Savetovalište - Erekcija.rs\nImate problem? Niste sigurni šta da radite? Javite nam se anonimno i postavite pitanje stručnim licima. Svake nedelje odgovaraćemo na po jedno pitanje posetilaca.\nVaša e-mail adresa neće biti objavljena, a ime koje koristite ne mora biti vaše puno ime i prezime. Sve je potpuno anonimno, a na vama je da odlučite šta od informacija želite da podelite sa nama. Što se tiče problema, i vašeg opšteg zdravstvenog stanja, budite detaljni i iskreni, jer jedino tako možete dobiti dobar odgovor.\nOdgovor koji dobijete ne može da zameni lekarski pregled i Vašeg lekara ili farmaceuta koje vam svakako preporučujemo da konsultujete pre nego što postupite po bilo kom pitanju.\nPišite nam na pitanja@erekcija.rs\n19 мишљења на „Savetovalište“\nVlado Knežević каже:\n18. јула 2019. у 18:01\nKoliko diuretici (yurinex 1 mg) i lekovi protiv aritmije (Amiodaron 200 mg) mogu uticati na erektilnu disfunkciju?\n11. априла 2021. у 01:09\nKako mogu da povratim staru erekciju? Cesto i nemam volju za seksom, a do pre 4 godine mogao sam po nekoliko puta na noc. Dali postoji neki savet da se vratim bar pola na staro?\nPijem lekpve za smirenje ali imam osecaj da. Se sve desilo od rodjena deteta pre 3 god. Mogu li nekim silama uma i tela da se ponovo zabavim sa zenom ali da ne traje kratko(uglavnom dozivim orgazam posle 7 do 8 min. I ako postoje i neke igre uloga ili bilo sta recite mi.\n21. јула 2019. у 15:44\nSvakog dana imam jake treninge i dosta posla, zbog toga sam dosta i umoran i imam mnogo problema sa potencijom. Imam 20god i svaki put kad probam sa devojkom, kad se pipkamo sve je u redu, cim se skinemo meni se skroz iskljucii i ne znam zasto. Zelim preporuku za jedan od ovih lekova koji bi bio najbolji za mene i da bude trenutno dejstvo?Hvala!\n3. августа 2019. у 10:23\nDa li lek ernafil nezeljeno utice na kvalitet i plodnost sperme?\n5. августа 2019. у 17:38\nKoristim: Co-amlessa 4/5/1,25\nDa li mogu da koristim Cialis 10 ili 20 s obzirom na to\nda sam Cialis 20 već koristio bez problema.\n16. септембра 2019. у 01:30\nPostovani. Sa 20 godina sam imao virus Zauski. Nekoliko dana posle toga pojavio se bilateralni orhitis i kako se bolest povukla, nakon nekog vremena smanjili su se testisi. Osim sto mi se od tada smanjila kolicina u ejakulatu, smanjio mi se i libido, a i vise nisam imao niti jutarnje erekcije, niti erekcije na vizuelno kao ranije, a cak i uz fizicku stimulaciju masturbacijom nisam imao niti dovoljnu cvrstinu niti je mogao odrzati. Pre same bolesti nisam imao seks, a posle bolesti svaki pokusaj seksa zavrsio se bezuspesno upravo zbog navedenog. Od bolesti proslo je 7 godina. Otisao sam kod jednog urologa koji me ubedjivao da je psihicke prirode, a ja sam ubedjen da nije. Odradio sam testosteron cak 3 puta ujutro i vrednosti su bile 17.5 ng/dl prvi put, 14.2 drugi put i 20.3 treci put, sto u referentnim vrednostima (nesto tipa od 8-30 ng/dl). Mogu li dobiti neki savet, preporuku i eventualno da li ste imali neko takvo iskustvo sa pacijentom?\n28. октобра 2019. у 15:06\nImam 54 godine i Imam sledecu situaciju. Imam paralelnu vezu. Jednu dosta dugu i tu nemam nikakvih seksualnih problema, sve funkconise super. Sa drugom zenom sam u tajnoj vezi oko godinu dana. Ona je atraktivnog izgleda, mislim da me iskreno voli, ali sa njom imam seksualnih problema. Cesto mi se desava da ne mogu sa njom da postignem erekciju iako se ona stvarno trudi. Pretpostavljam da je upitanju psihicki problem. Otezavajuca okolnost je sto su njih dve dobre prijateljice. Razmisljam da probam nesto od lekova (nikada nisam koristio) kao sto su viagra, potencijal i slicno.. Sta mislite o mom problemu i da li bi u ovoj situaciji nesto od toga pomoglo?\nTatjana Nastić Domazet каже:\n6. децембра 2019. у 13:34\nda li postoji mogućnost da na ponuđenu listu dodate lek Heaven, takođe tadalafil, kompanije ADOC\n12. децембра 2019. у 19:15\nPozdrav, nesto o mom problemu koji me muci par meseci… Od nedavno sam u vezi, posle nekog duzeg vremena, pre toga sam imao sve kratke veze i jednu veoma dugu (6god) sve je bilo u redu sto se tice odnosa… Medjutim cak i pre ove veze primetio sam da mi je nekako blaza erekcija, cak masturbacijom i ne uspevam da je uspostavim a dodje do ejakulacje dok je penis maltene na pola erekcije… U periodima kad sam bez cure, do pre 5meseci, dosta sam masturbirao, preterano, cak i na silu… Sa devojkom nemam problem da uspostavim erekciju, cim ona uzme