Toplički centar za demokratiju podneo prijavu protiv Vučića zbog kršenja mera vanrednog stanja\nToplički centar za demokratiju podneo je Prvom osnovnom javnom tužilaštvu u Beogradu krivičnu prijavu protiv predsednika Srbije Aleksandra Vučića i ministra finansija Siniše Malog zbog osnovane sumnje da su izvršili krivično delo nepostupanje po zdravstvenim propisima za vreme epidemije\nU krivičnoj prijavi se iznosi sumnja da su Vučić i Mali prekršili član 248. Krivičnog zakonika jer su 22. marta, u vreme vanrednog stanja i mera samoizolacije, bili u Mađarskoj, u poseti predsedniku Viktoru Orbanu, a po povratku u Srbiju se nisu samoizolovali\nU prijavi se traži da se Vučić i Mali, nakon okončanog postupka, oglase krivim i osude na maksimalnu kaznu zatvora u trajanju od tri godine, budući da se “radi o osobama koje kroz sredstva javnog informisanja pozivaju građane da se pridržavaju mera samoizolacije, a sami krše te mere”\nToplički centar za demokratiju podneo je Prvom osnovnom javnom tužilaštvu u Beogradu krivičnu prijavu protiv predsednika Srbije Aleksandra Vučića i ministra finansija Siniše Malog zbog osnovane sumnje da su izvršili krivično delo nepostupanje po zdravstvenim propisima za vreme epidemije.\nToplički centar je zatražio da se Vučiću i Malom odmah odredi pritvor.\nU krivičnoj prijavi Topličkog centra se iznosi sumnja da su Vučić i Mali prekršili član 248. Krivičnog zakonika jer su 22. marta, u vreme vanrednog stanja i mera samoizolacije, bili u Mađarskoj, u poseti predsedniku Viktoru Orbanu, a po povratku u Srbiju se nisu samoizolovali.\nUmesto toga, Vučić i Mali su se pojavljivali u javnosti, a Vučić je više puta govorio na konferenciji za novinare.\nToplički centar je u prijavi zatražio da se Vučić i Mali, nakon okončanog postupka, oglase krivim i osude na maksimalnu kaznu zatvora u trajanju od tri godine, budući da se “radi o osobama koje kroz sredstva javnog informisanja pozivaju građane da se pridržavaju mera samoizolacije, a sami krše te mere”.\nHitno smeniti ministra odbrane Vulina\nKoalicija za nadzor javnih finansija, čiji je jedan od osnivača Toplički centar, istovremeno je ocenila da ministar odbrane Aleksandar Vulin treba hitno da bude smenjen jer nije dostojan poverenja građana, pošto usred vanrednog stanja meri sopstvenu popularnost, i to novcem građana Srbije.


ZVANIČNO - Everton u Partizanu! - Sportske.net\nZVANIČNO - Everton u Partizanu!\nFudbalski klub Partizan predstavio je u sredu treće pojačanje u zimskom prelaznom roku a prvo u 2016. godini. Crno-beli dres sa brojem 25 zadužio je Brazilac Everton Luiz.\nIz Partizana na čelo UEFA?Istanbulski derbi za "srpskog Robena"?Partizan - Grbić ide kod Lukača!Everton u Humskoj - Švajcarcima obeštećenje u dve rate i procentiTurski gigant želi Šaponjića\nPrvog radnog dana tekuće nedelje pojavila se informacija da će Partizan angažovati veznog fudbalera Sent Galena, u utorak je obavljeno zakazivanje promocije, a u sredu je Everton Luiz zadužio crno-beli dres sa brojem 25!\nBrazilski internacionalac Everton Luiz Gimaraeš obavezao se Partizanu na vernost do juna 2018. godine, a crno-beli će za njegov transfer uplatiti 350.000 evra u kasu Sent Galena i to na dve rate.\nDosadašnji prvotimac Sent Galena biće treće Partizanovo pojačanje u zimskom prelaznom roku a prvo u 2016. godini pošto su se pre njega šampionu Srbije priključili Bojan Šaranov i Marko Jovanović.\n"Srećan sam što sam ovde, znam da je ovo veliki klub, sa bogatom istorijom. Čuo sam se sa Kleom, pričao mi je samo lepo o Partizanu i to je bilo presudno" rekao je Everton Luiz.\nMomak koji je u prethodnoj godini odigrao 37 mečeva za Sent Galen u Evropu je stigao 2013. godine i to u Lugano koji ga je kasnije prodao Sent Galenu. Pored dva pomenuta kluba nastupao je za Ponte Pretu, Palmeiras, Marilju, Atletiko Bragantino, Klub de Ragatsu i meksički Sent Luis.


Gumene patosnice za auto Prodaja patosnica VOZI.RS\nBriga o unutrašnjosti Vašeg automobila jedan je od najvažnijih aspekata održavanja vozila, ali se često zanemaruje.\nDok spoljašnja estetika Vašeg vozila može pomoći da Vaš automobil bude primećen, unutrašnjost je tamo gde je prava akcija – i njegova zaštita bi trebalo da bude Vaš prioritet!\nAutomobili se koriste za svakodnevni život, tako da se mogu očekivati prosipanje, mrvice, krhotine i blato. Gumene patosnice za automobile su najbolji način da zaštitite unutrašnjost automobila od mrlja, korozije i oštećenja.\nOd čega se prave gumene patosnice za automobile?\nGumene patosnice su napravljene od gumiranog materijala za teške uslove rada koji je posebno dizajniran da obezbedi maksimalnu zaštitu od elemenata.\nGumene patosnice za auto iz naše ponude ne sadrže teške metale i lake su za održavanje. U ponudi je veliki broj patosnica za preko 800 modela automobila. Pogledajte celokupnu ponudu i informišite se o svim modelima.\nGumene patosnice za automobil su najbolje rešenje za pokrivanje svih površina Vašeg auta i olakšavaju čišćenje.\nČuvaju patos automobila od oštećenja\nZaštita poda Vašeg vozila od vode, snega i raznih prljavština\nZa preko 800 tipova vozila\nPatosnice izrađene po meri\nOdlikuje ih moderan dizajn\nGarancija za svaki proizvod\nGumene patosnice Najbolja cena


Murinjo bi starog poznanika u Junajtedu - Sportske.net\nMurinjo bi starog poznanika u Junajtedu\nRekonstrukcija na "Old Trafordu" je u toku, jedno pojačanje je stiglo, a spekuliše se o još par.\nMorata šokirao engleske klubove!Ode iz Junajteda u Siti!Gotovo - Čerišev promenio klub!Roma - Zamena za Pjanića stiže iz Reala!Mino Rajola otrkio: "Miki bi u Mančester"\nZlatan Ibrahimović bi trebalo da potpiše sa slavnim mančesterskim klubom ali se pojavila informacija da će na Olimpijske igre, što bi moglo da prolongira njegov dolazak u Junajted.\nErik Bejli je stigao, a Murinjo mu traži partnera u srcu odbrane, kako očigledno nije najzadovoljniji onim što već ima na raspolaganju.\nPisali smo o mogućim varijantama za tandem Mančestera ispred gola De Hee, a sada španska "Marka" piše da je Murinjo izuzetno zainteresovan da u Premijer ligu dovede Rafaela Varana.\nVaran je u Real upravo došao dok je na klupi "kraljevskog kluba" sedeo Portugalac, pa nema sumnje da bi ponovna saradnja njih dvojice bila na obostrano zadovoljstvo.\nFrancuz je u drugom planu kod Zinedina Zidana kako je od decembra prošle godine do kraja sezone nastupio na svega 14 od 34 meča Madriđana, te bi Murinjo mogao i to da iskoristi, kako bi mu ponudio mesto u startnih 11 na "Old Trafordu".\nIpak, iako Zidan nije davao šansu Varanu, koji zbog povrede prepona nije na Evropskom prvenstvu sa selekcijom Didijea Dešana, veruje se da je voljan da mu ponudi produžetak saradnje, kako veruje da je pred njim blistava budućnost.\nI pored toga, Pepe je već zakoračio u pozne igračke godine, kako je u februaru napunio 33. godine, pa nema sumnje da u Realu računaju na Varana, kao zamenu za iskusnog Portugalca.\nPitanje je samo da li je Varan voljan da čeka, ako već u Mančesteru može da igra regularno u prvoj postavi.


