi me mučili i pogubili"\nRat između Irana i Izraela već je počeo. Evo kako to izgleda na terenu


Uhapšen kradljivac automobila – Balkanekspresrb.rs\n29/09/2015 Off By\nPolicija je, prilikom pretresa jednog placa u Batajnici, koji je iznajmljivao i koristio P.B. pronašla automobil „pežo 307 karavan“, crne boje, ukraden u septembru ove godine na Novom Beogradu, još jedan „pežo 307“, crne metalik boje, ukraden u junu 2015. godine na Voždovcu, kao i više delova koja pripadaju vozilima marke „pežo“ za koje se sumnja da su rastavljeni i skinuti sa automobila ukradenih na teritoriji Beograda i Novog Sada\nPRIPADNICI Ministarstva unutrašnjih poslova u Beogradu, u saradnji sa kolegama iz Novog Sada, uhapsili su P.B. (1989) iz Novih Banovaca, zbog postajanja osnova sumnje da je izvršio više krivičnih dela teške krađe koja se odnose na krađe vozila izvršene na teritoriji Beograda.\nPolicija je, prilikom pretresa jednog placa u Batajnici, koji je iznajmljivao i koristio P.B. pronašla automobil „pežo 307 karavan“, crne boje, ukraden u septembru ove godine na Novom Beogradu, još jedan „pežo 307“, crne metalik boje, ukraden u junu 2015. godine na Voždovcu, kao i više delova koja pripadaju vozilima marke „pežo“ za koje se sumnja da su rastavljeni i skinuti sa automobila ukradenih na teritoriji Beograda i Novog Sada.\nNastavljajući rad na ovom slučaju, policija je u Železniku na jednom placu gde se rastavljaju automobili, pronašla dva vozila marke „reno“ rastavljena u delove. Sumnja se da je ove automobile P.B takođe ukrao u 2015. godini na teritoriji Beograda.\nOsumnjičeni će uz krivičnu prijavu biti priveden nadležnom tužiocu, dok će protiv vlasnika placa u Železniku biti podneta krivična prijava u redovnom postupku, zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo prikrivanje.♦\nPančevo: neustavna Odluka o držanju domaćih životinja


Nekada se verovalo da se problemi u krevetu javljaju s godinama, ali istraživanje pokazuje da se i mlađe žene žale, na primer, na bolne odnose i nemogućnost postizanja orgazma\n20.11.2014. - 22:11h 17:08h Autor: index.hr\nSeksualni problemi mogu biti i te kako frustrirajući, jer ne samo jer mogu naštetiti vašem seksualnom životu, već i vašoj vezi. Najnovije istraživanje, sprovedeno u Belgiji, pokušalo je da otkrije kako životno doba utiče na različite vrste seksualnih disfunkcija kod žena, kao što su nedostatak seksualne želje, uzbuđenja, poteškoće ili nemogućnost postizanja orgazma, kao i bol tokom odnosa.\nU istraživanju je učestvovalo više od 15 hiljada žena od 16 do 74 godine, a svaka od njih ispunila je anketu o svom seksualnom životu. Ispitanice su morale da se izjasne kroz ocene od 0 do 3 - nula je označavala odsutnost problema, a brojka 3 ozbiljan problem.\nIstraživači su otkrili kako su se neki problemi, za koje se verovalo da se javljaju s godinama, javili i kod mlađih žena. Evo koja su četiri ključna problema.\nOvo je najređi problem među mladim ženama, ali još uvek pogađa nešto više od 10 odsto žena između 20 i 24 godine, oko 20 odsto žena u dobi između 25 i 29 godina, a najčešći je među ženama u 50-im i 60-im godinama.\nIako se on povećava s godinama, manjak seksualne želje definitivno nije problem samo starijih žena, a tome svakako pridonosi svakodnevni stres, iscrpljenost, problemi sa samopouzdanjem, antidepresivi, kontraceptivne pilule i slično.\nDa li ste znali da postoji oboljenje usled previše seksa? Šta se dešava kada preterate za kratko vreme, saznajte OVDE.