stvar u svoje ruke, ali prilikom odnosa dodje brze do ejakulacije nego inace, a u tom momentu pred sam snosaj, kao da krece da pada erekcija, ali ne bas uvek… Posto mi je to dosta psihickom smislu stvorilo pritisak, jos pre same veze… U 2-3 navrata sam zbog treme i sigurnosti uzimao Bilive od 10mg i onda je sve kako treba, mislim da osecam efekte i po puna 4 dana, posle toga opet isto, kao da je vrh penisa nekako previse osetljiv i jednostavno brzo dodje do ejakulacije, to jedino nije slucaj kada mi cura masturbira, onda sve bude ok, kao nekada… Sada recimo sam, masturbacijom i video stimulacijom ne uspevam da uspostavim erekciju, dodje do 60% mozda i vec tada mogu da ejakuliram… Jutarnje erekcije i spontane pri popodnevnoj dremki i sl. imam gotovo bez izuzetaka, ne budu samo kada sam bas bio pod stresom ili ako previse popijem prilikom izlaska u grad… Inace aktivan sam dosta, redovno treniram, uzimam vitaminske i mineralne suplemente, u odlicnoj sam formi i kondiciji, ali pored ovoga imao sam ove godine dosta stresnih situacija i generalno osecam veliku napetost oko mnogo stvari, pa jos preko svega toga i ovo vezano za potenciju… Drugih tegoba nemam, da li ovo moze da ima veze sa prostatom, hormonima, venama i sl…?\nrudi rinaka каже:\n19. децембра 2019. у 18:34\nŠto se događa ( da li je moguce bez posljedica, smije li se ?) i kako funkcioniše ako, na primjer, uzmete pola ili četvrtinu tableta Spedra 200 ( ili vijagra 100 ili cijalis 20) . Da li to znači pola tablete Spedra 200; ima učinak tablete Spedra 100, ili četvrtina tablete Spedra 200 ima učinak tablete Spedra 50.?\n23. децембра 2019. у 21:14\nPostovani, imam pitanje za vas, imam 32 godine i problem, pre nekog vremena prestale su jutarnje erekcije, ne secam se kad mi se desila zadnji put ujutro kad se probudim, preko dana slabije mi se desava a i kad se desi ne traje dugo brzo opadne, bio sam kod urologa rezultati su mi u redu, testosteron je dobar, prepisao mi je terapiju vitaminima i fizicka aktivnost, nemam dijabetes zdrav sam, krvna slika je dobra, ne pusim, ne pijem, nisam gojazan.\nPostovani, imam 25 godina. Nekada tokom seksa, jednostavno se spusti, nekada ne, ali u poslednje vreme kako sve vise razmiljsam o tome, cesce mi se desava, predigre mi, sve ide kako treba i jednostavno kada je unutra izgubi cvrstinu i padne…\n27. фебруара 2020. у 16:37\nDa li postoji neki lek ili aditiv ili sta vec koji moze odloziti ejakulaciju?\nSrdjan Misic каже:\n31. марта 2020. у 23:19\nPostovani imam 52 godine,pre dve tri godine primetio sam da ne mogu da odrzim erekciju dugo, traje mozda do minut dva a onda kolaps. To je bilo povremeno ali sada stvarno cesto.Imam nocne i jutarnje erekcije ali kada krene odnos veoma brzo erekcija skroz oslabi. Nikada nisam pusio i pio.Povremeno popijem casu vina.krvna slika mi je ok.Znam da svi zivimo stresno i tesko se borimo protiv toga ali sada ovaj problem me je poprilicno dotukao.Sta dalje.\n7. јула 2020. у 13:57\nIma 25 godina i do pre godinu dana bio sam u relativno dugoj vezi tokom koje sam, u jednom periodu, imao problem što sam kratko trajao u krevetu, odnosno tek 2, 3 minuta (mada je erekcija bila čvrsta). Izašao sam potom iz te veze i započeo novu, tokom koje se pomenuti problem nije pojavljivao.\nPonekad se dešavalo da zbog nesigurnosti ili anksioznosti nisam sposoban da dobijem erekciju, ali to je bilo retko. Međutim, jednom mi devojka pomenula da mi često polni organ tokom seksa „oslabi“, da ona to primeti, ali da ne gubim potpuno erekciju. Pošto imam opsesivnokompulzivni poremećaj, napade anksioznosti, nesiguran sam u sebe (relativno kasno sam stupio u seksualne odnose), neracionalne strahove, stres i sl. ovo je samo produbilo problem i nikako ne uspevam da ga rešim.\nKada sam uspevao da se opustim, seks je bio kvalitetan, kao i moja erekcija. Međutim, pre nekih 2 meseca sam udario glavu jako, nakon čega sam ubedio sebe da je to ostavilo posledice na moju erekciju i da neću uspeti da je održim ili budem potpuno čvrst. U početku, dok nisam razmišljao o posledicama udarca, seks je bio dobar. Međutim, posle je sve krenulo nagore i stres me ne ostavlja na miru.\nKonstantno mi tokom seksa kroz um prolaze opsesivne misli, strahovi, pitanja da li sam tog trenutka potpuno čvrst ili ne. Sposoban sam da održim erekciju dovoljno da penetriram i imam seks sa devojkom, to nije problem. Problem je što ne uspevam da bude siguran da li je ta erekcija potpuno čvrsta ili ne. Stalna preispitivanja tokom i posle seksa prave mi muku.