Psihodrama je metod psihoterapije razvijen od strane Jakoba L. Morena. Moreno definiše psihodramu kao nauku koja istražuje “istinu” dramskim metodama, bavi se interpersonalnim odnosima i privatnim svetom. Zerka Moreno (Morenova udovica i kokreator psihodrame) opisuje psihodramu kao proces u kome istražujete život bez straha od kazne, ali uz preuzimanje rizika.\nTo je forma grupne psihoterapije u kojoj se koriste akcione tehnike. Članovi grupe ne sede sve vreme u krugu i ne diskutuju život i njegove probleme. Život je donet u terapijsku sobu, terapijski prostor i on se tu odigrava koristeći članove grupe kao učesnike psihodrame. Psihodrama vodi dramsku radnju kako bi ispitala različite probleme ili pitanja koja su postavljena od strane pojedinca (psihodrama) ili grupa (sociodrama).\nPsihodramski rad se organizuje u grupama do 12 članova uglavnom. Osnovna pravila grupe baziraju se na principima diskrecije, poverljivosti i dobronamernosti kako prema sebi, tako i prema drugim učesnicima u procesu. Psihodramske grupe traju često i duži niz godina zato što su otvorene, što znači da se obnavljaju novim članovima, dok drugi članovi grupu napuštaju kada završe određeni terapijski proces. U klasičnoj psihodrami optimalno vreme trajanja seanse je dva i po sata. Psihodrama može da se sprovodi u kontinuitetu, najčešće jednom sedmično, zatim u formi intenzivnih workshop-ova tokom vikenda ili jednonedeljnih seminara sa 1 do 3 seanse dnevno.\n"Susret dvoje, lice u lice, oči u oči. Kad priđemo blizu, zamenićemo naše oči; Ja ću gledati tebe tvojim očima, a Ti ćeš gledati mene, mojim očima."\nU psihodrami, ljudsko biće se shvata kao nosilac različitih uloga. Uloga je funkcionalna forma koju osoba uzima u određenom trenutku reagovanja, u određenoj situaciji u kojoj su druga osoba ili objekat uključeni. Simbolička reprezentacija ove funkcionalne forma prepoznata od drugih jeste uloga. Ona je stvorena na prethodnim iskustvima u kulturnim modelima društva u kojem čovek živi.\nMoreno je razlikovao više vrsta uloga i to:\nfiziološke ili psihosomatske uloge (kao što su seksualne uloge,uloge čoveka u odnosu na ishranu, san itd.)\npsihološke ili psihodramatske uloge (koje predstavljaju, pre svega, naše predstave i ideje o određenim ulogama /predstave o ulozi majke tj. materinstva itd.)\nsocijalne uloge (kao što su uloge lekara, učitelja itd. )\nSvaka uloga ima dve strane – ličnu i društvenu, kako u procesu formiranja, tako i u procesu ekspresije (Moreno 1961). Uloga je dakle, odraz interakcije celokupne ličnosti i konteksta, autentično ispoljavanje unutrašnjih procesa u interakciji sa spoljnim svetom. Ona je dinamična funkcionalna forma koja se može menjati i razvijati, i predstavlja terapijsko polje delovanja psihodrame.\nCentralno mesto Morenove filozofije počiva na fenomenima spontanosti i kreativnosti. Spontanost predstavlja egzistencijalistički fenomen. Zasniva se na potencijalu koji poseduje svaki čovek. To je sposobnost da se u realnosti, u svetu oko nas, praktično primeni lično iskustvo i ideje koje svaki čovek nosi sa sobom i koje ga razlikuju od drugih. Moreno definiše spontanost kao “nov odgovor na staru stereotipnu situaciju i kao adekvatan odgovor na novu situaciju”. Oslobađanje spontanosti u čoveku vodi ka stvaranju slobodnog uma koji poseduje osobine kao što su znatiželja, ekspresivnost, kritičnost, odgovornost, bujnost, imaginativnost, intuitivnost, sloboda u socijalnim kontaktima i socijalnom eksperimentisanju. Ovi elementi spontanosti su naše prirodno svojstvo, nasleđe koje je potrebno reintegrisati kako bi iskoristili ogromnu psihičku energiju koja može da služi kao izvor za savladavanje teškoća u svetu koji se stalno menja. Spontanost i kreativnost imaju svoje poreklo u slobodnoj igri, koja je sastavni deo procesa socijalizacije i koja omogućava proširivanja repertoara uloga koje osoba prihvata i preko kojih aktivno učestvuje u životu. Psihodrama posmatra ljudsko biće u celini i gaji veru u njegove zdrave potencijale, zasniva se na sposobnosti čoveka za igru, na njegovoj spontanosti i kreativnosti kao univerzalnim ljudskim potencijalima.\nPsihodrama ne nudi samo mogućnost da saznamo i istražimo ono što nas je omelo u razvoju, a što se krije u našoj prošlosti. Ona nam omogućava da otkrijemo svoje prisutne sposobnosti koje ne koristimo. Daje nam mogućnost da isprobavamo i vežbamo, kao i da se pripremamo za budućnost. Psihodrama širi repertoar čovekovih životnih uloga i na taj način mu omogućava da se realizuje na različitim poljima. Pruža mu bolje razumevanje svojih potreba i ponašanja, kao i mogućnost njihove modifikacije. Ostvarenje ovih ciljeva omogućava da osoba vodi život u većoj saglasnosti sa sobom i svetom oko sebe.\nPsihodrama je akciona forma grupne psihoterapije. Kao sredstvo izražavanja, psihodrama koristi govorni jezik i jezik tela. Ne postoji dramski tekst nego se odigravaju prizori iz života čoveka, onako kako ih on doživljava. Psihodramska pozornica je sigurno mesto na kome se, u prisustvu grupe i pod vođstvom direktora (terapeuta), istražuju ljudske relacije. Životne situacije pojedinca se odigravaju na sceni uz pomoć članova grupe.\nProces je bogat, živ i oživljen i uvek u sebi nosi i smeha i bola kao i život. Rešenja problema se nalaze uz pomoć kreativnosti i spontanosti grupe.\nUčesnici u psihodrami su:\na. Grupni lider- direktor ili reditelj - terapeut koji vodi seansu\nb. Protagonista – član grupe koji radi psihodramu\nc. Publika- ostali članovi grupe koji ne učestvuju direktno u psihodramskom odigravanju, ali posmatraju akciju na sceni\nd. Pomoćne ličnosti - član grupe ili više njih koji se sporadično uključuju u psihodramsku akciju preuzimajući uloge bitnih likova iz života protagoniste.\ne. Scena- prostor na kome se odigrava psihodrama\nPsihodrama koristi neverbalni jezik i dosta od rečnika teatra. Grupa se održava u “psihodramskom teatru”. U tom teatru postoji improvizovana akcija. Publike zapravo može i da nema jer svaki član grupe je potencijalni protagonosta kao i potencijalni učesnik psihodrame.\nPsihodramska seansa se sastoji iz tri dela: zagrevanja (warm up) , akcije i zatvaranja, podele osećanja(sharing).\nU fazi zagrevanja, učesnici se postepeno uvode u psihodramsku seansu. Zagreva se direktor grupe, grupe se zagreva da se oseti kao grupa, razvijaju se uslovi za pojačavanje spontanosti, povećava se emocionalna tenzija u grupi. Zagrevanja mogu biti čvrsto strukturisana kao što je npr. vođena fantazija, usmerena na stimulisanju interakcija u grupi; zatim mogu biti verbalna, neverbalna i kombinovana , bazirana na fizičkoj akciji i kontaktu, ili se pak prati grupni proces i slobodna razmena između članova grupe. Postoje i zagrevanja kao što su: prazna stolica, magična prodavnica, porodična fotografija, čamac za spasavanje, vođena fantazija itd. Vrsta zagrevanja zavisi i od trenutne emocionalne klime na grupi, od onoga šta je eventualno ostalo nedovršeno i nedorečeno na prethodnoj grupi.\nPrvi cilj zagrevanja u psihodrami je buđenje spontanosti, ali cilj zagrevanja je i priprema grupe za psihodramsku akciju, podsticanje kohezije i pokretanje pojedinih članova grupe za lični rad u psihodrami. Kao uvodna faza seanse, zagrevanje stvara atmosferu međusobnog poverenja koja omogućuje kreativan rad članova grupe i podstiče funkcionisanje grupe kao zaštitne mreže koja je katalizator promene u terapijskom procesu.\nNakon zagrevanja izdvaja se jedna ili više osoba za potencijalne protagoniste psihodrame.\nPsihodramska akcija je centralna faza seanse u kojoj protagonista, uz pomoć terapeuta i drugih članova grupe, prorađuje izabrani lični sadržaj. Najčešće se radi o određenim životnim situacijama koje protagonista doživljava kao problematične, ili se pak, prorađuju određeni intrapsihički konflikti. Akcija često polazi od neke aktuelne situacije da bi se potom, kroz nove scene, tragalo za korenima konflikta, tako da se psihodrama spiralno spušta ka ranim fazama života.\nSpecifičnost metoda je da se o problemu ne razgovara, već se scene kojih se protagonista seća, oživljavaju u akcionom postupku, uz pomoć dramskih tehnika kao što su igranje uloga, zamena uloga, mirroring, dubliranje, projekcija u budućnost i druge. Na taj način se postiže emocionalno angažovanje protagoniste slično onom u realnom životu.\nU kontaktu sa korenima unutrašnjeg konflikta koji se eksternalizuje na sceni nastupa katarktička faza psihodrame, gde je emocionalno angažovanje protagoniste maksimalno, posle čega je najspremniji za promenu. Oslobađanje tenzije kroz katarzu obezbeđuje kognitivno učenje i usvajanje novog emocionalnog iskustva.\nU psihodramskoj akciji se ostvaruje tzv. akcioni uvid. To je kognitivni scenski uvid praćen snažnim emocionalnim angažmanom. Akcioni uvid i njegova prorada su osnov terapijske promene u psihodrami. Konačno, u proradi, protagonista integriše novo iskustvo i postepeno se “ vraća” u realitet grupe.\nRazmena emocija i iskustva je završna faza psihodramske seanse u kojoj članovi grupe razmenjuju svoj lični doživljaj vezan za događaje koji su se odvijali na sceni. Ovde se izbegava savetovanje i analiza već se insistira na razmeni osećanja i ličnog iskustva. Kao poslednji deo, razmena ima funkciju podrške protagonisti i zatvaranja psihodramske seanse.\nTehnike i metode psihodrame se primenjuju gotovo sa svim kategorijama pacijenata, kao i u radu sa zdravom populacijom u cilju poboljšanja kvaliteta života i međuljudskih odnosa.\nČovek u psihodrami istražuje kroz akciju ne samo svoju istoriju, već i psihološke doživljaje kao što su neizgovorene misli, susrete sa onima koji nisu tu prisutni ili možda više i ne postoje u realnosti, portretira svoje snove, želje, fantazije, ispituje šta bi drugi eventualno mogli misliti ili osećati prema njemu, ispituje alternative budućnosti, kao i mnoge druge aspekte fenomenologije ljudskog iskustva. Iako se psihodrama pre svega smatra metodom grupne psihoterapije ona se može koristiti i u individualnom radu (elementi psihodrame) u radu sa porodicom, u radu sa partnerima.\nradna biografija ljubav Stres odlaganje obaveza psihijatar ljubavna veza Problemi u ucenju Impotencija trazenje posla Prokrastinacija porodica fetis psihoterapija predrasude narcisoidnost duh pomoc narcis Depresija orgazam psiha integritet promene raspolozenja nekonformizam psihicko zlostavljanje izvor identitet Anksioznost iscrpljenost poremecaj ishrane pozitivno problemi telo zena lek dobro da bolje ne moze biti star tehnika gestalt terapija problem prevazici Ispitna anksioznost nedostatak koncentracije anorgazmija Panicni napad orgazam kod žena eksperimenti razvoj the marshmallow test ucenje grupna analiza istrazivanja anoreksija strah mama drugarica praksa koncentracija konformizam studentski problemi difuzija odgovornosti internet komunikacija the bystander effect emocije raskid aninimnost rebt psihologija zla pripadanje grupi cudaci poremecaji licnosti pisanje cv psihologija lazne emocije ispit holistički veza sa narcisom transakciona analiza veza seks laz licnost


Predsednik Meron održao govor u Evropskom sudu za ljudska prava | Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju\nPredsednik Meron održao govor u Evropskom sudu za ljudska prava\nHag, 28. januar 2013.\n© Council of Europe Credits\nPredsednik Meron je 25. januara 2013. održao govor u Evropskom sudu za ljudska prava u Strazburu, Francuska, na zvaničnoj ceremoniji kojom je obeležen početak rada Suda u novoj godini.\nOvaj skup, koji su otvorili predsednik Evropskog suda za ljudska prava, sudija Dean Spielmann, i francuska ministarka pravde, gospođa Christiane Taubira, održan je u prisustvu sudija Evropskog suda za ljudska prava, kao i sudija ustavnih i vrhovnih sudova država članica Saveta Evrope i drugih vodećih pravosudnih i nacionalnih aktera.\nGovor predsednika Merona se odnosio na standarde ljudskih prava u sudskoj praksi međunarodnih sudova. Predsednik je govorio o odnosu između ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava. Posebno je istakao uticajnu ulogu koju ima sudska praksa Evropskog suda za ljudska prava u vezi s principima pravičnosti i zakonitosti pravnog postupka i naglasio doprinos Međunarodnog suda pravu na polju ljudskih prava.\nPozdravljajući prisutne sudije međunarodnih i nacionalnih sudova, predsednik je naglasio ključne, iako različite, uloge koje razni sudovi imaju u zaštiti ljudskih prava.\n“Zajedno (…) doprinosimo stvaranju sveta u kojem se ljudsko dostojanstvo i ljudska prava poštuju bez normativnih propusta. Mada ne uvek usklađenim korakom, rame uz rame, igramo svoje uloge u stvaranju sveta u kojem će pozivanje na odgovornost biti pravilo, a ne izuzetak”, rekao je predsednik.\nEvropski sud za ljudska prava je međunarodni sud koji se bavi predstavkama pojedinaca ili država u vezi s navodima o kršenju prava obuhvaćenih Evropskom konvencijom o ljudskim pravima. Četrdeset sedam država članica Saveta Evrope ratifikovalo je Evropsku konvenciju o ljudskim pravima.\nPortparol Sekretarijata i Sudskih veća, Magdalena Spalińska, dostupna je na telefonu +31 (0)6 5127 1242 ili +31(0)70 512 5066 i na adresi spalinska [at] un.org\nZa dodatne informacije molimo vas da stupite u kontakt sa Službom za medije na telefon +31 (70) 512-8752 ili 512-5343 ili 512-5356.


Granica znači – čekanje | GradSubotica\nGranica znači – čekanje\nŽivot uz granicu ima svoje posebnosti, među njima je svakako mogućnost da se nedostaci domaćeg tržišta lakše prevaziđu s one strane granice. Nekada su se domaće restrikcije namirnica, popunjavale prelaskom severne granice, i u Mađarskoj se kupovalo sve ono što je nedostajalo u Srbiji.\nIsto se dešava i danas, s tim da sada visoke cene na svom tržištu mađarski kupci amortizuju kupovinom u Subotici i okolini. Zbog niske cene rada u Srbiji, stanovništvo pograničnog pojasa uglavnom odlazi na rad u pogranična mesta s one strane granice. Međutim, „preskakanje” granične međe, mada donosi iskustvo u „nošenju” sa administracijom i sistemima dve zemlje, ume da bude i ograničenje, naročito kada birokratija s obe strane granice pokaže svoju neumoljivu stranu.\nUpravo to iskustvo imaju svi građani Srbije kojima su nakon sedam godina istekle registarske tablice i saobraćajne dozvole. Srbija je početkom godine donela uredbu kojom se važnost tablica produžava na devet godina, osim ako nisu sadržale slova sa „kvačicom”, dablve ili ipsilon.\nUmesto plaćanja troška od četiri hiljade dinara za nove registarske tablice, vozači su dobijali potvrdu, na srpskom i engleskom, da tablica važi još dve godine. Prema svedočenju putnika mađarski carinici su podsmešljivo gledali ovaj dokumenat, da bi u maju prestali da se osmehuju i putnike vraćali sa granice. Prema obrazloženju koje je Državna policijska uprava Mađarske dala listu „Čaladi kor” (Porodični krug) ovaj dvojezični papir nije u skladu sa Bečkom konvencijom iz 1968. godine i formular na A-4 formatu se ne može smatrati dokumentom kojim je produženo važenje registracije vozila.\nEma Egri iz Subotice koja ima svoj blog na mađarskom jeziku opisala je situaciju da je prešla u Mađarsku na prelazu Horgoš, da bi je nakon dva dana na graničnom prelazu prema Ukrajini, mađarski carinici zaustavili i skinuli registarske oznake kao istekle i uzeli vozačku dozvolu. Morala je da traži pomoć srpske ambasade.\nPrema najavama ovaj problem trebao bi da bude rešen narednih dana i to tako što će se od vozača tražiti da produže samo vozačku na kojoj će pisati da registracija važi do 2020. godine.\nVraćanje sa granice posebno je teško palo onima koji su pre toga satima čekali na prelazak državne međe, a na graničnim prelazima između Srbije i Mađarske poslednjih meseci čeka se više časova. Do sada je „dreždanje” na granici bilo uobičajeno u vreme letnjih špiceva i verskih praznika kada radnici pretežno poreklom iz Turske, krenu iz zapadne Evrope ka svojim kućama.\nMeđutim, pravila više nema, zastoji su gotovo svakodnevni, i to ne samo na standardno frekventnim prelazima Kelebija i Horgoš, koji je na auto-putu, već i na malim, međudržavnim prelazima kao Horgoš dva, Bački vinogradi, Đala ili Bajmok. Građani se međusobno ispomažu deleći informacije na društvenim mrežama o vremenu čekanja na prelazima, a svi su jedinstveni u oceni da je razlog prespor rad mađarskih pograničnih vlasti. Pregledi mađarskih carinika su uglavnom detaljni, i ma koliko da je kolona dugačka, ne ubrzavaju rad.\nPovremeno, osim u putničkom dolazi i do zagušenja teretnog, kamionskog saobraćaja. Niz šlepera ka graničnom prelazu Kelebija, protezao se prethodnih dana do centra istoimenog naselja, i kamion parkiran na repu kolone preći će granicu tek za 12 do 14 časova. Slična je situacija i na Horgošu i u izjavi za Panon TV, Miroljub Stojković, rukovodilac carinske ispostave na ovom prelazu je rekao: „Zadržavanja kamiona uslovljena su usporenim radom mađarskih carinskih i policijskih organa. Međuzona, prostor između naših i mađarskih policijskih organa, konstantno je puna.”\n27. 05. 2018. u 08:08\nZa one koji putuju iz Srbije ili se vraćaju u državu preko najfrekventnijih graničnih prelaza, može da pomogne ovaj link, neka ga obavezno pogleda svako ko ide preko granice i ubaci u telefon, računar, lap-top, može biti jako koristan.\nAuto Moto Savez Srbije sa MUP-om Srbije je napravio revolucionarnu stvar za one koji često putuju.\nO ovim kamerama smo godinama samo sanjati mogli.\nDoduše, postavljene su za sada samo na najfrekventnijim graničnim prelazima, ali najveće gužve su uvek tamo, tako da može jako puno da pomogne u izboru graničnog prelaza kojim ćete napustiti državu ili gde ćete ući u Srbiju.\n27. 05. 2018. u 10:13\nKamere su super, nadam se da ce i Kelebiju pokriti sa tim. Na ovom sajtu mozete proveriti stanje sa madjarke strane na svim prelazima.\n27. 05. 2018. u 13:00\nformular na A-4 formatu se ne može smatrati dokumentom kojim je produženo važenje registracije vozila tacka\nE ime vam ne dam kaže:\n28. 05. 2018. u 06:39\nE svaka cast za obojicu.To su korisne stvari.Ja ne razumem da novinari ne znaju tako da pomazu i pospesuju funkcionisanje gradjanima.Pisite nam nacin kako da cirkulisemo pravilno.Kome da se zalimo na rad policije,komunalne p.,politicare,EPS,sudske opstinske i druge sluzbenike.Pomozite gradjanima.