\nPoteškoće sa vlaženjem vagine jednake su i kod žena u dobi od 16 godina i kod žena od 49 godina. Nakon menopauze i hormonalnih promena, te razlike su bile još veće. Ovakvi problemi mogu dovesti do bolnih odnosa, pa se problem ne može tako lako ignorisati, a kao odlično rešenje stručnjaci navode upotrebu lubrikanata.\nOve poteškoće u 25,4 odsto slučajeva pogađaju žene između 20 i 24 godina, a postupno se smanjuju u kasnim 20-im, 30-im i 40-im godinama, da bi ponovo rasle u pedesetim. Kao razlog stručnjaci navode činjenicu da u ranim 20-im godinama žene najčešće imaju povremene partnere za seks, a brojna ranija istraživanja otkrila su da je tako ženama mnogo teže da postignu orgazam. Kako žene stare, tako je verovatnije da su pronašle stalnog seksualnog partnera, s kojim im je ugodnije i koji zna šta ih uzbuđuje i šta dovodi do boljih i češćih orgazama.\nNa ovaj problem najčešće su se žalile žene između 16 i 19 godina, a bio je manje zastupljen među ženama u 30-im i 40-im godinama. Procenat bolnih odnosa se ponovo povećao među ženama u njihovim 50-im, što je verovatno posledica menopauze i hormonalnih promena.\nseksProblem u seksuBolni odnosiOrgazamSeksualno uzbuđenjeSeksualna željaŽene


SRBOBRANSKA BITANGA POKAZALA KLASU: Milunović i Gobeljić odigrali amatersku partiju - ovoj Zvezdi treba sveža krv!\nFoto: Ilustracija/Espreso.co.rs, Daktilo\nZapažanja sa lica mesta...\nObjavljeno: 05.11.2020. 23:03h 00:31h\nFudbaleri Crvene zvezde savladali su Gent sa 2:1 na Marakani i došli do šestog boda u ovogodišnjem izdanju Lige Evrope.\nPolako počinje da se nazire evropsko proleće...\nCrveno-beli su imali šansu da već u prvom poluvremenu dotuku protivnika, ali nisu imali sreće. Na kraju se ušlo u dramatičnu završnicu, ali su se crveno-beli nekako odbranili.\nDejan Stanković svakako ima čime da bude zadovoljan, ali neke bitne stvari nisu funcionisale baš najbolje.\nOvo je naša analiza viđenog na meču Zvezda - Gent:\nMilan Borjan: Sve što je do njega, on je to uradio kako treba. Kod gola nije mogao ništa, a sa nekoliko sjajnih interencija je podsetio koliko ekipa zavisi od njega. U nadoknadi vremena je obranio stoprocentnu šansu gostiju.\nMilan Gajić: Nije to bilo baš kao protiv Libereca. Mučio se sa prijemom lopte, međutim, imao je i jednu polupriliku. Ali, ono što može da raduje je sve bolja forma potencijalnog reprezentativca koji svakim danom sve više dobija na samopouzdanju.\nNemanja Milunović: Katastrofalna partija štopera Crvene zvezde. Mnogo loše je ušao u utakmicu, jedno proklizavanje u prazno kod peterca je moglo skupo da košta njegov tim već na startu meča, ali sreća po njega pa Gent nije došao do pogotka. I u nastavku je imao podosta kikseva, kasnio za protivnicima, a po nekim kriterijuma je za start u finišu prvog dela vrlo lako mogao da dobije i crveni karton.\nMiloš Degenek: Izuzetno je obavljao svoj deo posla, ali imao je nesreću da ga kod gola Genta zakači i prevari Borjana. Bio je odličan u drugom delu, reagovao pravovremeno i svakako bolji od "kolege" Milunovića.\nMarko Gobeljić: Krenuo je dobro. Sjajno probio po levom boku, asistirao za gol Kange, pa onda prosuo sve. Kod izjednačujućeg pogotka je dvaput ispao i daleko stajao od igrača koji je uputio povratnu loptu na penal, a epilog je poznat. Mogao je da se proslavi odmah nakon pogotka za 2:1, ali što se kaže - promašio je nemoguće.\nSeku Sanogo: Mlaka partija. Grešio je dosta, a u drugom delu kao da je ostao bez snage, što se videlo na terenu. U prilog tome ide i činjenica da nikako nije smeo da napravi faul za karton, pošto je već imao jedan zarađen u prvom poluvremenu. Propušta meč u Belgiji.