\nDa li sama činjenica da sam sposoban da dobijem i održim ne potpuno čvrstu erekciju (ali opet dovoljno da imam seks) upućuje na to da sam fizički zdrav, da udarac nije ostavio posledice na moj mozak? Da li je to sve samo posledica stresa?\n21. септембра 2020. у 20:26\nSvakog dana imam dosta posla,radim previse, zbog toga sam dosta i umoran i imam mnogo problema sa potencijom. Imam 29god i svaki put kad probam sa devojkom, kad se pipkamo sve je u redu, cim se skinemo meni se skroz iskljucii i ne znam zasto. Zelim preporuku za jedan od ovih lekova koji bi bio najbolji za mene i da bude trenutno dejstvo?Hvala! Mogu li dobiti savet za neki lek?\nMarko Manojlovic каже:\n28. септембра 2020. у 23:45\nOd kada sam krenuo da pijem lekove za potenciju imam jedan veoma cudan problem, erekcija mi je veoma tvrda i duga ali ukoliko me moja partnerka samo malo dodirne za testise ja odma ejakuliram. Sramota me je ici doktoru pa ne bih bas u slucaju da nije opasno.\n6. јануара 2021. у 20:02\nImam 28 godina imam problem tokom odnosa Mnogo brzo svršavam traje 2 do 5 minuta kako mogu resiti taj problem??\n18. јануара 2021. у 12:52\nPrexanil 5mg jednu dnevno i pola.nebilet 5mg redovna terapija…da li smem ernafil da uzmem uz terapiju za pritisak ili da prekocim terapiju kad pijem ernafil?hvala unapred


Pozdrav. Imala sam sa dečkom seks bez zaštite i svršio je u guzu, naravno posle toga sam se istuširala. Nakon sat ipo vremena smo opet imali seks ubacivao je malo u guzu pa u vaginu. Da li mogu da ostanem trudna?\nPozdrav. Decko i ja smo se treljali preko odece i on je svrsio u plantalone posle pet dana dobila sam ali nije bila obicna krv vise kao zgrusena krv,proslo je 4 dana od menstruacije i osecam da mi grudi oticu mnogo se plasim da nisam trudna da li moze neko da mi kaze kolike su sanse za to?\nImala sam nezaštićen odnos sa dečkom,i to po prvi put,nije svršio u mene po stomaku je,kasnilo mi je dve nedelje jelo mi se kiselo užas,mucnina me hvatala i tako to,juče sam primetila da mi ide krv ali da ima kao neki krvni ugrušak,pa može li značiti da sam trudna ?..


Zaslađivači ne ugrožavaju nivo šećera u krvi | Zaslađivači | Duh i telo\nPrema podacima Svetske zdravstvene organizacije, više od 346 miliona ljudi širom sveta ima dijabetes, pri čemu je češći dijabetes tipa 2. Saveti za ishranu ljudi sa dijabetesom u skladu su sa preporukama o zdravoj ishrani koje važe za najširu javnost. Međutim, najvažnije kod dijabetesa je ponovno uspostavljanje zdrave telesne težine, jer se time smanjuje rizik od visokog krvnog pritiska i bolesti kardiovaskularnog sistema.\nStudije pokazuju da upotreba niskokaloričnih zaslađivača može da pomogne osobama sa dijabetesom tipa 2 u kontroli telesne težine. Proizvodi kao što su bezalkoholna pića, jogurt, deserti i slatkiši sa niskokaloričnim zaslađivačima imaju ulogu u obezbeđivanju različitih kalorijskih vrednosti u okviru raznih kategorija hrane, čime se ljudima nudi veći izbor. Organizacije kao što su Američka asocijacija za borbu protiv dijabetesa i Britanska organizacija za borbu protiv dijabetesa ističu da proizvodi sa niskokaloričnim zaslađivačima mogu da pomognu kada se oseti potreba za nečim slatkim a da pritom ne ugrožavaju nivo šećera u krvi. Ovo je povezano sa savetima da se proverava celokupan sastav proizvoda da bi se utvrdilo da nema preostalih glikemijskih sastojaka, ali i da bi konzumenti bili svesni ukupne količine kalorija koje unose.\nU zdravstvenoj zajednici postoji opšta saglasnost da niskokalorični zaslađivači mogu da unaprede izbor hrane. Oni osobama sa dijabetesom nude uživanje u slatkom ukusu hrane i pića bez uticaja na nivo šećera u krvi.\nNiskokalorični zaslađivači pomažu osobama sa dijabetesom\nDr Ketrin Barnard je zdravstveni radnik i majka dva mala dečaka, Kola i Itana. Kol je oboleo od dijabetesa tipa 1 kada je imao tri godine.\nKol, koji danas ima deset godina, mora pažljivo da prati i reguliše hranu i pića koje konzumira i da vodi računa da dobija dovoljno insulina, pošto ga njegov organizam ne proizvodi.\nObeležavajući Svetski dan borbe protiv dijabetesa , 14. novembar, Ketrin i Kol su napravili ovaj video u saradnji sa Međunarodnom asocijacijom proizvođača i korisnika zaslađivača. Pogledajte ga da biste videli koja rešenja za hranu i piće sa niskokaloričnim zaslađivačima (aspartamom, stevijom, sukralozom itd) koriste kako bi lakše živeli sa dijebetesom.