7 najlakših načina da smanjimo rizik od hipertenzije | Telegraf - Najnovije vesti\n16. maj 2019 | 16:25\nSimptomi hipertenzije koje ne smete zanemariti...\nFoto ilustracija: Telegraf/Pixabay/Shutterstock\nPretpostavlja se da jedna od tri odrasle osobe pati od povišenog krvnog pritiska, tačnije hipertenzije.\nU 90 do 95 odsto slučajeva hipertenzija se dobija genetski, zbog gojaznosti, sedelačkog načina života, velikog unosa soli, stresa, vaskularnih oboljenja.\nHipertenzija se može opisati kao podmukla bolest jer često ne izaziva nikakve simptome. Kod težih oblika hipertenzije simptomi poput krvarenja iz nosa, mučnine, glavobolje su uobičajeni, a kod onih sa slabijim oblikom početni simptomi su brzo umaranje, jutarnje nesvestice i osećaj pulsiranja.\nUkoliko se hipertenzija ne leči na vreme može dovesti do koronarne bolesti srca, infarkta miokarda i srčanog zastoja, a dvostruko se uvećava šansa od moždanog udara, aneurizme, hroničnog zatajenja bubrega i demencije.\nNažalost, ne postoji terapija koja može doživotno da nas liši visokog pritiska, ali možemo da živimo sa tim prateći uputstva lekara. Ukoliko je lakši oblik hipertenzije lekar često neće ni prepisati lekove.\nŠta je to što mi možemo da uradimo?\nDa promenimo način života i na prirodan način smanjimo visok pritisak. Opasnost da dođe do hipertenzije je daleko manja ako naučimo da živimo na sledeći način:\n- Praktikujemo umerenu ishranu, bogatu voćem i povrćem\n- Pazimo na telesnu težinu\n- Smanjimo unos soli\n- Prekinemo da pušimo ili makar smanjimo unos nikotina\n- Izbegavamo unos alkohola\n- Ograničimo unos čaja i kafe\n- Koliko god možemo smanjimo stres\nSamo ovaj napitak može da vam smanji visok krvni pritisak\nZdravlje | 39 shares\nLek za hipertenziju se krije u vašem krevetu: Samo jedna životna promena može da vam reši krvni pritisak\nTagovi: Hipertenzija, Visok pritisak


Mobilni Blog | Bez Windows Phone premijera na MWC!?\nSvetski mobilni kongres (Mobile World Congres) koji za nekoliko dana počinje u Barseloni prava je prilika da se na jednom mestu prikažu najnovija dostignuća iz oblasti mobilnih tehnologija. Posebnu pažnju privlače noviteti iz segmenta pametnih telefona. I dok su neke premijere već zakazane, kako stvari stoje dotle će ljubitelji Windows Phone uređaja najverovatnije ostati uskraćeni za premijere. Ako izuzmeno Nokia-u X, koja dolazi sa ukusom Android operativnog sistema, jasno je da neće biti mnogo uređaja koji će se pojaviti kao predstavnici platforme za koju se predviđa da će uskoro po brojnosti prestići iOS.\nWindows Phone MWC premijere\nIpak, za sada je potvrđena prezentacija modela Samsung Huron, za koji se kaže da je Windows Phone pandan Samsung Galaxy S4 hitmejkeru. Razlog za ovakav pristup Microsoft-a najverovatnije leži u činjenici da se tokom narednih meseci očekuje zvanično predstavljanje Windows Phone 8.1 OS, pa ne treba isključiti mogućnost da upravo tada zablista neki novi Window Phone pametni telefon. Koliko god Windows Phone beležio napredak na tržištu, stiče se utisak da će Microsoft sa partnerima morati još dosta toga da uradi kako bi pomrsio slavu Android-u i iOS-u, koji i dalje suvereno vladaju mobilnim svetom.\nFotografije: mobileworldcongress.com i twitter.com/evleaks\nTAGOVI: mwc barcelona mwc barselona mwc premijere Windows Phone Windows Phone mwc noviteti Windows Phone mwc premijere Windows Phone novi modeli Windows Phone novi telefoni Windows Phone novi uređaji Windows Phone premijere\nHTC Advantage – besplatan servis oštećenih ekrana\nMoto G prikaz\nIP sertifikat na mobilnim telefonima


Neponovljiva žena – mangupskog duha | B92 Blog\nOvim rečima, vrlo jednostavno je opisala svoje stvaralaštvo za koje nije ni znala da predstavlja nadrealizam dok joj to njen prijatelj Breton nije saopštio, za koga je njena umetnost „nalik na bombu obmotanu svilenim trakama".\nJedna od njenih reakcija na život - zabeležena u dnevniku koji sadrži ne samo njenu zapisanu intimu, već i nacrtanu, ispreplitanu bojama revolucije, patnje, bola, čežnje, ljubavi - koju bih da izdvojim:\nSvako samo funkcioniše... odnosno deo je jedne sveopšte funkcije. Život prolazi, i utire staze, koje se ne prelaze uzalud. Ali niko se ne može "svojevoljno" zaustaviti kako bi se poigrao na stazi, jer tako prekida ili remeti sveopšte, atomsko putovanje. Otuda potiče nezadovoljstvo, otuda očajanje i tuga. Svi bismo želeli da budemo zbir a ne pojedinačni element. Promene i borba nas remete iscrpljuju nas jer su stalne i izvesne, tražimo predah i "mir" jer se približavamo smrti koju proživljavamo svake sekunde. Krajnosti se spajaju i ništa novo niti aritmično ne otkrivamo. Sklanjamo se, letimo u iracionalno, u magijsko, u nenormalno, iz straha od neizmerne lepote onog što je istinito, materijalno i dijalektično, onog zdravog i snažnog - svidja nam se da budemo bolesni da bi smo se zaštitili. Neko - nešto - nas uvek štiti od istine - Naše vlastito neznanje i naš strah. Strah od svega - strah od saznanja da nismo ništa drugo do vektori pravci konstrukcije i destrukcije da bismo bili živi, i osetili teskobu od isčekivanja sledećeg minuta i učestvovanja u zamršenom toku usled neshvatanja da smo usmereni ka samima sebi, posredstvom miliona bića - kamenja - bića ptica - bića zvezda - bića mikroba - bića izvora ka nama samima - raznolikost jednog i nesposobnost da se utekne u dvoje - u troje u večito itd. - radi povratka u jedno. Ali ne u zbir (ponekad nazvan bog - ponekad ljubav - ne - mi smo mržnja - ljubav - majka - dete - biljka - zemlja - svetlost - munja - itd. - oduvek - svet darodavac svetova - univerzuma i ćelija univerzuma\nFrida svoju intimnu ispovest počhinje da beleži 1944. godine, usled pogoršanog zdravstvenog stanja zbog čega je bila vezana za krevet i piše je sve do same smrti, 13. jula 1954.; uporedo i slika - ličnu patnju, bol - pre svega fizičku bol.\nKroz čitav zapis se provlači "proždrljiva" ljubav prema slikaru Dijegu Riveri, za koga je se dva puta udavala i koji je predstavljao centar njenog postojanja što se najsnažnije ogleda u sledećim rečima:\nNikada niko neće saznati koliko volim Dijega. Ne želim da ga išta povredi, da ga išta uznemirava i oduzima mu energiju koja mu je potrebna da bi živeo. Da bi živeo kako je njemu volja. Slikati, gledati, voleti, jesti, spavati, biti sam, biti okružen društvom, ali nikada ne bih volela da bude tužan. Kada bih imala zdravlje podarila bih mu ga u celosti, kada bih imala mladost celu bi je mogao uzeti. Nisam samo tvoja - majka-.\nPored opsesivne ljubavi prema Dijegu, Frida je imala afere - kako sa muškarcima, tako i sa ženama. No, Dijego je bio i ostao njen centar, i ..., ako je se dešavalo da mu prebacuje njegova neverstva, onda samo ona koja je smatrala njemu nedostojnim.\nRevolucionarna Frida se smehom i provokacijom nosila s predrasudama i suprotstavljala se nadmenošću drugih. I ona i Rivera su imali jevrejskog porekla u porodičnim stablima. Izdvojila bih deo koji opisuje hrabro poigravanje poreklom:\n"Ima li veće drskosti od onoga što su oni učinili: pri ulasku u jedan američki hotel, kada je u mnogima od njih bio zabranjen pristup Jevrejima, prijavili su se na recepciji (deset godina pre nego što je Laura Hobson, u romanu Džentlmenski sporazum, obelodanila ovaj oblik doskriminacije) kao bračni par Rivera, Mojsijeve vere? Zar ne govori dovoljno o njihovom smislu za šalu pristanak da večeraju sa čuvenim antisemitom Henrijem Fordom; razgovor su tom prilikom započeli pitanjem: "Gospodine Ford, da li je tačno da ste Vi Jevrejin?"..."\nSmrt je jedna od tema sa kojom se Frida detinjasto poigravala, dok je se iste istovremeno plašila, sve u zavisnosti od trenutka njenog duševnog stanja:\n" Smrt kojoj se toliko podsmevala, ali koje se i plašila, kraj za kojim je toliko žudela, ali mu se i hrabro opirala sada se nadvijaju nad njom. Malo je bilo umetnika hrabrih da ilustruju svoj odlazak, a još manje onih što su morali da se suočavaju sa smrću u tako dugom periodu. Frida je to najbolje objasnila: Ja nikada nisam slikala svoje snove. Slikala sam samo svoju vlastitu stvarnost."\nLeposava Milošević-Sibinović na samom kraju knjige, govori o Fridi kao ikoni meksičkog slikarstva:\n"Upoznavši delo Fride Kalo i meksički kult odlaska sa ovog sveta, manje se plašim smrti koju ona ismeva nazivajući je Zubata Prostakuša, Kicoškinja, Ćelava. Volela je panteističkom ljubavlju Majke Zemlje, na čudan način objedinila je čulno i spiritualno i ostavila večiti zračak nade: Drvo nade, ostani uspravno."\nNema ničeg vrednijeg od smeha i (prezira). Snaga se krije u smehu i napuštanju sebe, biti (okrutan) i lepršav. Tragedija je nešto najsmešnije što "čovek" ima ali sigurna sam da životinje, iako "pate", ne pokazuju svoju "muku" u otvorenim "pozorištima" niti u "zatvorenim" ("domovima"). I njihov bol je izvesniji nego ijedna slika koju bi čovek mogao zamisliti ili osetiti kao sliku bola.\nP.S.: Dnevnik Fride Kalo je poklon iz 2007-me: Merry Christmas, Love, Nina - 2007. Belgrade.\nTek sam skoro pronašla vremena za čitanje ... Tnx. Nina.\nivana23 08:51 18.06.2009\nniccolo 09:48 18.06.2009\nLep prikaz Fride, E.\nedi-va 19:32 18.06.2009\nMagdalena Karmen Frida Kalo i Kalderon, rodjena je 6. jula 1907. u Kojoakanu, selu na periferiji Sijudad Meksika. Bila je kci Matilde Kalderon i Gonsales, katolikinje rodjene u braku izmedju Spanjolke i Indijanca, i Giljerma Kaloa, fotografa, Jevrejina ciji su preci dosli iz Austrougarske i Nemacke. Kasnije je odlucila da svoj rodjendan slavi 7. jula.\nAlexDunja 11:26 18.06.2009\nodlican blog, edi:)\nfridina zivotna prica je zaista\nneponovljiva, njena energija\nhrabrost i lepota duha su fascinantni...\nali, ja nekako (smem li da kazem)\nne volim njene slike...\nda li je ta prenaglasenost bola,\nili naivnost u izrazu...\nne umem da objasnim, bas...\ndijegove, pak, su mi fenomenalne\nvracarac92 11:59 18.06.2009\nRe: odlican blog, edi:)\ncassiopeia 13:35 18.06.2009\nMeni je fascinantno kakav je to bio sudar dve jake ličnosti, dve energije.\nDopada mi se tvoja priča o njoj\nedi-va 19:46 18.06.2009\nNaravno da smes da kazes:)\nNe znam da li je bol prenaglasen, ali je sigurno fizichki ... bol.\nJa sam vise fascinirana njom kao takvom ... recimo - opsesivna, a nesebichna ljubav - kako to ide zajedno, kada na prvi pogled deluje nespojivo?\n1914. Frida Kalo boluje od decije paralize.\n1922. Upoznaje Riveru u vreme kada on radi mural za njenu skolu.\n1925. Kada se vracala iz skole autobusom, 17. septembra, dozivela je saobracajnu nesrecu: posledice su prelom karlice i kicmenog stuba, uz druge teske povrede. Pocinje da slika tokom perioda oporavka.\nedi-va 19:51 18.06.2009\nDa i to je fascinantno - isto deluje nespojivo.\n1929. Sest nedelja nakon svog dvadeset drugog rodjendana sklapa brak sa Dijegom.\nedi-va 19:58 18.06.2009\nAlexDunja 20:22 18.06.2009\nne trpim prenaglasavanja u umetnostima,\ntj. ne kapiram ih.\nzivot nije lak. nije.sta neko drugi treba da kaze?\nda li je kapiranje njenog bola\nedi-va 21:24 18.06.2009\nkoliko sam ja razumela, slike prenaglasenog bola su nastale ili u periodu oporavka posle saobracajne nesrece ili u tom poslednjem periodu kada je pisala dnevnik, gde je godinama bila vezana za krevet ... presadjivanje kostiju, operacije na kichmi (pet operacija samo u jednoj godini) ... ako samo pokusham da se zamislim u tu situaciju i pretpostavim kako li je to moralo biti muchno i iscrpljujuce i porazavajuce po zenu njenog mentalnog sklopa, onda se chudim da joj slike nisu bile jos vise deprimirajuce ... malo je recimo tamnih boja ... ili ajde da probam ovako: ja bih da sam vezana za krevet godinama, ili se vec ubila posle godinu dana ili bih slikala izrazito tamno - ako sad ti mene razumesh:))\najd' da ne tupim vise, evo tebi jedan Dijego:\ndebora 07:18 19.06.2009\nznam da jeste.znam to.ali,ne trpim prenaglasavanja u umetnostima,ako me razumes.tj. ne kapiram ih.podnosimo svi.zivot nije lak. nije.sta neko drugi treba da kaze?da li je kapiranje njenog bolaslucaj?\nNi ja ne razumem neke umetnike. I onda se zmu skoro uvredi, kako ne razumem dubinu umetnikovih osecanja predstavljenih namreskanom masom ulja na platnu, impresionistickim pokretima cetkice ili velikim glatkim povrsinama boje.\nPre neki dan sam ga pitala kako takav umetnik moze da predaje na fakultretu, sta studenti nauce od njega? I dobila dugacku kritiku dela, pricu o slojevitosti i emocijama. Koje ja i dalje nisam videla na slici.\nedi-va 10:54 19.06.2009\nKoje ja i dalje nisam videla na slici.\nNista to nije strasno ... sve je stvar ukusa i licne interpretacije. Nesto nas pomeri, a nesto drugo nas ostavi hladnima ili ravnodusnima, a moze da se desi da nam se ni malo ne dopada.\nDesice se sigurno, ili se vec desavalo, da ti nesto vidis sto zmu nikako ne vidi i ne razume ...\ndebora 13:12 19.06.2009\nma, razume... studirao slikarstvo...\nAlexDunja 13:26 19.06.2009\nako sad ti mene razumesh:))\nma razumem te, potpuno:)\nedi-va 13:55 19.06.2009\nma nisam mislila samo na slikarstvo - uopsteno, mora da postoji nesto sto ti kapiras, a on nikako da provali o chemu se radi:))))))\nSpiridon 13:50 18.06.2009\nedi-va 20:08 18.06.2009\nedi-va 12:01 19.06.2009\nE da, Spi ... hvala za ovo, volim rad tvoje asocijativne memorije.\nzeks92 07:24 19.06.2009\nJa nikada nisam slikala svoje snove. Slikala sam samo svoju vlastitu stvarnost."\nMilutin Milošević 09:35 19.06.2009\nŽena izvan zvog vremena.\nSjajan tekst, Edi\nedi-va 11:01 19.06.2009\nDa, i to me je fasciniralo. U kakvim vremenima je zivela tako kako je zivela ... slobodno i jedino zarobljeno od strane fizickog bola.\nRece mi jedan drugar skoro da je samo slobodan covek potpun. Znam, sirok je to pojam - sloboda, i niko nije potpuno slobodan ... uvek nas nesto manje ili vise okupira, vezuje, koci, zarobljava ili podredjuje.\nMilutin Milošević 11:55 19.06.2009\nslobodan covek potpun\nSasvim tačno. Nema cene za slobodu. Evo, ja se spremam da prestanem da svoju prodajem\nedi-va 11:58 19.06.2009\nBravo drugar, samo napred ... imas moju podrsku.\necce-florian 23:39 19.06.2009\nNema cene za slobodu\nMilutin Milošević 00:40 20.06.2009\nmariopan 19:11 20.06.2009\nSjajna prica o Fridi Kalo.\nOdusevljava me otkad znam za nju. Ta snaga kojom je odzivela svoj zivot, taj bol koji je prozivela, sve njene ljubavi i razocarenja i najzad, njena prava i jedina velika ljubav...sve to me ostavlja pomalo zapitanu. Sta je mogla da stvori jedna zena, u onom vremenu, tako bolesna, povremeno razocarana, na ivici smrti....zaista to je mogla samo velika zena, za sva vremena.\nPozdrav Anjale i preporuka\nedi-va 20:28 20.06.2009\nDa, pozdrav i od mene:)\nmargos 00:57 21.06.2009\nSve već rekoše:)\n... o tekstu i prikazu Fride Kalo. Izvrsno, zaista!! A ona je fascinantna, luda, magična i u svakom slučaju neponovljiva.\nedi-va 09:19 21.06.2009\nRe: Sve već rekoše:)