\nMirko Ivanić: Čudno prvo poluvreme. Nudio se, tražio loptu, ali nije imalo većeg efekta. U nastavku nije pokazao ništa vredno pomena, pa je zamenjen Njegošem Petrovićem. Mnogo je bolje to izgledalo protib Libereca.\nGelor Kanga: Ovo su svi čekali - pravog Kangu. Momak sa razornim udarcem ga je konačno iskoristio na pravi način i podsetio na najslavnije dane iz prvog mandata. Igrao je onako kako se od njega i očekuje, smireno, bez "ekcesa" iz nekih ranijih mečeva. Njegova najbolja partija od povratka.\nAleksandar Katai: Prečka je obeležila njegovo prvo poluvreme. Imao je sjajnu priliku da ponovo dovede svoju ekipu u vođstvo, ali... Hteo je u par navrata da ponovi svoj "trademark" ulaženjem u sredinu, ali bezuspešno. Međutim, namazana srbobranska bitanga je pogodila onda kada je bilo najpotrebnije. Lukavo izveden slobodan udarac i odlučio pitanje pobednika. Jednom rečju - klasa.\nEl Fardu Ben: Svuda ga je bilo - i napred i nazad. Pomagao odbrani, preorao teren, ali nije mnogo napada išlo po njegovoj strani. Sve u svemu, prosečna partija za napadača sa Komorskih ostrva.\nDijego Falćineli: Njegova kretnja i skok igra ne dolaze u pitanje. Ali, u nekoliko navrata je mogao bolje da reaguje. Nije bio pretnja golmanu gostiju Kuzemansu. Pokazivao je i bolje momente.\nNjegoš Petrović: Ušao umesto Ivaniča da pomogne odbrani i Sanogu. Čini se da je dobro odradio svoj posao.\nRadovan Pankov: Premalo na terenu za bilo kakav učinak.\nSrđan Spiridonović: Premalo na terenu za bilo kakav učinak.\nVeljko Nikolić: Premalo na terenu za bilo kakav učinak.\nZVEZDIN REZULTAT ZA ISTORIJU: Samo jednom u 21. veku se ovo dogodilo!\nKATAI MAGIKOOOOO! Kakvo iskustvo, kakva laganica! Gol koji će Delije pamtiti decenijama! (VIDEO)\nHLADAN TUŠ NA MARAKANI: Neverovatan gol Genta - da li je odbrana mogla bolje da reaguje?\nBOMBA GELORA KANGE! Gent je probušen, Afrikanac nije imao milosti! (VIDEO)\nFK Crvena zvezdaFK GentLiga EvropeEspreso analizaUEFA


Krivična istraga u slučaju VW dizelaša - AUTOMOBILI\n03/08/2020 10:54:18 PM\nNASLOVNA / HOT / Krivična istraga u slučaju VW dizelaša\nMinistarstvo pravde Sjedinjenih Država saopštilo je da će pokrećnuti istragu nakon što je Agencija za zaštitu okoline (EPA) otkrila da je Volkswagen lažirao podatke o emisiji štetnih gasova na testovima, prenosi Blumberg.\nFederalni istražitelji pokušaće da pribave informacije o tome kako je došlo do prevare. Oni treba da saznaju i ko je odgovoran za to što su VW dizel motori koji se ugrađuju u modele za američko tržište u laboratorijskim uslovima pokazivali dozvoljen nivo emisija, dok su u svakodnevnom saobraćaju ispuštali znatno veće količine štetnih materije. Rojters javlja da će zbog ovog slučaja ponovo biti ispitani modeli sa dizel motorima drugih proizvođača, kao što su BMW, Mercedes, FIAT Chrysler, General Motors i Jaguar Land Rover, kako bi se utvrdilo da li i kod njih ima neslaganja između podataka dobijenih na testovima i stvarnih emisija.\nBMW i Mercedes već su u ponedeljak negirali mogućnost malverzacije u pogledu emisije štetnih gasova u svojim vozilima. I dok je u prvom izveštaju EPA navela da je nepravilnost uočena kod 2.0 litarskih TDI motora, u ponedeljak je saopšteno da će biti ispitani i 3.0 turbo dizel V6 jedinice koje se ugrađuju u modele kao što su Audi A6 i Q5, kao i Porsche Cayenne i Volkswagen Touareg, saznaje Detroit News.\nPrethodno BMW i McLaren prave ludački supersporski automobil od 750KS?\nSledeće Istorija Honde u 2 minuta [Video]