[es] - Opet, potrebna sema pojacala...\nOpet, potrebna sema pojacala...\n[es] :: Elektronika :: Audio-elektronika :: Opet, potrebna sema pojacala...\nOpet, potrebna sema pojacala... 17.05.2009. u 21:20 - pre 148 meseci\nKao sto pise u temei potrebna mi je sema pojacala, ne tako bitno koje snage ali da je napajanje +-30V i ako moze jos da bude stereo. Hvala.\nRe: Opet, potrebna sema pojacala... 17.05.2009. u 22:16 - pre 148 meseci\nAko na ovom sajtu nisi nasao tebi odgovarajucu semu pojacala( u to NE MOGU da poverujem) evo ti desetak sajtova gde VEROVATNO ima neko pojacalo od 30 vati, naravno stereo. Ako ni tamo nema, onda to ljudska ruka jos nije naparavila.\nP.S. Ima jos mnooogo sajtova, ali me je mrzelo vise da ih trazim.\nRe: Opet, potrebna sema pojacala... 17.05.2009. u 23:00 - pre 148 meseci\nGde je covek pomenuo vate?\nRe: Opet, potrebna sema pojacala... 17.05.2009. u 23:11 - pre 148 meseci\nNigde, jos jednom +-30V. Mogu i ja naci od 30W koliko ih oces ali nikako da nadjem neko lepo sa +-30V.\nRe: Opet, potrebna sema pojacala... 18.05.2009. u 00:39 - pre 148 meseci\nProbaj http://bas.elitesecurity.org/techno.html to jako lepo radi i na +/-30V!\nRe: Opet, potrebna sema pojacala... 18.05.2009. u 21:13 - pre 148 meseci\nOK. Hvala, a jel moze jos neki predlog...\nRe: Opet, potrebna sema pojacala... 18.05.2009. u 21:26 - pre 148 meseci\nGde ćeš bolji predlog od 10XB-a. Ja ne znam da je neko nešto pravio od njega, a da nije bio zadovoljan kvalitetom. Doduše ja se malo patim sa Lead Pro predpojačalom za gitaru, ali tu je problem do mene, a ne do šeme. Evo ti još. Našao sam u nekoj knjizi.\nIMG_0769.jpg - 184.12k\nIMG_0771.jpg - 262.36k\nRegistrovani: 3 ( Shadowed, radarac66, BuzzLightyear )


Naučite da programirate Scratch | Nevenka Spalević\nISBN broj: 978-86-7991-406-4\nPregleda (30 dana / ukupno): 17 / 1546\nKome je posvećena ova knjiga?\nVerujemo da će ova knjiga biti korisna i nastavnicima informatike jer u njoj mogu naći mnoštvo primera koje smo koristili u nastavi.\nVećina primera iz ove knjige nalazi se u interaktivnom praktikumu „Programiranje u Skreču” koji se može naći na portalu https://petlja.org, i to u okviru materijala za podršku nastavi programiranja u osnovnoj školi. To omogućava da se onlajn proveri da li su tačni odgovori na pitanja i da se dobije uputstvo za rešavanje vežbi i malih programerskih glavolomki.\nČitalac u praktikumu ima i linkove za sve primere projekata, pa može da ih preuzme, iskoristi likove i skripte iz njih i napravi sopstvene remikse.


Foto: N.N. | "Stanje generala Mladića polako ide na bolje"\nSrna 10.04.2020 14:16\n"Dobili smo samo usmeno informaciju da nije kancerogeno. Ali, nemamo to još ni u kakvom dokumentu, kao što nismo dobili ni njegovu otpusnu listu iz bolnice", rekao je generalov sin Darko Mladić.\nDarko Mladić je rekao da u haškom zatvoru nema druženja, te da su tamo samo trojica - general Mladić, Radovan Karadžić i hrvatski general Milivoj Petković /bivši načelnik Glavnog štaba HVO tokom bošnjačko-hrvatskog sukoba/.\nŽalbeno vijeće Mehanizma za međunarodne krivične sudove /MMKS/ u Hagu, nasljednika Haškog tribunala, odlučilo je u martu ove godine da do daljeg odgodi usmeno izlaganje žalbi na presudu generalu Mladiću.