Suđenje za pokušaj ubistva Slobodana Vasiljevića – PRAVDA – ISTINA\n16/10/2020 16/10/2020 Zdenko\nSlaviša Jurešević i sedmorka optužena za pokušaj ubistva Slobodana Vasiljevića iz Vlasenice, pred lice pravde će u jednom postupku…\nTako su se danas i pojavili u Okružnom sudu u Istočnom Sarajevu, a prvi put oči u oči, nakon više od godinu dana susreli su se i Vasiljevićem koji je svjedočio.\n“Vi ste vidjeli i pokušaj advokata da minimizira taj slučaj kroz povrede, kroz neke smiješne pokušaje kakvo je bilo osvjetljenje, da li sam ih sve vidio da li nisam, ali dobro to je već nešto što sam ja očekivao. Ja ne tražim da se ti ljudi poubijaju, da se postreljaju, da se osude na doživotne kazne. Ja samo tražim da se osude u okviru zakona, a zakon je jasan. To je organizovana grupa, svi oni su povratnici u izvršenju krivičnih djela”, kaže Slobodan Vasiljević.\n“Ono što je indikativno oni svi pokušavaju sad da sklope sporazum o priznanju krivice, ali ja to svakako neću dozvoliti u toj mjeri u kojoj se ja budem pitao, a pitam se dosta. Tako da niko u moje ime ne može zaključivati nikakve sporazume koji neće zadovoljiti određeni minimum zatvorskih kazni koje su predviđene jer i sam taj sporazum ima neke svoje minumume ispod kojih se ne može i svakako toneću dozvoliti”, kaže Vasiljević.\nPACIJENTI SE OSTAVLJAJU DA UMRU AKO SE NE UKLAPAJU U KORONA KAMPANJU


U Sarajevu seminar o evropskim integracijama - Klix.ba\nU Sarajevu seminar o evropskim integracijama\n29.3.2006. u 11:30\nUčesnici seminara o evropskim integracijama za predstavnike zakonodavne i izvršne vlasti u organima i institucijama u BiH, koji se održava u Sarajevu, danas će razgovarati o temi „Život u EU – socijalni i ekonomski uticaj koji proizilazi iz priključenja“.\nIdeja Evrope, raznolikost kultura i tradicija zemalja članica, suverenitet i članstvo u EU, saradnja između zemalja članica i međusobno interesno povezivanje izvan formalnih institucija EU neke su od tema o kojima će biti riječi.\nIzmeđu ostalog, biće razgovarano i o ciljevima osnivanja i postojanja Unije i o socio-ekonomskim konsekvencama priključenja EU.\nTrodnevni seminar posvećen pripremama bh. visokih državnih službenika za pristup evropskim integracijama počeo je 27. marta, a završava se danas.\nOrganizator projekta obuke državnih službenika u BiH je Agencija za državnu službu BiH (ADSBiH), finansijer je Evropska komisija u BiH, a implementator Razvojni program Ujedinjenih naroda (UNDP).\nMagazin Gracija obilježava 10. godišnjicu rada\n23.04.2015. u 16:22\nStagnacija BiH u EU integracijama uzrok suspendovanja IPA fondova\n22.12.2013. u 12:24\nDW video dana: Integracija umjesto getoizacije Roma u Šutki\n07.11.2013. u 09:12\nU EU bojazan od zloupotrebe liberalizacije viznog režima u političke svrhe\n29.03.2006. u 11:54\nPeticija za izgradnju trga na platou bivše robne kuće "Sarajka"\n29.03.2006. u 11:16


Partizanov Zlatan - B92.net\nIzvor: B92, zvanièni sajt èetvrtak, 14.06.2018. | 14:30 Srbija\nPosle Jovana Kokira, predstavljamo vam buduæu nadu crno-belih levog beka Zlatana Šehoviæa.\n"Ja sam Zlatan Šehoviæ, roðen 8. avgusta 2000. u Beogradu, dete sam Partizana. Poèeo sam da treniram fudbal sa nepunih pet godina, da bih u Partizan došao sa devet, gde sam i dan danas. Za fudbal sam poèeo da se interesujem gledajuæi najveæe fudbalere tadašnjice na televiziji, kada sam i odluèio da napravim svoje prve fudbalske korake sa drugarima ispred zgrade na malom fudbalskom terenu. Od kada sam poèeo da treniram fudbal igram na istoj poziciji kao i danas. Drugi sportovi me nikada nisu posebno zanimali, jer mislim da se bavim najboljim sportom na svetu i nikada nisam razmiljao o tome.\nU Partizan sam došao sa devet godina kod trenera Milana Ristiæa sa kojim sam saraðivao i u prvom timu Teleoptika. U Partizanu sam prošao sve omladinske kategorija od predpetliæa pa do omladinaca, osvojio sam 3 titule sa petliæima, pionirima i kadetima i to je zaista najlepši period u mom životu. Sanjam titulu i u prvom timu.\nNajteže mi je bilo kada sam bio dva puta povreðen u mlaðim kategorijama zbog èega nisam mogao da treniram i pomognem saigraèima po dva ili tri meseca, ali to je iza mene. Hvala Bogu ne razmišljam o povredama, nego da najbolje što mogu odradim svoj zadatak, kako na terenu tako i van njega.\nOmiljeni igraè mi je Marselo, igraè Real Madrida. Igramo na istoj poziciji u timu tako da pokušavam što više da ga gledam i nauèim neke stvari od njega. Omiljen mi je zato što na poziciji kao što je levi bek obavlja i defanzivne i ofanzivne zadatke, ima sjajan centaršut i èitanje igre, a znamo da sve to zajedno je jako teško na ovoj poziciji, tako da mi je on najveæi idol.\nNajviše se družim i provodim vreme, naravno, sa Svetozarom Markoviæem i Jovanom Kokirom sa kojima sam zajedno prošao sve kategorije u omladinskoj školi. Najbolji smo drugari, najbolje se razumemo i na terenu i van njega, stalno smo zajedno. Slobodno vreme provodim gledajuæi neku fudbalsku utakmicu, jer i tako mogu mnogo da nauèim. Volim da proèitam neku preporuèenu knjigu. Odem i sa Kokirom i Svetom do grada, prošetamo negde, jer džabe ako imate slobodno vreme, a ne znate kako ili sa kim da ga iskoristite.\nIdem u Ugostiteljsko-turistièku školu u Beogradu, treæa sam godina. Prve dve godine sam išao redovno, ali zbog sve više obaveza u klubu sam morao da se prebacim na vanredno školovanje . Zahvalan sam profesorima i direktoru školu, jer su mi mnogo pomogli oko izostanaka i imali su razumevanja za mene.\nNe bih posebno izdvojio neke utakmice, ali najbolja mi je protiv Vojvodine prošle sezone kada sam postigao dva gola i poveo svoj tim do pobede. Ove polusezone u dresu Teleoptika sam postigao dva jako bitna gola protiv Novog Pazara za pobedu od 2:1 i protiv Radnièkog iz Kragujevca za nerešen rezultat 2:2 . To su neke utakmice koje bih izvojio, ali ima još puno puno dobrih i sjajnih utakmica.\nDa idem na pripreme prvi mi je javio trener omladinaca, a sada pomoænik u prvom timu trener Žarko Lazetiæ sa kojim sam saraðivao u omladincima. Prvo sam javio svojoj porodici. Oseæali smo se svi neverovatno, jer se za taj poziv trenira i radi sve ove godine, tako da sam jedva èekao da doðem na prozivku i da krenem sa treninzima. Prvi dani u prvom timu protekao je zaista fenomenalno.Stariji saigraèi su nas prihvatili kao da smo tu veæ nekoliko godina, a ne tri dana. Mnogo sam nauèio i u ova 3 dana, a posebmo mi je zadovoljstvo što mogu da treniram sa igraèima kao što su Saša Iliæ, Zoran Tošiæ, Vuliæeviæ, da ne nabrajam sada, svi su fenomenalni i kao igraèi i kao ljudi.\nZa mene je derbi najveæa i najlepša utakmica koja može da se igra. Igrao sam mnogo derbija u mlaðim kategorijama, a najviše æu pamtiti onaj kada smo pobedili 4:0, kao i derbi u kadetima kada smo za titulu pobedili 2:1. Sanjam da igram derbi u prvom timu pred punim stadionom i da naravno pobedimo .\nPre svega bi želeo da ostanem u Partizanu što duže i ostavim neki trag, da osvojim duplu krunu sa ovim klubom i da uðemo u Ligu šampiona, jer ovaj klub to zaslužuje i sigurno da su mu takve ambicije svake godine".\nFudbal èetvrtak 14.06. 11:35 Komentara: 5