Putin na sastanku sa Lukašenkom: Belorusi sami moraju da reše situaciju u zemlji - Sputnjik Srbija\n15:42 25 Oktobar 2020\nPutin na sastanku sa Lukašenkom: Belorusi sami moraju da reše situaciju u zemlji\n15:42 14.09.2020 (osveženo 16:25 14.09.2020) Preuzmite kraći link\nPredsednik Rusije Vladimir Putin sastao se u rezidenciji u Sočiju sa predsednikom Belorusije Aleksandrom Lukašenkom. Na početku sastanka ruski lider je istakao da Belorusija mora sama da se izbori sa situacijom nastalom nakon predsedničkih izbora.\n„Vidimo, naravno, svi znamo šta se dešava u Belorusiji i znamo za unutrašnje političke događaje povezane sa ovim izborima. Vi dobro znate naš stav. Mi smo za to da sami Belorusi, bez ikakvih podsticaja i spoljnih pritisaka, mirno i međusobnim dijalogom razjasne ovu situaciju i donesu zajedničku odluku o tome kako dalje da rade“, rekao je Putin.\nPutin je na početku sastanka izjavio da je logičan i pravovremen predlog da se počne rad na ustavu zemlje.\n„Znamo za vaš predlog da se počne rad na ustavu. Mislim da je to logično, blagovremeno i svrsishodno“, rekao je Putin.\nRuski predsednik predložio je beloruskom kolegi da uloži napore u obnovu trgovine, koja je opala zbog pandemije.\nNa početku sastanka, Putin je primetio da trgovina između zemalja u svetu opada zbog epidemije virusa korona.\n„Ali u tom pogledu mislim da moramo da uložimo dodatne napore, ne samo da se vratimo na prethodni trgovinski nivo i ekonomske odnose pre krize, već i da stvorimo preduslove za napredak“, rekao je ruski lider.\n„Predlažem da danas usmerimo pažnju na to. Imam određene predloge, čini mi se da je potrebno i na nivou vlada, na nivou ministarstava, odeljenja, pa čak i pojedinačnih preduzeća preduzeti dodatne napore i korake u cilju otklanjanja postojećih problema i stvaranja uslova za napredak“, precizirao je Putin.\nPrema njegovim rečima, predstavnici preduzeća i ministarstava dveju zemalja nalaze se u stalnom kontaktu.\n„Tačno je, promenila se vlada u Belorusiji, ali to nam ne smeta da aktivno radimo, pogotovo što je nedavno predsednik Vlade Rusije Mihail Mišustin posetio Belorusiju“, naglasio je ruski predsednik.\nPutin je istakao da će se nastaviti saradnja u oblasti odbrane.\n„Takođe ćemo morati da nastavimo saradnju u odbrambenoj oblasti. Pre svega, mislim na odbrambena preduzeća. Ovde takođe imamo veliku saradnju i to u prilično osetljivim oblastima. Pa, i u vojnoj“.\nSa svoje strane, predsednik Belorusije Aleksandar Lukašenko zahvalio je ruskom lideru i svim Rusima na podršci Belorusiji nakon predsedničkih izbora.\n„Pre svega, želim da vam se zahvalim... Da se zahvalim ne samo zbog toga što ispunjavamo sporazume, to je prirodno. Postupili ste vrlo pristojno, ljudski. Stoga se lično zahvaljujem vama i svim Rusima, svima onima koji su učestvovali u podršci koju su nam pružili u ovo postizborno vreme“, rekao je Lukašenko na početku razgovora sa ruskim predsednikom.\nGovoreći o stranom mešanju u situaciju u zemlji, Lukašenko je rekao da je zahvalan ruskom predsedniku, jer je pokazao da su granice Belorusije – granice Savezne države.\nO odbrani zemlje i vojnim vežbama\nBeloruski lider rekao je da smatra da Rusija i Belorusija treba da pripremaju svoje vojske da se „ne daj Bože“ suprotstave mogućoj spoljnoj agresiji.\n„Smatram da ni u kom slučaju ne bi trebalo da se obaziremo na ono što nam kažu. Oni se ne obaziru na nas, ne gledaju na našu opreznost, izvode vojne vežbe kada god žele. Stoga ćemo mi takođe, ako podržavate ovu tezu, ne zaoštravajući situaciju, pripremati svoje vojske tako da, ne daj Bože, možemo tome da se odupremo“, istakao je Lukašenko.