Bevanda: Odluka o smjenama SDA-ovih kadrova u skladu sa zakonom Visokoin.com\nBevanda: Odluka o smjenama SDA-ovih kadrova u skladu sa zakonom\nPredsjedavajući Vijeća ministara BiH Vjekoslav Bevanda izjavio je da je smjenjujući dva ministra i zamjenika ministra iz SDA postupio u skladu sa zakonom i da je legitimno pravo svakoga da se ljuti.\nBevanda kaže da odluku o smjenama ministra sigurnosti Sadika Ahmetovića, odbrane Muhameda Ibrahimovića i zamjenika ministra finansija i trezora Fuada Kasumovića donio u skladu sa zakonom i važećim propisima.\n“Legitimno je pravo svakoga da se ljuti ili da traži moju ostavku”, rekao je Bevanda za “Glas Srpske” odgovarajući na tvrdnje iz SDA da je smjenom ministara iz te stranke produbio političku krizu i da zato treba da podnese ostavku.\nPrema njegovim riječima, sasvim je logično da je poslije promjena u vladajućoj koaliciji u Federaciji BiH uslijedila rekonstrukcija Vijeća ministara zbog imenovanja novih ministara iz novoformirane većine.\nSmijenjeni ministar sigurnosti BiH Sadik Ahmetović zatražio je jučer od visokog predstavnika Valentina Inzka da zaustavi, kako je naveo, “pravno nasilje u BiH, dalje urušavanje demokratskog pravnog sistema i udaljavanje BiH sa puta evroatlantskih integracija”.\nOdluka o smjenama kadrova SDA u Vijeću ministara Bevanda je donio u ponedjeljak. Poslanici Predstavničkog doma trebalo bi da je potvrde na sjednici 5. jula.\nBevanda je odluku o smjenama donio na inicijativu lidera SDP-a Zlatka Lagumdžije, koji je 31. maja zatražio smjenu ministara iz SDA, jer nisu podržali budžet BiH za 2012. godinu.


Duple ikonice nakon premeštanja aplikacije na S... |Telenor ForUm\n7 odgovora Najnoviji odgovor dana 05.02.2018. 02.01 napisao/la je mdamnjanovic\nDuple ikonice nakon premeštanja aplikacije na SD karticu\nivanp84 04.02.2018. 13.13\nTelefon je Lenovo Vibe C. Nakon premeštanja aplikacija na sd karticu, neke aplikacije su se pojavile sa duplim ikonicama na glavnom ekranu. Svaki pokušaj uklanjanja duplih prečica je bio neuspešan, jedino moguće obrisati aplikaciju. Dečekirao sam da postavlja ikonu aplikacije u Google App Store -u, ali nije pomoglo nakon nove instalacije.\nSlika pokazuje kako to izgleda na primeru Viber -a.\nDa li postoji neki način da se to reši, ili aplikacija koja je u stanju da ukloni duple prečice ka aplikacijama?\n392 ljudi videlo\nTagovi: ništa (add) lenovo vibe c shortcut\nContent tagged with lenovo vibe c shortcut\n1. Re: Duple ikonice nakon premeštanja aplikacije na SD karticu\nmdamnjanovic 04.02.2018. 23.59 (kao odgovor na ivanp84)\nJesi probao da restartuješ telefon? Glup predlog ali dosta glupih i nelogičnih stvari može da reši\n2. Re: Duple ikonice nakon premeštanja aplikacije na SD karticu\nivanp84 05.02.2018. 00.12 (kao odgovor na mdamnjanovic)\nTako su se i pojavili duplikati isprva, a sada nakon nova dva restarta imam 4 ikonice, po 2 duplikata dva programa... Na netu nisam našao ništa pametno, osim reklame za launcher - e i kritike da se ne prebacuje na sd... bez veze skroz\n3. Re: Duple ikonice nakon premeštanja aplikacije na SD karticu\nmdamnjanovic 05.02.2018. 00.15 (kao odgovor na ivanp84)\ngo to the settings>apps> click on three dots and then click on show system > then search (lenovo launcher) in the search bar > click on it and go then clear data\nTako će da se restartuje Lenovo launcher.\n4. Re: Duple ikonice nakon premeštanja aplikacije na SD karticu\nivanp84 05.02.2018. 00.50 (kao odgovor na mdamnjanovic)\nMalo je različito, aplikacija se zove Launcher3, ali nakon brisanja podataka radi. Smandrljao je raspored i nakon restarta ne može da pozove sličice ikonica, već stavlja generičke Android sličice, ali ostalo radi i nema duplikata. Videću kasnije šta se tu zbiva, sada sam na poslu, međutim deluje da je to rešenje osnovnog problema. Hvala! Javiću kasnije da li je ostalo ok.\n5. Re: Duple ikonice nakon premeštanja aplikacije na SD karticu\nmdamnjanovic 05.02.2018. 01.10 (kao odgovor na ivanp84)\nDa, razlikuje se malo ipak od telefona do telefona ali bitno da si našao. Što se tiče drugog, novonastalog problema, nisam siguran da sam shvatio na šta misliš?\n6. Re: Duple ikonice nakon premeštanja aplikacije na SD karticu\nivanp84 05.02.2018. 01.57 (kao odgovor na mdamnjanovic)\nSada je sve ok! Trebalo mu je 10tak min da se presabere. Prve ikonice su bile android robotići npr. za VLC plejer android robot umesto one vlc ikonice, itd. Posle nekog vremena promenio je na prave ikonice. Hvala puno za rešenje problema!\n7. Re: Duple ikonice nakon premeštanja aplikacije na SD karticu\nmdamnjanovic 05.02.2018. 02.01 (kao odgovor na ivanp84)\nAha, jasno mi je sad\nDrago mi je da smo sve rešili\nRe: Lokacija aplikacija u Lenovo Vibe


Petrinjski Radio 05/11/2017 Mario Gršić\nU emisiji Zvona sv.Lovre u nedjelju 5.studenog možete čuti najvažnije vijesti iz Biskupije. Također, najavili smo događanja koja nas očekuju kroz tjedan koji je...\nU emisiji Zvona sv.Lovre u nedjelju 5.studenog možete čuti najvažnije vijesti iz Biskupije. Također, najavili smo događanja koja nas očekuju kroz tjedan koji je pred nama. Poslušajte redovitu rubriku đakona Vjekoslava Uvalića.