Manager: Venan Hadžiselimović: HIFA ne prestaje s ulaganjima, nove investicije su u planu\nObjava: 14.6.2017 / 08:26\nHifa-Oil: Najbolji dobavljač za NATO snage u BiHHIFA OIL pomaže izgradnju dvorane Katoličke župe u JelahuHIFA OIL nastavlja pomagati socijalno ugrožene obitelji iz TešnjaHIFA OIL GRUPACIJA: LB.Profile na tržištu Srbije i Crne GoreUspjeh EURO STIL-a: Bosanski pelet i briket u marketima Bauhaus\nU poslu je prošao različite pozicije i faze. Od menadžera prodaje i marketinga u kompanijama UNICO FILTER i VF, preko generalnog direktora HIFA benzinskih pumpi, do danas na, najznačajnijoj i najozbiljnijoj poziciji - poziciji izvršnog direktora HIFA OIL.\nHIFA OIL je prisutna na 10 tržišta, od Austrije na sjeveru do Albanije na jugu. Teško je izdvojiti bilo koje od ovih tržišta jer su svi bitni, no želimo reći da su našim isporukama građene najvažnije trase autoputeva u Austriji, Sloveniji, Hrvatskoj, Bosni i Hercegovini i Kosovu, sa najznačajnijim svjetskim kompanijama. Također, naša snažna referenca je i činjenica da su nas NATO snage u Bosni i Hercegovini odabrale za dobavljača, kao i odnedavno Međunarodni aerodrom Sarajevo na kojem avionskim gorivima snabdijevamo već dvije aviokompanije - Turkish Airlines i Wizzair. Dakle, HIFA OIL je lider u prometu nafte i naftnih derivata u BiH, sa 20% udjela na domaćem tržištu bijelih naftnih derivata, a prva je i u distribuciji crnih derivate na domaćem i tržištima regije u oblasti asfaltgradnje u zemljama regije. Naša kompanija različitim gorivima snabdijeva oko 200 partnera u BiH.\nSvakako da se odmah pristupilo rješavanju terminala u segmentu modernizacije. Već sada možemo reći da smo ispoštovali sve ugovorne - kupoprodajne obaveze, i više od toga se očekuje u narednom periodu kada će Terminali dobiti novi izgled. Terminali su dobar preduvjet za osiguranje stabilnosti i kontinuiranog snabdijevanja tržišta. Kapacitet nadzemnih i podzemnih rezervoara „Terminal tečnih goriva Zenica“ je 12.840,00 m3. Kupovinom Terminala, HIFA OIL postala je kompanija za trgovinu i distribuciju nafte s najvećim privatnim terminalima u Bosni i Hercegovini, čime je tržišna pozicija ove kompanije znatno poboljšana. Također, osim jačanja konkurentskih prednosti tu je i sigurnost snabdijevanja tržišta naftom na duži rok. HIFA OIL je sada u poziciji da kao kompanija s najvećim privatnim terminalima u zemlji, bude pokretač razvoja cestovnog i željezničkog prometa. Također, na ovaj način HIFA OIL daje doprinos razvoju industrije Zenice i cijele Bosne i Hercegovine.\nOvom investicijom Euro – Metali dobivaju najkvalitetnije opremljen objekt na području Jugoistočne Europe kada je u pitanju ova branša. Najveći dio skladišta je robotiziran i automatiziran, te predstavlja posljednju riječ tehnologije. Tako Euro – Metali ulaze u jednu višu razinu poslovanja, koja im omogućava da budu "rame uz rame" s renomiranim europskim steel - centrima. Sa novih 7000 m2 najsuvremenijeg zatvorenog skladišnog prostora bit ćemo u prilici ponuditi kupcima višu razinu usluge. Također, nastavljen je snažan investicijski ciklus HIFA OIL Grupacije koji smo najavili početkom ove godine. Na taj način bliže smo ostvarenju naših strateških ciljeva preuzimanja liderskih pozicija u svim branšama u kojima smo prisutni.\nU svih osam kompanija Grupacije trenutno je zaposleno 257 ljudi, od čega je 42% visokoobrazovanih kadrova u menadžmentu firme HIFA OIL. Više od pola svih zaposlenih su u dobi između 26 - 35 godina starosti. Puno ulažemo u edukacije, koje se odvijaju planski i kontinuirano iz raznih oblasti poslovanja.


15. APRIL – DAN ARMIJE BOSNE I HERCEGOVINE – ❀ OŠ Ivan Goran Kovačić Gradačac\n15. APRIL – DAN ARMIJE BOSNE I HERCEGOVINE\nAzur Č. 14/04/2021\tDan Armije BiH\nBiH je proglasila svoju nezavisnost 1. marta 1992. godine i tako krenula putem samostalnosti. Zemlje članice Evropske unije su 6. aprila 1992. godine priznale Bosnu i Hercegovinu kao nezavisnu i suverenu državu.\nNažalost, u isto vrijeme oružani sukobi u pojedinim dijelovima Bosne i Hercegovine prerasli su u pravu agresiju i ratni požar, koji je prouzrokovao ogromne ljudske žrtve i patnje, kao i materijalna razaranja. Smrt je počela šaputati oko nas. Agresija je u svojim krvavim bojama počinjala.\nPrvog aprila 1992. predsjedništvo BiH proglasilo je neposrednu ratnu opasnost i osnovalo Glavni štab Teritorijalne Odbrane BiH. Teritorijalna odbrana BiH bila je nasljednik dotadašnje Teritorijalne Odbrane Socijalističke republike BiH.\nSljedeći dan, 9. aprila, Predsjedništvo BiH donijelo je odluku o ujedinjenju svih oružanih snaga na teritoriju BiH u Oružane snage BiH (OS BiH). Pod zapovjedništvo Oružanih snaga trebala se staviti Patriotska liga BiH, Zelene beretke, Teritorijalna Odbrana BiH, HVO i druge grupe otpora jugo-srpskoj agresiji. Tako je nastala Armija BiH 15. aprila 1992., ali je ona kasnije 4. jula 1992. nazvana Armija Republike Bosne i Hercegovine. Do tada je korišten stari naziv Tetitorijalna Odbrana BiH.\nNjeno osnivanje prije 27 godina bilo je odgovor na opsadno stanje u našoj državi, ali je za razliku od drugih oružanih snaga Armija BiH poprimila multietnički karakter. Izrasla je iz Patriotske lige, Zelenih beretki, Teritorijalnih Odbrana i drugih patriotskih jedinica. U toku rat bila je jedina legitimna vojna snaga na teritoriji BiH, te je najzaslužnija za odbranu BiH. Današnji datum jedan je od najznačajnijih u historiji BiH. Postojao je trenutak kada se jedna strana naoružavala, a drugoj je rečeno da rata neće biti. Bio je to trenutak kada su agresorske snage prelazile Drinu s ciljem progona, ubijanja i mučenja. Na drugoj strani rađalo se svjetlo. Golorukim, hrabrim momcima ukradena je budućnost, mladost i snovi.\nNjih su zamjenili puškama, rovovima i životima. Izašli su na ulice, linije i suprostavili se četvrtoj vojnoj sili na svijetu. Nije bajka niti naučna fantastika, jednostavno rađala se nada i rodila se Armija Republike BiH.\nTeški su dani za BiH bili oni od 1992. do 1995. jugo-srpski agresor okupirao je veći dio BiH i na hiljade nedužnih ljudi odbranu je platilo svojim životom.\nIz dana u dan kako se agresija razvijala Armija R BIH je jačala. U kratkom periodu od faze formiranja odbrane prešlo se u fazu oslobađanja zemlje. Ubrzo su počela i velika oslobađanja okupirane teritorije. Pa tako poput dječaka koji je izrastao u muškarca razvijala se i Armija R BiH. Ipak u trenutku kada je bila najjača, najopremljenija i sa najviše motiva branila svoju domovinu usljedio je prekid rata.\nTaman kada je stasala i sazrijela da porazi neprijatelja desio se Deytonski sporazum.\nVrhovni zapovjednik bio je predsjednik Republike Alija Izetbegović, a prvi zapovjednik Armije BiH bio je general Sefer Halilović. Što se tiče strukturnog uređenja armije, treba reći da je bila sastavljena od korpusa.\nKorpusi su bili formirani na regionalnom principu\nNajčešći simbol ARBiH bio je ljiljan, a grb iste je, ustvari, grb RBiH uz dodatak zlatnih mačeva i vojnih natpisa. Najveće odlikovanje je “Zlatni ljiljan”, koji se dobijao za efikasnost odrađivanja svrhe i cilja ARBiH, a svrha i cilj bili su upravo odbrana međunarodno priznate Republike Bosne i Hercegovine, od stranih i domaćih izdajnika.\nNakon Dejtonskog sporazuma, ARBiH je zajedno sa HVO-om formirala Vojsku Federacije BiH, da bi nakon reforme odbrane bila transformisana u “Bosanske rendžere”, jednu od tri pukovnije u okviru Oružanih snaga BiH.\nRat je bio obilježen žestokim napadima, prekomjernim i neselektivnim granatiranjem, etničkim čišćenjima, koncentracijskim logorima, masovnim pokoljima i silovanjima.\nDogađaji poput opsade Sarajeva, Bihaćkog džepa i genocida u Srebrenici, postali su simboli ovoga rata. Prema najnovijim izvještajima, u ratu je stradalo oko 100.000 – 110.000 osoba, a raseljeno je oko 2.2 milijuna, što ga čini najkrvavijim sukobom u Europi nakon završetka Drugog svjetskog rata.\nBilo je to vrijeme kada su fašističke snage ubijale BiH, ali je nisu ubile, kada je BiH gorila, ali nije izgorila.\nHistorija će jednom proučavati herojstvo nenaoružanog bosanskog vojnika i nesposobnost velike evropske vojne sile kakva je bila bivša JNA. Na današnji dan je hrabro podignut glas BiH i njenih naroda protiv fašizma i nepoštivanja drugog i drugačijeg, pa zahvaljujući tome danas imamo BiH.\nSvim domoljubima, svim našim učenicima, roditeljima i nastavnicima sretan 15. april,\nDAN ARMIJE BOSNE I HERCEGOVINE!\nPrevious Previous post: Čestitka direktorice škole, Džemile Hanić, povodom nastupajućeg mubarek mjeseca\nNext Next post: OBAVJEŠTENJE! Obavezni program predškolskog odgoja i obrazovanja na području TK počinje u ponedjeljak


City Awards 2014: Najbolja knjiga | CityMagazine\nGlasaj za najbolju knjigu:\nNajnormalniji čovek na svetu – Ivan Tokin • Glasovi: 464\nKlara i leksikon minimalnog života – Daniel Kovač • Glasovi: 237\nOvo nije veselo mesto – Vladimir Arsenijević • Glasovi: 303\nPrvaci sveta – Slavoljub Stanković • Glasovi: 125\nŽivotinjsko carstvo – David Albahari • Glasovi: 193\nPobednik u ovoj kategoriji dobija nagradu od 50.000 dinara. Predstavljamo vam nominovane u kategoriji Najbolja knjiga:\nNajnormalniji čovek na svetu – Ivan Tokin (Samizdat, 2014)\nČovek koga nije potrebno posebno predstavljati čitaocima City Magazina prošle godine je konačno objavio svoj književni debi. Najnormalniji čovek na svetu donosi priču o čoveku koji počinje ponovo u trenutku kada su mnogi, pa i on sam, digli ruke od njega i on baš tada sreće Pravnicu, koja može da mu ponudi izlazak iz rutine u koju je upao. Od predstavljanja romana na Sajmu knjiga, pa do danas Najnormalniji čovek na svetu doživeo je tri izdanja i našao se u užem izboru za NIN-ovu nagradu.\nKlara i leksikon minimalnog života – Daniel Kovač (Kontrast, 2014)\nKovač je svoj roman nazvao „romanom skulpturom“ jer je kako sam kaže njegov nastanak postupkom više ličio na vajanje nego li na pisanje. Za one koji ne znaju, Daniel Kovač je elektroinženjer, pisac i gitarista (Jarboli, Jesenji orkestar). Njegov roman Klara i leksikon minimalnog života ušao je u uži izbor ovogodišnje NIN-ove nagrade i nimalo ne čudi što je baš tako, naročito ako se uzme u obzir da je već svojim prvim romanom Logika reke, pruge i otpada (2002) svojevremeno ušao u najuži krug za istu nagradu. Ljubavna priča ispričana na posve neobičan, a način koji jezikom nastoji da dočara one zaljubljene, pune snažnih emocija, nepoverenja, predavanja, razočaranja, jednom rečju punih života – ni manje ni više od toga!\nOvo nije veselo mesto – Vladimir Arsenijević (Laguna, 2014)\nZbirka priča koja na jednom mestu objedinjuje priče o neobičnim ljudima iz različitih gradova sveta, Arsenijević je kroz šest pripovedaka pokušao da obuhvati veliko razdoblje od gotovo jednog veka. Smisao i glavna potka otkrivena je već u naslovu, dakle, svet, ma gde god da živite, tokom 20. veka nije odviše veselo mesto, ali ni vreme…Najmlađi dobitnik NIN-ove nagrade i jedan od najprevođenijih savremenih pisaca pokazuje svoj stvaralački dar u njegovoj punoj zrelosti, a čitaocu ostavlja da razmisli o tome kako je moguće da je život svuda nalik jedan drugome, samo su njegovi akteri nose druga imena i lica.\nPrvaci sveta – Slavoljub Stanković (Geopoetika, 2014)\nRoman o kojem se mnogo pričalo, da li zato što publika voli da se seća sportskih uspeha jedne najpre velike, a potom sve manje države, ili zato što ima nečeg stvarno posebnog u tome kad si deo nečega što je „prvo na svetu“ ostaje nam da se pitamo. Slavoljub Stanković ponavlja uspeh svojih prethodnih romana, uz izmene koje se tiču odabiru i pristupu samoj temi. Koristeći čuvenu radio emisiju „Vreme sporta i razonode“ kao dramski okvir, košarkaške utakmice iz ’70, ’78, ’90, i ’98. postaju ključni elementi oko kojih se pletu četiri gradske priče. Stanković je najbolji kada piše dijalog, tada briljira prikazujući mentalitet naroda koji su nekada živeli u državi koja se zvala Jugoslavija. Od vrha sporta do samog društvenog i državnog dna.\nSlavoljub Stanković - Prvaci sveta\nŽivotinjsko carstvo – David Albahari (Čarobna knjiga, 2014)\nU najužem izboru ovogodišnje 61. NIN-ove nagrade našao se i roman Životinjsko carstvo. Studija o najmračnijim čovekovim instinktima, trebalo je da dovede u pitanje verovanje da je na vrhu evolutivnog razvoja upravo on, svemoćno biće, skoro božanstvo – čovek. No, istorija i zdrav razum pokazuju mnogobrojne manjkavosti u toj teoriji. Albahari povezuje vremenski i mesno udaljene tačke – studentske proteste 1968. i Banjaluku sa poslednjom decenijom 20. veka i Torontom. Vršne tačke piščevog života postaju tesno utkane u ono što se zove siže romana, ipak, zahvaljujući stilskim tendencijama koje toliko liče na slavnog Tomasa Bernharda, roman će vas za kratko vreme uvući u svoje čeljusti, bez i najmanje namere da vas oslobodi iz Albaharijevog tunela reči.\nCity Awards 2014: Najbolji film city awards