\nRusija i Belorusija su izvodile vojne vežbe i nastaviće da ih izvode, moraju da ih planiraju godinama unapred, rekao je Lukašenko.\n„Naša odbrambena bezbednost nikada nije izazivala nikakve sporove i nedoumice. Nikoga ne treba da pitamo da li ćemo ili nećemo izvoditi vežbe. Mi smo ih izvodili i nastavićemo da ih izvodimo. Ko želi – neka se pridruži tim vežbama, ko ne želi – neka to ne čini. Mislim da ćete vi, Vladimire Vladimiroviču, izdati naređenje ministru odbrane Rusije, naš ministar odbrane već je dobio takvo naređenje. Planiraćemo ove vežbe godinama unapred, konkretizovaćemo ih i zajedno izvoditi i male i velike vežbe“, naveo je Lukašenko.\nGovoreći o epidemiji virusa korona, Lukašenko je zahvalio Rusiji što je Belorusiju stavila „na prvu liniju u obezbeđivanju vakcina“.\n„Vidite šta se dešava u Evropi. Definitivno je počeo jak drugi talas. Bojim se da će biti jači od prvog. Već vidim ove trendove, pratimo ih. Moram da priznam da u Belorusiji nema ovolike epidemije, kao u Evropi. Ali to ne znači da smo se opustili“, rekao je predsednik Belorusije.\nLukašenko je objasnio da se zemlja veoma ozbiljno priprema da joj se ne desi drugi talas. Ono što je ohrabrujuće, „što naši stručnjaci i naučnici primetili je da ovaj virus već nije onakav. Ali, bojim se da će se ovaj virus spajati sa raznim virusima gripa koji lutaju i zato ne treba da se opuštamo“.\nTakođe je dodao da su nedavni događaji u zemlji pokazali da Minsk treba da se drži bliže Rusiji, posebno u oblasti ekonomije.\n„Ekonomija je u osnovi svega. Verujte, uvek smo se pridržavali ove politike (saradnje sa Rusijom). A nedavni događaji pokazali su nam da moramo da se držimo bliže našem starijem bratu i bliže sarađujemo po svim pitanjima, uključujući i ekonomiju“, zaključio je Lukašenko.


DAVOS, ŠVAJCARSKA - Američki predsjednik Donald Trump reklamirao je zaključivanje dva velika trgovinska sporazuma i proglasio kako Amerikanci “ponovno pobjeđuju kao nikada prije”, održavši uvodni govor na Svjetskom ekonomskom forumu u švicarskom Davosu.\nGovor je uslijedio nekoliko sati prije početka njegovog suđenja za opoziv pred amričkim Senatom.\nTrump je išao kroz popis onoga što je slavio kao pobjede za radnike i kompanije srednje klase, uključujući prvu fazu trgovinskog sporazuma s Kinom i odobravanje u Senatu novog trgovinskog sporazuma s Kanadom i Meksikom.\n"Kada sam govorio na ovom forumu prije dvije godine, rekao sam vam da smo pokrenuli veliki američki povratak", rekao je Trump. "Danas s ponosom izjavljujem da su Sjedinjene Države usred ekonomskog procvata kakvog svijet nikada prije nije vidio."\nOn je pozvao ostale zemlje da slijede njegovo vodstvo i oslobode svoje građane od "uništavajuće birokratije".\nTrump također zagovarao fokusiranje na ekonomski rast i odbacio ono što je nazvao "višegodišnjim proricanjima propasti i njihovim predviđanjima apokalipse".\n"Predviđali su krizu prenaseljenosti 60-ih, masovno gladovanje u 70-ima i kraj nafte devedesetih. Ovi uzbunjivači uvijek zahtijevaju isto: apsolutna moć za dominaciju, preobražavanje i kontrolu svakog aspekta našeg života. Mi nikada neće dozvoliti da radikalni socijalisti unište našu ekonomiju, unište našu zemlju ili iskorijene našu slobodu ", rekao je Trump.\nNa pitanje o aktivistici za zaštitu okoliša Greti Thunberg, koja je trebala otvoriti raspravu o izbjegavanju "klimatske apokalipse" ubrzo nakon Trumpovog govora, američki vođa nazvao je sebe "vrlo velikim vjernikom u okoliš" i rekao da želi čist zrak i vodu.