Falsifikovanje meda veliki problem u pčelarstvu - Agro saveti\nNaslovna Stočarstvo Falsifikovanje meda veliki problem u pčelarstvu\nOd početka pandemije cenu i potražnju meda, kako na domaćem, tako i na inostranim tržištima u velikoj meri je formirala novonastala situacija, pa je med postao znatno više tražen proizvod. Poznato je da je med tradicionalan lek protiv kašlja i upale grla, takođe je dobar i za poboljšanje krvne slike, ali i kao lek kod oboljenja organa za varenje. Med spada u jedan od najtraženijih, najlekovitijih i najhranjivijih prirodnih proizvoda na svetu. Osim svoje hranljive i dijetetske vrednosti, med je od davnina bio jedno od najuspešnijih terapeutskih sredstava.\nPrethodna godina sa aspekta proizvodnje meda nije bila tako loša, kaže Vojislav Teofilović sa Stare Planine. Na nedavno održanom sajmu meda, u Beogradu, okupio se veliki broj pčelara kako bi razmenio iskustva sa drugim proizvođačima i ujedno ponudio kupcima svoje ukusne i zdrave pčelinje proizvode.\nBagremova paša najneizvesnija\nU pčelarstvu postoje brojni izazovi počevši od vremenskih uslova, pa sve do bolesti u pčelinjim društvima. Temperaturne promene, nagli mrazevi i izmrzavanje bagrema, tokom februara prošle godine, a posle toga i suša koja je svima nanela nesagledive štete u proizvodnji, smanjili su prinos, što je bilo u direktnoj korelaciji sa višom cenom u maloprodaji. Naš sagovornik kaže da je veoma važno pratiti nove tehnologije i inovacije u samom procesu proizvodnje.\nFalsifikovanje meda veliki problem\nMed iz Srbije se dosta izvozi u zemlje zapadne Evrope. Međutim, u poslednjih nekoliko godina vodi se ozbiljna kampanja protiv onih koji falsifikuju med i kao proizvod sumljivog kvaliteta prodaju na tržištu. Potrošači nikako ne mogu da razaznaju pravi med od lažnog.\nU prodavnicama i na pijacama prodaju se velike količine meda lošeg kvaliteta, napravljenog od kukuruznog sirupa koji nema ukus i svojstva pravog meda. Ispred Saveza pčelarskih organizacija Srbije kažu da se već godinama traži od nadležnih organa da uvedu redovne kontrole i stroge kazne za sve koji prodaju falsifikovan med, ali su te kontrole i dalje neredovne, a kažnjeni se posle kratkog vremena ponovo vraćaju na tržište i stavljaju u promet isti artikal. Ukoliko mislite da je neki med lažan ili sumnjivog kvaliteta, sada svako može da prijavi lažni med elektronskim putem.\nPravi med ne može da košta 500 dinara\nJedan od načina za prepoznavanje lažnog meda mogu da budu i cene koje su niske. Ako kilogram meda u prodavnicama košta od 800-1000 dinara, ne može pravi med da se prodaje za 400 ili 500 dinara. Najpopularniji bagremov med, koji se kod nas i najčešće proizvodi, poskupeo je za 200 dinara i njegova cena sada iznosi 1000 dinara po kilogramu.\nPčelari kažu da je nekvalitetan med skoro kristalno providan, ali dodavanjem veštačkih boja lažni pčelari prevazilaze i ovaj problem, pa je bez laboratorijske analize nemoguće biti siguran da li je med koji jedemo stvarno med ili samo njegova kopija.\nJedini način prilikom kupovine da znate da li je med potpuno prirodan to je njegova sposobnost kristalizacije ili što bi naš narod rekao ušećerenost. Potrošači se savetuju da kupuju med koji nosi etiketu sa oznakom poljoprivrednog gazdinstva, a kako naš sagovornik kaže, svaki iole ozbiljan pčelar radi redovno analizu o ispravnosti meda kod Instituta za hranu koju može da vam da na uvid.\nSagovornik: Vojislav Teofilović- pčelar sa Stare Planine\nPrethodni tekstSadnja krompira: Ako sečete krtole – gušće sadite\nSledeći tekstStočari tvrde: Imlek plasirao neistinu o povećanju otkupne cene mleka