Naslov: Johnny Depp najplaćeniji holivudski glumac 9/26/2010, 13:13\nJohnny Depp (Foto: ITN)Ukupna zarada Johnnyja Deppa je 60,7 miliona eura za ulogu Mada Hattera u 3D verziji filma Tima Burtona.\nDisneyjev film je zaradio ukupno milijardu dolara širom svijeta i tako učinio Deppa jedinim glumcem koji je glumio u dvama filmovima koji su zaradili milijardu dolara. Prvi film koji je dostigao ovu brojku je "Pirati s Kariba",\nDepp je također dobio više od 18 miliona eura za ulogu u filmu "Turist" u kojem je glumio zajedno sa Angelinom Jolie.\nProšle godine je Johnny Depp bio deseti na godišnjoj listi magazina "Forbes" najplaćenijih glumaca sa zaradom od 20,8 miliona eura. Četrdesetsedmogodišnji glumac trenutno snima novi nastavak filma "Pirati s Kariba".\nGlumac Ben Stiller je drugi na listi najplaćenijih glumaca sa zaradom od 46 miliona eura.\nNjegov film "Noć u muzeju 2" je doživio veliki uspjeh a zaradio je i oko 12 miliona eura za treći nastavak filma "Upoznajte Fockerove" u kojem također glumi i Robert De Niro.\nZvijezda Harry Pottera, Daniel Radcliffe, je također među deset najplaćenijih glumaca u 2010. godini. Njegova zarada od juna 2009. do jula 2010. iznosi 20 miliona eura.\nTop 10 najplaćenijih glumaca (milioni u eurima)\n1. Johnny Depp 60,7\n2. Ben Stiller 46,0\n3. Tom Hanks 36,6\n4. Adam Sandler 32,2\n5. Leonardo Di Caprio 22,5\n6. Daniel Redcliffe 20,1\n7. Robert Downey Jr. 17,6\n8. Tom Cruise 16,1\n9. Brad Pitt 16,1\n10. George Clooney 15,2


Moussaka | Balkanrock.com - Part 4\nJedan od retkih domaćih sastava čija se muzika može svrstati u instrumentalni surf-rok, Moussaka, ima novo EP izdanje simboličnog naziva "1111". Ono što je takođe specifično u vezi sa ovim bendom jeste činjenica da ova četvoročlana ekipa...\nMoussaka na Midnight Orient rođendanu u KC Gradu\nPoznatu kombinaciju kalifornijskog surf-rok zvuka i jugoslovenskih pop-folk hitova beoradskog benda Moussaka možemo opet čuti u Beogradu u petak 29. decembra, kada će nastupiti u Kulturnom Centru GRAD. Bend su prvobitno činila samo d...


Plenarna sjednica Foruma; Putin: Američka valuta - instrument pritiska (FOTO/VIDEO)\n07/06/2019 | 13:54 ⇒ 19:33 | Izvor: RTRS\nU Sankt Peterburgu održana je plenarna sjednica Međunarodnog ekonomskog foruma.\nPlenarna sjednica forumaFoto: RTRS\nPrisutnima se obratio predsjednik Rusije Vladimir Putin.\nUčesnicima su se obratili i predsjednik NR Kine Si Đinping, generalni sekretar UN Antonio Gutereš, predsjednik Bugarske Rumen Radev, predsjednik Vlade Јermenije Nikola Pašinjan, te predsjednik Vlade Slovačke Peter Pelegrini.\nRuski predsjednik izjavio je u obraćanju da je povjerenje prema dolaru u opadanju širom svijeta i da je neophodno revidirati njegovu ulogu, budući da je američka valuta postala instrument pritiska na cijeli svijet.\nPutin je ocijenio da je velika greška Amerikanaca što su sami sebi uništili svu prednost koju su stekli još od osnivanja aktuelnog finansijskog Bretonvudskog sistema.\n- Taj sistem je formiran još prije 75 godina. Potom je usaglašen i Јamajski valutni sistem, koji je dodatno potvrdio prioritet dolara u odnosu na druge svjetske valute. Međutim, tada nije riješen glavni problem, a to je da se postigne balans valutnih odnosa. U međuvremenu su se pojavili novi ekonomski centri, porasla je uloga regionalnih valuta i promijenio se balans snaga i interesa - ukazao je Putin.\n- Plan o razvoju Rusije ne može funkcionisati izvan globalnog konteksta, Putin.\nOn je rekao da se razvoj Rusije ne može graditi bez uzimanja u obzir unutrašnjeg, državnog i globalnog plana, zbog razmjera globalnog konteksta, istorije, kulture, kao i ljudskog i ekonomskog potencijala.\nPutin je rekao je da bi pokušaju SAD da izgura kineskog giganta Huavej sa svjetskog tržišta mogli biti prvi znak dolaska novog tehnološkog rata.\nPutin je zahvalio svim gostima na njihovom učešću i prijateljstvu prema Rusiji, za posvećenost zajedničkom radu i poslovnoj saradnji koja je uvijek zasnovana na pragmatizmu, razumijevanju zajedničkog interesa, kao i na međusobnom povjerenju, otvorenosti i jasnim stavovima, javio je TASS.\nPredsjednik Kine izjavio je da je ova zemlja spremna da dijeli svoje tehnologije sa svojim partnerima.\nKako je rekao, Kina će nastaviti da otvara pristup svom tržištu i stvara dobronamjernu atmosferu za konkurenciju.\n- Čvrsto ćemo se držati principa ekonomske globalizacije. Spremni smo da sa svim partnerima dijelimo svu našu tehnologiju - rekao je Si Đinping.\nPlenarnoj sjednici prisustvovali su i predsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović i predsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik.\nNakon plenarne sjednice, Cvijanovićeva će se sastati sa predstavnicima kompanije Zarubežnjeft.\nCvijanovićeva i Dodik obišli štandove učesnika Foruma


Klub poslanika SDS-SRS RS Inspektoratu Republike Srpske, između dvije sjednice NS RS\nPočetna > Klub poslanika SDS-SRS RS Inspektoratu Republike Srpske, između dvije sjednice NS RS\nKlub poslanika SDS-SRS RS postavio je između dvije sjednice 12. juna 2018. godine\nINSPEKTORAT REPUBLIKE SRPSKE\nInspekcija za hranu, Inspekcija za veterinarstvo\nDa li se primjenjuju odredbe člana 26. Zakona o hrani i člana 67. Zakona o veterinarstvu RS, u smislu zapošljavanja odgovornog lica za NASSR, dobru higijensku i dobru proizvođačku praksu od strane subjekata u poslovanju sa hranom u Republici Srpskoj?\nKoju stručnu spremu zahtijevaju nadležne inspekcije za pomenuto odgovorno lice u subjektima u poslovanju sa hranom?\nDatum: 27.06.2018. godine\nIzmeđu dvije sjednice Narodne skupštine Republike Srpske, dana 12.06.2018. godine, Klub poslanika SDS-SRS RS postavio je sljedeće poslaničko pitanje:\n„Da li se primjenjuju odredbe člana 26. Zakona o hrani i člana 67. Zakona o veterinarstvu RS, u smislu zapošljavanja odgovornog lica za NASSR, dobru higijensku i dobru proizvođačku praksu od strane subjekata u poslovanju sa hranom u Republici Srpskoj?\nKoju stručnu spremu zahtijevaju nadležne inspekcije za pomenuto odgovorno lice u subjektima u poslovanju sa hranom?“\nU skladu sa članom 82. Poslovnika o radu Vlade Republike Srpske („Službeni glasnik Republike Srpske“. broj: 10/09), a u vezi sa članom 263. i 264. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srpske („Službeni glasnik Republike Srpske“, broj: 31/11 i 34/17) dajemo sljedeći\nKada je u pitanju primjena odredbi člana 26. Zakona o hrani („Službeni glasnik Republike Srspke“, broj: 19/17), inspektori za hranu (republički i inspektori u jedinicama lokalne samouprave), prilikom vršenja inspekcijskih pregleda subjekata u poslovanju sa hranom kontrolišu higijenu objekata, kao i to da li se vrše ispitivanja hrane koja se priprema tj. obrađuje ili proizvodi u samom objektu, a u pogledu mikrobioloških kriterijuma. Inspektori kontrolišu da li se redovno uzimaju brisevi radnih površina, uređaja, opreme, pribora, radne odjeće i ruku zaposlenih koji imaju kontakt sa hranom. Riječ je o kontrolama inspekcijskog nadzora koje vrši Sektor inspekcije za hranu, a što se propisuje i HACCP sistemom.\nŠto se tiče primjene sistema HACCP, inspektori do sada nisu provjeravali da li su subjekti u poslovanju sa hranom uspostavili i da li provode sistem samokontrole, zasnovan na principima dobre proizvođačke prakse i dobre higijenske prakse, analize rizika i kritičnih kontrolnih tačaka – HACCP. Razlog zbog kojeg nije vršena kontrola sprovođenja ovog sistema je taj što su odredbe člana 26. stav 1. Zakona o hrani („Službeni glasnik Republike Srspke“, broj: 19/17) uopštene, te nije definisano ko može vršiti uvođenje sistema HACCP, niti ko vrši kontrolu lica koja uvode ovaj sistem.\nKada je u pitanju primjena odredbi člana 67. Zakona o veterinarstvu u Republici Srpskoj („Službeni glasnik Republike Srpske“, broj: 75/17), istim je propisano je da HASSP sistem samokontrole, sistem kojim se osigurava bezbjednost proizvoda koja je zasnovana na principima dobre proizvođačke i dobre higijenske prakse, analizi opasnosti i kritičnih kontrolnih tačaka u svim fazama proizvodnje, prerade, skladištenja i distribucije, dužni da uspostave i sprovode subjekti u poslovanju s hranom u svim fazama rada, te da su dužni da u radnom odnosu na neodređeno vrijeme imaju zaposleno lice koje je odgovorno za sprovođenje sistema. Objekti u kojima se obavlja veterinarska djelatnost moraju biti registrovani ili odobreni od strane Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske, a zahtjev za registraciju, odnosno odobravanje objekata za obavljanje djelatnosti podnosi se Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske sa propisanom dokumentacijom i nakon provedenog postupka, ako su ispunjeni propisani uslovi, ministar donosi rješenje o registraciji, odnosno odobravanju djelatnosti i objekat se upisuje u Registar objekata, odnosno Registar odobrenih objekata i dodjeljuje mu se veterinarski kontrolni broj. Zakonom o veterinarstvu u Republici Srpskoj („Službeni glasnik Republike Srpske“, broj: 75/17) propisano je da svi ranije registrovani, odnosno odobreni objekti podliježu postupku kategorizacije na osnovu operativnog Programa kategorizacije objekata u kojima se obavlja veterinarska djelatnost u Republici Srpskoj, a kako bi uskladili svoje poslovanje sa novim zahtjevima. Kategorizacija objekata predstavlja ocjenu svih objekata koji podliježu odobravanju u odnosu na njihovu usklađenost sa opštim i posebnim uslovima za higijenu hrane životinjskog porijekla i hrane za životinje u skladu sa ovim zakonom, te se sprovodi se u roku od dvije godine od dana donošenja Programa kategorizacije objekata u kojima se obavlja veterinarska djelatnost u Republici Srpskoj.\nNa osnovu prethodno navedenog, ističemo da veterinarska inspekcija nije uključena u postupak registracije i odobravanja objekata u kojima se vrši veterinarska djelatnost. U vršenju službenih kontrola veterinarski inspektori provjeravaju da li se subjekti u poslovanju sa hranom pridržavaju uslova i provode postupke neophodne za djelatnost koju obavljaju i za koju su registrovani, odnosno da li imaju odobrenje nadležnog ministarstva. Sam postupak kategorizacije još uvijek nije započet u Republici Srpskoj, te stoga nije ni moguće postupanje inspektora u smislu nalaganja mjera subjektima da ispune propisane posebne uslove dok se ne završi ocjena svih ranije odobrenih objekata.\nU vezi sa dijelom poslaničkog pitanja koje se odnosi na vrstu stručne spreme za odgovorno lice u subjektima u poslovanju sa hranom, obavještavamo da propisima u oblasti veterinarske inspekcije i propisima u oblasti inspekcije za hranu isto nije propisano.\nSource URL: https://narodnaskupstinars.net/?q=la/narodna-skupstina/poslanicka-pitanja-i-odgovori/klub-poslanika-sds-srs-rs-inspektoratu-republike-srpske-izme%C4%91u-dvije-sjednice-ns-rs