\nTrump se rugao švedskoj tinejdžerki nakon što je ona proglašena osobom godine magazina Time.\n"Mislim da su oba glasa potrebna", rekao je osnivač WEF-a Klaus Schwab za Trumpa i Thunberg. "Okolina će igrati posebno važnu ulogu tokom ovog sastanka."\nUoči otvaranja konferencije, stotine prosvjednika, neki u kostimima medvjeda koala kako bi istaknuli razorne vatre u Australiji, a koji žele da globalni lideri na forumu budu agresivniji po pitanju klimatskih promjena, uputili su se u Davos planinarskom stazom i vozom nakon što su vlasti zabranile pješački promet u alpskom gradu.\nKlimatske i druge ekološke prijetnje vode ispred geopolitičkih zabrinutosti i cyber napada u godišnjem istraživanju rizika koji je prošlog tjedna objavio Svjetski ekonomski forum.\nIzmeđu svoga obraćanja u utorak ujutro i povratka u Washington u srijedu poslijepodne, Trump će se na marginama konferencije posebno sastati s nekoliko drugih svjetskih čelnika.\nNa Trumpovom dnevnom redu, prema Bijeloj kući, nalaze se razgovori s iračkim predsjednikom Barhamom Salihom, pakistanskim premijerom Imranom Khanom, predsjednikom švicarske Konfederacije Simonettom Sommarugom, predsjednicom Europske komisije Ursulom von der Leyen, kao i predsjednikom regionalne vlade Kurdistana Nechirvanom Barzani.\n3.000 sudionika pozvanih na godišnji događaju samo na pozivu obezbjeđuje gotovo 5000 vojnog osoblja i policije.\nPozvani gosti, uključujući brojne vladine čelnike, "zaslužuju srazmjerne mjere sigurnosti", izjavio je u ponedjeljak na konferenciji za novinare Walter Schlegel, regionalni zapovjednik policije. "Američki predsjednik ima jedan veliki sigurnosni detalj koji se mora ispoštovati"\nTrumpovo prisustvo u Davosu, kojem prisustvuje više od 100 drugih milijardera, "sigurno će potaknuti kontroverzu, kao i osvojiti pohvale u nekim kutovima", predvidio je Curtis Chin, bivši američki veleposlanik u Azijskoj razvojnoj banci.\nNa svom nastupu na WEF-u 2018. "Trump je izjavio da Amerika prvo ne mora značiti "Amerika jedino". Ta ista poruka bit će ponovo testirana nakon što se Trump vrati u Davos", rekao je Chin, vanredni suradnik Instituta Milken iz Azije za VOA.\nJames Jay Carafano, potpredsjednik instituta fokusiran na nacionalnu sigurnost i vanjsku politiku pri The Heritage Foundation, rekao je da se nada da će Trump neko vrijeme provesti u Davosu fokusirajući se na međunarodnu trgovinu.\nU osvit trgovinskog sporazuma između SAD i Meksika i Kanade (USMCA) i potpisane prve faze trgovinskog sporazuma sa Kinom, "bilo bi sjajno da Trump još jednu šansu i pruži ruku ekonomskoj slobodi i slobodnoj trgovini", rekao je Carafano VOA.\nSporazumi o slobodnoj trgovini sa Švicarskom i Tajvanom bili bi drvo "sa niskim visećim plodom", kao i ponovno opredjeljenje za trgovinski pakt sa post-Brexit Britanijom, navodi Carafano.\nOčekuje se da će predsjednik pratiti povijesni postupak u Senatu gdje mu se sudi zbog optužbe za zlouporabu položaja i opstrukciju Kongresa.\nPošto se u utorak poslijepodne planira suđenje u Senatu - šest sati unaprijed i 6.700 kilometara udaljen, u švicarskim Alpama - Trump bi trebao nakratko večerati s rukovoditeljima globalnog poslovanja, ali će tada imati dovoljno vremena iz svog hotelskog apartmana da na televiziji prati postupke tokom jednog od historijskih dana njegovog predsjedanja.\nTrumpov pravni tim tvrdi da su odluke o opozivu koje je donio Dom, pod kontrolom oporbenih demokrata, "opasne izopačenosti Ustava". Njegovi odvjetnici traže da Senat, koji kontroliraju Trumpovi kolege republikanci, brzo odbaci optužbe.