Petak, 12 Maj 2017\tAltervizija\t- Broj 1386\nOsnovni ili minimalni prihod za sve, danas uživa jednako ostrašćenu podršku i osporavanje, i to i na levici i na desnici, i po tome je on izuzetan, pa i intrigantan fenomen. Kako se ovaj fenomen može objasniti?\nNajlakše je objasniti podršku koju osnovni ili minimalni prihod ima na levici. Zahtev da svi ljudi imaju garantovan osnovni ili minimalni prihod, kao uslov za jednakost u šansi i dostojanstvu, tradicionalni je zahtev levice, pa je sasvim normalno da ga ona podržava i danas, kada su konačno stvoreni realni ekonomski uslovi za njegovo ostvarivanje.\nAli otkuda onda osporavanje ovog zahteva od strane dela levice. Bez ulaženja u detalje, onako sasvim generalno, može se reći da se ova osporavanja odnose na one oblike ostvarivanja ovog zahteva koje zagovara desnica, i to se naravno može razumeti, kao što se može razumeti i obrnuto, da se odgovarajuća osporavanja ovog zahteva od strane desnice odnose na one oblike njegovog ostvarivanja za koje se zalaže levica.\nNajintrigantnija ostaje podrška koju ovom zahtevu pruža današnja desnica. I to ne onaj njen manji, tradicionalni, konzervativni deo, koji je, zajedno sa socijalistima, to se danas često zaboravlja, ovom zahtevu podršku pružao od samog početka industrijskog kapitalizma pre dva veka, nego onaj njen najkrupniji i najmoćniji deo, koji se danas najčešće označava kao volstrit, dipstejt ili krupni kapital.\nPa ipak, iako je ova podrška nešto složenija, ni nju nije teško objasniti. U osnovi, reč je o jednoj vrsti preventivne akcije (kontrarevolucije), pomoću koje vladajući odnosno krupni kapital nastoji da ostvari svoja dva najznačajnija cilja, na ovom stupnju njegovog razvoja.\nPrvo, da prihvati deo zahteva za uvođenje osnovnog ili minimalnog prihoda za sve, koji je danas toliko nesporan i očigledan. I da na taj način spreči, ili makar ublaži, pobunu eksproprisanih i obespravljenih, koja bi inače bila verovatna i opasna.\nI drugo, da na taj način, istovremeno, pa makar i samo privremeno, prevaziđe aktuelnu krizu kapitalizma kao sistema. Koju je strahovito povećavanje unutrašnjih ekonomskih i socijalnih bi-polarizacija u poslednjih trideset godina dovelo do toga da ovaj sistem sada jede samog sebe. Jer ne obezbeđuje neophodnu tražnju. Pa ovu sada treba veštački proizvoditi i obezbeđivati. Putem unutrašnjeg i vanjskog nasilja. Ili, nešto konkretnije, putem faraonskih javnih radova, zidova i zabrana, kao i putem beskonačnih međunarodnih sukoba odnosno ratova. Pa i po cenu da pozni kapitalizam retardira u neki novi feudalizam. Breksitizam i trampizam su tek početak.\nOvime se dolazi i do onog najznačajnijeg, što kao vododelnica deli i odvaja levicu i desnicu. I kada se zalažu za uvođenje neke vrste osnovnog ili minimalnog prihoda za sve, naime, levica i desnica to čine iz sasvim suprotnih razloga. Levica kao prvi korak u prevazilaženju, desnica kao poslednje sredstvo za očuvanje kapitalizma kao sistema.\nNišta novo, neko bi rekao. Od kada je levice i desnice, to je tako. I jeste. Ali, uz jednu značajnu razliku. Kapitalizam kao istorijski sistem danas je na izmaku. U svojoj poznoj, pa i terminalnoj fazi. Pored ostalih, o tome uverljivo pišu i ekonomist Džeremi Rifkin i sociolog Imanuel Volerstin. Ova dvojica, kao i velik broj drugih najznačajnijih intelektualaca današnjice, svi ipak nisu na dvoru, hvala bogu, slažu se još i u tome, da se pojava nekog novog istorijskog sistema, boljeg, ali, moguće, i lošijeg od ovog odlazećeg, može očekivati negde oko 2050. Zbog toga se i borba koja se između levice i desnice danas vodi, uopšte, pa i oko osnovnog ili minimalnog prihoda za sve, najbolje može razumeti – kao deo ovog velikog istorijskog izbora.