Jevremovac: Botanička bašta od 1874. godine – BeoWiki.com\nHome / Moj Beograd / Istorija / Jevremovac: Botanička bašta od 1874. godine\n24. januara 2018.\tIstorija, Moj Beograd, Priroda i parkovi Komentari su isključeni na Jevremovac: Botanička bašta od 1874. godine 834 Pregleda\nBotanička bašta, koja je deo Biološkog fakulteta Univerziteta u Beogradu, osnovana je 1874. godine odlukom Ministarstva prosvete Kraljevine Srbije.\nOsnovana je na predlog srpskog naučnika Josifa Pančića, koji je bio i njen prvi upravnik. Botanička bašta formirana je s objašnjenjem za potrebom „da se na malom prostoru sastavi flora one zemlje, čija se omladina ima tu botanici da uči i da pribere sve one eksotne biljke koje su potrebne da u bašti bude uglavnom predstavljena vegetacija celog sveta“.\nPrvobitno botanička bašta bila je smeštena na kraju nekadašnje Dunavske ulice, u blizini obale Dunava. Na ovom mestu nalazila se sve do1888. godine, kada je izlivanje reke potopilo većinu biljaka u bašti. Već naredne godine kralj Milan Obrenović poklonio je imanje Velikoj školi u Beogradu, u današnjoj Takovskoj ulici, za smeštanje nove botaničke bašte.\nUslov kralja prilikom ovog darivanja bio je da se bašta nazove Jevremovac, pošto je to zemljište nasledio od dede Jevrema. Naziv Jevremovac bašta je nosila sve do 1940. godine, kada je prestao da se upotrebljava, da bi od 1991. godine ovo ponovo bilo zvanično ime botaničke bašte.\nBotanička bašta „Jevremovac“, na svom prostoru od oko pet hektara, poseduje biljni fond od skoro hiljadu vrsta drveća, žbunja i zeljastih biljaka U okviru botaničke bašte nalaze se Institut za botaniku, biblioteka, herbarijum, Staklena bašta, kao i upravna zgrada, slušaonice i laboratorije.\nBiblioteka je jedna od najstarijih na ovim prostorima i sadrži oko 200 naučnih i stručnih časopisa i više od šest hiljada knjiga. Komplet od deset tomova „Flora Graeca“ predstavlja izuzetnu vrednost, jer je ova biblioteka jedna od retkih u svetu koja ih poseduje. Herbarijum, takođe, sadrži vrednu zbirku biljaka sa Balkanskog poluostrva, a i čitave Evrope. Ova zbirka biljaka, koje je Josif Pančić godinama sakupljao, prelazi u vlasništvo države 1860. godine.\nStaklena bašta ili Staklenik podignuta je 1892. godine i u to vreme je predstavljala jednu od najvećih i najlepših u ovom delu kontinenta. Na prostoru od 500 kvadratnih metara Staklene bašte gaji se više od hiljadu primeraka tropskih i suptropskih vrsta biljaka.\nNa predlog Zavoda za zaštitu prirode Srbije, Botanička bašta „Jevremovac“ je 1995. godine odlukom Skupštine Srbije proglašena za spomenik prirode. Ovom odlukom stavljena je pod poseban režim zaštite, pod kojim se nalazi i danas. Od 2004. godine u okviru ove bašte nalazi se i Japanski vrt.\nJapanski vrt odražava lepotu prirode insistirajući na njenoj jednostavnosti i harmoniji i nije simetričan. Osnovni elementi u japanskim vrtovima su kamen, voda i biljke. Kamen predstavlja sveti objekat u Japanu u kome, prema narodnom verovanju, prebivaju duhovi, dok tri kamena u grupi simbolizuju trijadu neba, zemlje i čoveka. Voda je simbol okeana i ukazuje na stalne promene u prirodi. Biljke u japanskim vrtovima ostvaruju kontakt sa realnošću, a svaka vrsta nosi određenu simboliku.\nBeograd Botanicka basta istorija vrt\t2018-01-24\nTags Beograd Botanicka basta istorija vrt\nDom Jevrema Grujića: Prvi beogradski spomenik kulture\nZgrada u Svetogorskoj ulici broj 17 sagrađena je 1896. za istaknutog srpskog političara, državnika i …


Zašto više ne postoje gigantske životinje | Nauka | Vesti i zanimljivosti\nZašto se džinovske vrste više ne šetaju Zemljom? Paleontolozi imaju nekoliko mogućih objašnjenja 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nPlanetom Zemljom nekada su šetale, letele i plivale ogromne životinje, međutim, danas ako izuzmemo plavog kita gotovo i da ne postoje životinje koje mogu da se mere sa praistorijskim vrstama.\nPaleontolozi nas često obaveštavaju o nalazima fosilizovanih kostiju životinja koje su nekada živele na našoj planeti i na osnovu kojih su došli do zaključaka o njihovim divovskim razmerama. U ovu grupu životinja su spadali moćni brahiosaurusi, pterosaurusi veličine aviona, strašni megalodon pa čak i armadiloi veličine automobila.\nAli danas na našoj planeti postoji samo nekoliko velikih vrsta životinja. Zbog čega je to tako?\nZubi i vazdušne kese čine bitnu razliku?\nPaleobiolog Greg Erikson sa Državnog univerziteta Floride u Talahasiju, tvrdi da je još od pronalaska prvih fosilizovanih ostataka životinja u 19. veku, naučnicima bilo poznato kako su našom planetom nekada hodali džinovi. Stoga ne čudi želja istraživača da objasne zašto su džinovi bili normalna pojava pre nekoliko miliona godina, dok danas to nije slučaj. Iako, niko sa sigurnošću ne može da utvrdi tačan razlog ove pojve, postoji nekoliko činjenica koje bi trebalo uzeti u razmatranje prema mišljenju Eriksona i njegovih kolega.\nOn tvrdi da bi nekoliko velikih razlika između dinosaurusa i najvećih sisara današnjice možda mogle ga objasne zašto su ogromne životinje nestale.\nNaime, dinosaurusi su bili uspešni lovci upravo zbog činjenice da su tokom života često menjali zube i to većim i snažnijim koji su im omogućavali da love veće obroke - zbog čega su im porasla tela. Za razliku od njih, prema tvrdnjama naučnika, današnji sisari to ne rade, jedina životinja danas koja menja zube neprestano je ajkula.\nSa druge strane, paleontolog Stiv Brusat sa Edinburgburškog Univeziteta dodaje da su dinosaurusi imali drugačije vazdušne kese koje su im omogućile da budu fleksibilni i lagani. Što im je pomagalo da postaju sve veći, baš kao i moderni oblakoderi koji rastu u visinu sa sve boljom unutrašnjom potporom.\nTakođe, bitna stvar koja razilkuje slonove od npr. dinosaurusa biljojeda je da su slonovi toplokrvna bića, dok su npr. brahiosaurusi najverovatnije bili hladnokvni. Drugim rečima kada bi slon danas bio gigantskih razmera njemu bi bile potrebne možda čak i 5 puta veće zalihe hrane, nego što je to bilo potrebno najvećem dinosaurusu. To je činilo veliko telo "manje skupim" u energetskom smislu.\nOgromno telo takođe zahteva idealno okruženje. U studiji iz 2016. godine, objavljenoj u časopisu PLOS One, autor članka Vermeij je zaključio da gigantizam uglavnom zavisi od dovoljno dostupnih resursa, kao što je u pitanju npr. dovoljno kiseonika, hrane i staništa da bi se razvilo zaista džinovsko stvorenje.\nOvo je prema mišljenu naučnika upravo odlika sredina iz perioda srednjeg trijasa - period kada se prvi put pojavljuju dinosaurusi. Iako životinjske vrste imaju tendenciju da postaju sve veće tokom generacija, potreban je dug vremenski period na evolucionoj lestvici da bi se dostigle džinovske razmere, rekao je Erikson.\nNaučnici se slažu da su događaji masovnih izumiranja imali tendenciju da zbrišu velika stvorenja, stoga je potrebno da prođe nekoliko desetina miliona godina da bi se pojavila nova vrsta sa ovakvim karakteristikama. "Trebalo je oko 25 miliona godina da prvi sisari dostignu težinu od jedne tone", dodao je Erikson.\nZa Vermeja, najsveobuhvatnije objašnjenje kada je u pitanju veličina ne podrazumeva ni pitanje fiziologije a ni pitanje okruženja, već je kako navodi najverovatnije za to zaslušena društvena struktura. "Evolucija organizovanog društvenog ponašanja, ne samo stada, već organizovanog lova kod sisara razvila je novi oblik dominacije", rekao je on.\nPrema njegovim rečima grupni lov relativno malih predatora čini i veliki plen ranjivim. Individualni gigantizam na kopnu je zamenjen gigantizmom na nivou grupe. Odnosno, manji pojedinci koji rade zajedno, predstavljaju efikasan način za očuvanje vrste.\nDruštvena organizacija takođe može pomoći da se objasni "izuzetak" modernog doba: U okeanu, najveće životinje koje su ikada živele i danas postoje a to su plavi kitovi. Život u moru, kako zaključuju naučnici, otežava komunikaciju na daljinu, usporavajući razvoj složenih lovačkih grupa. Što je dovelo do toga da na kopnu danas žive društveno organizovanije zajednice životinja kojima za opstanak nije potrebna veličina.\nPredatori veliki poput autobusa: Dinosaurusi - ubice, otkriveni su na britanskom ostrvu Vajt\nŽivotinje Izumrle vrste Masovno izumiranje gigantizam plavi kit Paleontologija Dinosaurusi


Novčana sredstva koja su prikupljena za Dobrilu…\nPosebnu zahvalnost dugujemo donatorima koji su se odazvali našem pozivu i uplatili novac za Dobrilu. Imali smo 47 uplata i sakupili tačno 140.950 RSD!\nAkciju prikupljanja novca za transport Dobrile smo pokrenuli 22.02.2019. godine, kada je postalo izvesno da je jedini način da se ona vrati u Srbiju avionski prevoz. Na isti način kao što smo 2013. godine uradili za „Uroša Nejakog“, beloglavog supa koji je uganuo nogu u Poljskoj i za koga smo, uz pomoć donatora, uspeli da prikupimo oko 1200 EUR i platimo avionsku kartu i ishodovanje potrebne dokumentacije. I sada smo zajedno sa vama hteli da na isti način vratimo pticu u zemlju. Turska avio kompanija je prepoznala našu akciju spašavanja Dobrile kao svoju dobru reklamu i preuzela troškove transporta ptice.\nNa taj način su nam ostala neutrošena sredstva koja ste VI dali za Dobrilu! Fondacija za zaštitu ptica grabljivica je neprofitna organizacija, koja prikuplja sredstva za rad na zaštiti ugroženih ptica grabljivica. Dobrila je mlada ptica i potrebna joj je naša podrška da se vrati u prirodu. Nadamo se da će, kada je pustimo u matično jato na Uvcu lako naći pravi put. Možda će joj, ipak, još zatrebati naša pomoć pre nego se snađe.\nPredlažemo da sredstva prikupljena za Dobrilu preusmerimo na kupovinu satelitskog odašiljača i time svima omogućimo da mogu da prate dalju sudbinu ptice kada bude puštena na slobodu. Takođe ćemo organizovati i zajednički izlet na Uvac, kako bi zainteresovani mogli da prisustvuju puštanju Dobrile, kada do toga dođe.\nNajbolji način da znamo šta se dešava sa Dobrilom i pomognemo joj ukoliko joj to zatreba je da joj stavimo satelitski odašiljač i budno je pratimo u realnom vremenu. Cena satelitskog odašiljača je 157.000 dinara, što smo sada u mogućnosti da platimo.\nUkoliko neko od donatora želi povraćaj svojih novčanih sredstava, može da nam se javi i biće mu vraćen novac. (- Kontakt… »)


BOGINJA POBJEDE ILI “ŠUMSKA BOGINJA” U LESKOVCU | Heritage Walks & Talks\nKada se nađete u Leskovcu, posjetite spomenički kompleks na brdu Hisar, jedinstvenog i svetski priznatog arhitekte Bogdana Bogdanovića.\nCentralna figura ove kompozicije je kenotaf nazvan Boginja pobjede, ili po Bogdanovićevim rečima “Šumska boginja”, konus koji se završava spiralama koje simbolišu krunu, dajući tako “kraljevsku počast” žrtvama strijeljanim za vrijeme II svetskog rata.\nPrevPrethodnoFARO KONVENCIJA POSVEĆENA OČUVANJU KULTURNOG NASLJEĐA


pink.rs | OTKRIVEN UBICA ADVOKATA OGNJANOVIĆA?! Reč je muškarcu koji je i sam bio na meti profesionalnih ubica!\nIstraga ubistva advokata Dragoslava Miše Ognjanovića (57) pri kraju je, a indicije do kojih je došla policija govore da je mogući počinilac S.S, koji se nedugo posle zločina i sam našao na meti profesionalnih ubica.\nPolicija je prikupila određen broj dokaza, a ostalo je da se sačekaju rezultati još nekih veštačenja. Kada sve to bude kompletirano, biće podneta i krivična prijava na kojoj će se naći konkretna imena najmanje dvoice osumnjičenih.\nPretpostavka je da je ubica do zgrade Oganjanovića došao na motoru, a da se posle likvidacije udaljio automobilom tamne boje. Dvotočkaša je vozila druga osoba, za koju se sumnja da je saučesnik.\nIndicije do kojih je došla policija govore da je mogući počinilac S.S, koji se nedugo posle zločina i sam našao na meti profesionalnih ubica, ali je preživeo napad. Navodno, motor je vozio njegov drug, inače rođeni brat jednog od vođa navijača Crvene zvezde.\nPolicija je uspela da otkrije i da su ubica i saučesnici koristili u pripremi i realizaciji zločina najmanje tri vozila - skuter i dva automobila, beogradskih i bosanskih registarskih oznaka. Utvrđeno je i da su tablice ukradene.


Starost na�e planete se procenjuje na oko 4,6 milijardi godina. Po svemu sudeći toliko iznosi i starost ostalih planeta, jer su nastale u verovatno istom periodu. Iako su astronomi stekli ogromna saznanja o Sunčevom sistemu, jo� nije dato konačno obja�njenje njegovog postanka.\nRazna tumačenja postanka Zemlje i planeta mogu se naći jo� u antičkim mitologijama. Prve naučne teorije su se pojavile polovinom 18. veka. Francuski prirodnjak Bifon izneo je u knjizi " Teorija o Zemlji" , 1749. godine, hipotezu da su planete nastale sudarom Sunca sa d�inovskom kometom. Godine 1755. nemački filozof Imanuel Kant postavio je " teoriju neba ", prema kojoj se Sunčev sistem formirao iz gigantskog oblaka pra�ine i gasa, u kojem su se čestice pod uticajem gravitacije, grupisale u jezgra. Daljnim privlačenjem čestica, od najvećeg jezgra je nastalo Sunce, a od manjih - planete.\nFrancuski matematičar Pjer Simon Laplas izneo je u knjizi " Sistem sveta " 1796. godine, hipotezu da je prvobitno postojala diskolika solarna maglina ogromne mase i temperature, koja se obrtala oko svoje ose. U toku milijardi godina oblina se zgru�njavala i hladila. Smanjivanje zapremine imalo je za posledicu povećanje brzine. Po zakonima mehanike postepeno su se formirali gasoviti delovi maglinaste mase u obliku prstenova. Daljim hlađenjem i sa�imanjem iz prstenastih masa su oblikovane planete, a od centralne mase - Sunce. Ostaci mase iz prstenova, grupisani oko planeta, formirali su mesece.\nLaplasova imaginativna slika sadr�avala je i ozbiljne slabosti pa su naučnici postavili i neke druge hipoteze. " Teorija plime ", koju je izneo engleski astronom D�ems D�ins 1901. godine, polazi od pretpostavke da je prvobitno postojalo samo Sunce. Zatim je neka druga i manja zvezda pro�la na maloj udaljenosti od Sunca, a njena gravitaciona sila je i�čupala iz Sunca cigaroliko " vlakno " mase. Kasnije su se iz centralnog dela ove mase formirale planete. Međutim, proračuni pokazuju da bi se u�arena Sunčeva masa pre rasprsila u kosmos, nego �to bi iz nje nastale planete.\nPrema jednoj drugoj teoriji, Sunce je u davnoj pro�losti imalo zvezdu blizanca ( dvojni sistem ). Kasnije je ona eksplodirala u supernovu. Novonastali Beli patuljak počeo je da se udaljava, razvlačeći oblak preostalih fragmenata. Iz njih su zatim, sra�ćivanjem, nastale planete. Međutim, proračuni pokazuju da je malo verovatno da bi u�arena masa eksplodirane zvezde mogla da formira planete, a pogotovo - mesece. Zanimljiva je i " planetezimalna teorija ", koju su, početkom 20. veka, sugerisali T. Cembrlen i F. Moulton. Ona polazi od pretpostavke da je jedna zvezda u pradavnoj pro�losti prosla pored Sunca i i�čupala iz njega veliku količinu mase i pokrenula je u spiralno kru�enje oko Sunca. Veći deo te gasovite mase se vratio ka Suncu, a ostatak u eliptičnoj putanji - kondenzovao se u male fragmente, planetezimale. U toku 20 miliona godina, veći fragmenti privukli su manje i tako su nastale planete i njihovi satelitski sistemi.\nU novije vreme naučnici su se vratili Kant-Laplasovoj teoriji ali u ne�to izmenjenom obliku. " Protoplanetna teorija " polazi od pretpostavke da je u dalekoj pro�losti oblak gasa i pra�ine - sličan onima koje astronomi danas kroz moćne teleskope posmatraju u dubini svemira - zapremao prostor koji danas zauzima Sunčev sistem. Rotiranje tog primordijalnog oblika bilo je propraćeno ogromnim turbulencijama, a sredi�nji deo se sa�imao mnogo br�e, pa se obrazovalo ogromno gusto protosunce. Lokalno kovitlaci u tom diskolikom vrtlogu stvorili su seriju malih diskova - protoplanete. Dalje sa�imanje izazvalo je u protozvezdi termonuklearnu reakciju - i zasijalo je Sunce. Potoplanete su zadobile sferičan oblik, koji su zadr�ali sve do danas.\nIako " protoplanetna teorija " ima najvise pristalica, ni ona nije prihvaćena kao konačna. O tome svedoči i nova " teorija slepljivanja ", čije razne varijante zastupaju astronomi Kejmron, Hojl, Sacman, Arenijus, Alven i More. Ona se oslanja na pretpostavku da su se čestice iz protosunčane magline privlačile pod dejstvom sopstvenih gravitacionih sila. Veoma sna�an " Sunčev vetar ", smatra se, jonizovao je ra�trkane čestice toliko da su počele da se slepljuju. Dalje se proces razvijao slično kao �to ga tumači " protoplnetna teorija ". Razume se broj zastupnika neke teorije ne mo�e biti merilo njene tačnosti: tajna postanka se i dalje ne mo�e smatrati odgonetnutom.\nProtoplanetna teorija: začeti slepljivanjem gasa i pra�ine formiraju se Sunce i planete\nOvde je ukratko obja�njena teorija o nastanku Sunčevog sistema. Za sada se smatra da ona vrlo dobro opisuje nastanak Sunčevog sistema iako je pronalaskom planeta koji kru�e oko nekih drugih zvezda otkriveno da se oni ne pona�aju po toj teoriji, ali se smatra da je to zbog gre�ke prilikom posmatranja a koja do sada nije otkrivena.\nOblak međuzvezdanog gasa i/ili pra�ine(tzv. Sunčeva maglina) se počeo uru�avati zbog poremećaja koji je najverovatnije prouzrokovala obli�nja eksplozija supernove.\nKako se oblak uru�avao u sredi�tu se počeo zgu�njavati i zagrejavati sve dok temperatura nije postala dovoljno visoka da pra�ina počinje isparavati. Ta početna faza je najverovatnije trajala manje od 100.000 godina.\nSredi�te se dovoljno zgusnulo da bi moglo postati protozvezda, a ostatak gasova lebdi i kru�i oko nje. Jedan, veći deo tog materijala i dalje pada u sredi�te i time povećava masu protozvezde, a drugi deo zbog centrifugalne sile ostaje da kru�i oko nje i formira rotirajući disk.\nPrva prekretnica. Ukoliko materijal koji kru�i oko sredi�ta postane na jednom svom delu nestabilan i počne se uru�avati nastaje jo� jedna zvezda. Tako nastaju binarne zvezde.\nMaterija je dovoljno hladna da se mogu metali, stene i led stvrdnuti i formirati male čestice.\nTe se čestice zatim međusobno sudaraju i tako stvaraju veće čestice. To se odvija sve dok te čestice ne dostignu veličinu manjih asteroida.\nUkoliko te čestice postanu toliko velike da bi imale dovoljno veliku vlastitu gravitaciju, počinju privlačiti manje čestice iz svoje okoline i time jo� vi�e rastu. Veličina do koje če narasti zavisi o udaljenosti od zvezde, gustine i sastava materijala koji se nalazi oko njih. To početno telo s gravitacijom zajedno sa oblakom gasa i pra�ine koji ga okru�uje se naziva protoplanetarna maglina.\nNakon pribli�no milion godina nakon početka stvaranja zvezde maglina koja je okru�uje je dovoljno hladna, a sunčev vetar koji proizvodi novoformirana zvezda dovoljno jak da oduvava sav preostali materijal u protoplanetarnoj maglini. Ako je protoplanetarna maglina dovoljno brzo narasla na dovoljno veliku veličinu njena gravitacija se uspeva suprotstaviti sunčevom vetru i ona uspeva zadr�ati gasove u okolini. Tako nastaju veliki gasoviti divovi kao �to su Jupiter, Saturn, Pluton i Neptun. Ukoliko to nije slučaj tada nastaju u pravilu manja stenovita ili ledena tela.\nZa sada je Sunčev sistem sastavljen samo od gasoviti divova i protoplanetarnih tela koja se i dalje sudaraju i postaju veća. Ta protoplanetarna tela su u stvari male stenovite planete Merkur, Venera, Zemlja i Mars koji se jo� uvek nisu do kraja formirali.\nNakon 10 do 100 miliona godina ostaje oko desetak planeta i time je Sunčev sistem formiran. Povr�ine planeta se i dalje mogu menjati zbog geolo�ke aktivnosti samih planeta.


Šarović: Što prije Dodik ode, biće bolje Republici Srpskoj\nPetak, 14.01.2022., 17:24 Petak, 14.01.2022., 17:21\nMilorad Dodik, a na šta smo i ukazivali, doveo je Republiku Srpsku u tešku situaciju, a očito i Srbiju, čiji predsjednik Aleksandar Vučić uz sve probleme i izazove koji stoje pred našom maticom mora da rješava krizu koju je Dodik zakuvao u BiH i ugrozio Srpsku i njene institucije – istakao je Mirko Šarović, predsjednik Srpske demokratske stranke komentarišući poruke sa sastanka predsjednika Vučića i Milorada Dodika u Beogradu.\n– Posljednjih mjeseci, a to smo činili i ranije, upozoravali smo Dodika da politika konflikta koju on provodi Republiku Srpsku vodi u ambis i da iz kriza koje se produkuju Republika Srpska izlazi sve slabija i sa sve više neprijatelja – ponovio je Šarović.\neuroskeptik Petak, 14.01.2022., 18:48 at 6:48 pm\nZadivljen sam količinom gluposti koje je ovaj čovjek izrekao u gore navedenom tekstu,šta je sve u stanju da izokrene zarad ličnih interesa.Pa gospodine Šaroviću,nije Dodik donio sporni zakon o negiranju genocida,nije prebacio poljoprivredno zemljište i šume pod nadležnost BiH,ne poziva Dodik na rat i ne prijeti nikome,ne zalaže se Dodik za ukidanje Republike Srpske već to sve dolazi od strane djela međunarodne zajednice i Sarajevske čaršije čiji ste i vi igrač.Sramota je što predstavljate se i koristite ime SDS-a,stranke koja je stvarala Republiku Srpsku,da bi danas dočekali da je vrh tog SDS-a u suradnji sa PDP-om hoće da preda Bakiru u ruke.Teško će se Republika Srpska očuvati od svih tih pritisaka kad vidimo šta pojedini nazovi Srbi pričaju,da li stvarno narod može da povjeruje u ove Šarovićeve i Borenovićeve nebuloze,ljudi ne morate uopšte slušati šta Dodik priča poslušajte šta Bakir kaže,šta pričaju u federaciji i sami onda donesite zaključak da li je rješenje svih problema Dodikov odlazak sa vlasti.


Stamatović: Vučić poklanja poljoprivredu lažnim investitorima - AgroSmart\nNa prodaju je 16.785 hektara zemljišta PKB-a na Paliluli, u Surčinu i Zrenjaninu, kao i stoka, objekti, oprema, rezervni delovi. Ponuđena je i imovina zavisnih društava – Ekolaba, Instituta PKB Agroekonomik i Veterinarske stanice PKB.\nPredsednik Inicijativnog odbora Zdrave Srbije Milan Stamatović danas je ocenio da vlast u Srbiji poljoprivredne resurse poklanja „lažnim investitorima“. Po njegovim rečima, koliko je predsedniku Srbije stalo do razvoja srpske poljoprivrede pokazuje i činjenica da beogradski PKB „poklanja lažnim svetskim, a našim navodnim investitorima, maskiranim u arapsku narodnu nošnju“.\nPodržavamo malinare koji zahtevaju ispunjenje obećanja, kojim je Vlada Srbije letos, milom i silom razbijala malinarske blokade puteva, i da bez odlaganja obezbedi obećanu isplatu isporučenog roda maline po akontnoj ceni od 125 dinara, sa tendencijom rasta do 160 dinara„, poručio je Stamatović u saopštenju.\nNa taj način bi, kako je naveo, bila sprečena „samovolja režimu bliskih hladnjačara koji iz godine u godinu pljačkaju desetine hiljada srpskih malinara“.\nOn je pozvao udruženja malinara da se, bez obzira na svoje političke simpatije, pridruže zahtevima malinara Zlatiborskog okruga i „zajedničkim snagama, odupru sistematskom uništavanju malinarske proizvodnje koje se sprovodi pod komandom predsednika Srbije Aleksandra Vučića“.\nSamatović kaže da je Vučić „na putu da u potpunosti uništi malinarstvo u Srbiji, čiji je godišnji izvoz od 250 do 300 miliona evra“.\n„Na sve molbe i zahteve malinari su od vlasti raspikuća dobijali odgovor da cenu maline, tobože, odredjuje tržište, kao da narod ne zna da odluku o ceni donosi isključivo grupa ‘naprednih’ švercera koja zaradjuje milione evra na grbači seljaka, tako što drastično snižava otkupnu cenu srpske maline i preprodaje jeftine maline iz uvoza kao domaće, po znatno većim cenama, na inostranom tržištu“, rekao je Stamatović.\nPotpredsednik Narodne stranke Miroslav Aleksić ocenio je da je način na koji je sprovedena privatizacija PKB, dokaz da vlast radi protiv interesa građana Srbije i da celu Srbiju stavlja na „doboš“.\nOn je ukazao da od poljoprivrede u Srbiji danas živi preko dva miliona ljudi i oni se oni nalaze na rubu egzistencije, jer je „država donela odluku da im je do fantomskih firmi iz UAE stalo više nego do ljudi koji od poljoprivrede žele pošteno da žive i zarađuju“.


Sindikat Univerziteta u Sarajevu nastavlja štrajk do daljnjeg! – Sindikat Univerziteta u Sarajevu\nSindikat Univerziteta u SarajevuVijestiSindikat Univerziteta u Sarajevu nastavlja štrajk do daljnjeg!\nSindikalne organizacije Fakulteta političkih nauka, Medicinskog fakulteta i Šumarskog fakulteta će od ponedjeljka prekinuti štrajk, ali ostaju bez ikakvih odstupanja od zahtjeva Sindikata Univerziteta u Sarajevu.\nCentralni odbor Sindikata Univerziteta u Sarajevu se zahvaljuje članovima sindikata ova tri fakulteta na dosadašnjoj podršci našim zajedničkim ciljevima.\nU skladu sa odlukom Centralnog odbora Sindikata Univerziteta u Sarajevu, obavještava se članstvo sindikata, studenti i javnost da se štrajk produžava na sljedećim fakultetima i akademijama:\nAkademija likovnih umjetnosti, Elektrotehnički fakultet, Fakultet za kriminalistiku, kriminologiju i sigurnosne studije, Fakultet zdravstvenih studija, Farmaceutski fakultet, Mašinski fakultet, Muzička akademija, Pedagoški fakultet, Poljoprivredno-prehrambeni fakultet i Veterinarski fakultet.\nNastavnici i saradnici, članovi Sindikata Univerziteta u Sarajevu, neće održavati nastavni procese do daljnjeg, sve dok se ne nastavi započeti dijalog Vlade Kantona Sarajevo i predstavnika Sindikata Univerziteta u Sarajevu od 07.02.2014. god.\nOdluka Centralnog odbora Sindikata Univerziteta u Sarajevu treba da bude objavljena na web strani, i da rukovodstva fakulteta i akademijama na kojima se štrajk odvija budu upoznati sa ovim zaključcima i da se javnim oglašavanjem upoznaju studenti i javnost.