Doskočićemo koroni! | Srpska dijaspora | Vesti iz dijaspore i o dijaspori\nNaslovna Dijaspora Nemacka Doskočićemo koroni!\nDoktor Slavoljub Milošević je u minhenskoj firmi Medigene AG potpredsednik i deo menadžmenta firme, a radi i kao rukovodilac sektora za inovacije i tehnologiju. Ovaj poznati molekularni imunolog i istraživač radio je na razvoju inovativnih terapija protiv tumora i različitih virusa. U vreme pandemije korona virusa radi i na istraživanju lekova za COVID-19, a za „Vesti“ kaže da je razvoj leka daleko komplikovaniji proces od razvoja vakcine, pa ne treba uskoro očekivati rezultate na tom polju.\nKoliko dugo će trajati korona i sve ono što je prati?\n-To niko ne može da proceni. Međutim, uzimajući u obzir rezultate nekoliko vakcina, koje se nalaze u završnoj fazi kliničkih ispitivanja u takozvanoj fazi 3, koja podrazumeva masovnu vakcinaciju dobrovoljaca, mislim da postoji realna šansa da u skorije vreme pandemija bude kontrolisana. To znači da bi vakcinacija mogla da ovu pandemiju svede na epidemiju. Drugim rečima, masovno širenje virusa u celokupnoj populaciji biće zaustavljeno, međutim hotspotovi tj. manji regioni, gde će virus još cirkulisati, ostaće i to iz dva razloga. Prvo, zato što je za masovnu vakcinaciju potrebna proizvodnja ogromne količine vakcina kao i komplikovana logistička podrška koja verovatno neće biti u tako kratkom roku moguća i drugo, zato što će jedan deo populacije uvek odbijati da bude vakcinisan. Prema najnovijim istraživanjima u Nemačkoj, oko 70 odsto ljudi hoće da primi vakcinu dok 30 procenata neće. Dakle, tih 30 odsto ljudi će i dalje širiti virus i korona će nastaviti da cirkuliše među njima.\nVakcina pre leka\nKako je moguće zaštititi se od virusa?\n– Postoje dva načina. Jedan je preventivna zaštita ljudi koji nisu inficirani kroz vakcinaciju i drugi je terapeutski, korišćenjem lekova koji mogu da kontrolišu virus u već inficiranim pacijentima i time i sam tok bolesti. Iako je imuni sistem mnogo komplikovanije kontrolisati, uzimajući u obzir da je funkcija našeg imunog sistema da nas štiti od različitih bolesti, ipak je lakše razviti vakcinu jer samo ubacivanje delova virusa u organizam izaziva i njegovu aktivaciju. Kao što je poznato, ta aktivacija vodi do stvaranja antitela u primaocu vakcine koja ga kasnije štite od moguće nove infekcije. U suštini da bismo razvili zaštitu protiv, na primer ovog korona virusa, treba napraviti nešto što liči na virus, ima komponente virusa, ali nije opasno za ljude i aktivira zaštitu, odnosno odbrambeni mehanizam u organizmu. Kao što je poznato, više vakcina koje izazivaju vrlo efikasnu zaštitu nalaze se u poslednjim fazama istraživanja i verovatno će u kratkom vremenu početi da se primenjuju, prvo na grupe sa rizikom, a kasnije i na opštu populaciju. Niko ne može da tvrdi kakva će vakcina biti i koliko će dugo davati zaštitu, ali na osnovu podataka i iskustva naučnika koji se bave ovom problematikom, može se zaključiti da će imunizacija trajati najmanje dve do tri godine. Ako omoguće zaštitu dve-tri godine, onda je to dovoljno vremena za prekidanje pandemije, i kao što je već rečeno, pandemija će biti lokalizovana na epidemijska žarišta. Znači, verovatno će se virus i dalje lokalno širiti ali će vakcina dati vremena da se kroz određeno vreme kontroliše.\nKoliko smo daleko od proizvodnje leka protiv virusa korona?\n– Vakcina će verovatno biti dostupna u sledećih nekoliko meseci. Ona je već pripremljena kod nekoliko proizvođača i napravljeni su ugovori o isporuci vakcine. Što se tiče lekova ili terapeutskih agenasa ili supstanci, to je daleko komplikovanije. Životni ciklus virusa se odvija unutar naših ćelija. Za proizvodnju novih virusnih čestica unutar naših ćelija, virus koristi proteine i sintetske mehanizme naših ćelija. Prema tome, da biste blokirali proizvodnju virusa pri tome ne oštećujući ćeliju, morate pronaći neki specifični deo koji je karakterističan samo za virus. Takvih delova je međutim veoma malo, a i kad postoje teško je naći lek koji će samo tu delovati. To je moguće, što nam pokazuje nova terapija protiv virusa side koji nije više virus od koga se umire i tretira se upravo terapijom koja blokira samo virusne proteine. Međutim, razvoj tog leka je trajao desetine godina. Iz tih razloga je pronalaženje jednog leka protiv virusa korone mnogo teže nego pronalaženje vakcine. Terapeutskih agenasa ili jednostavno rečeno terapeutskih lekova će biti, ali će njihov razvoj trajati mnogo duže.\nSvaki dan razvija nove tehnologije\nEpidemije bile smrtonosnije\nDa li je zaista moguće da o virusu korona ništa ili veoma malo znaju i ljudi iz struke?\n– Nije tačno da se malo zna o virusu korona. Ovo je prva pandemija korona virusa. Pre nje su bile dve epidemije. Prva u Guang-dong u Kini 2002. godine SARS-CoV1 virusom i druga MERS-Co u Saudijskoj Arabiji 2012. godine. Virusi u te dve epidemije su bili daleko smrtonosniji nego ovaj sadašnji virus korone. Epidemija u Kini je imala 10 odsto smrtnosti, a ona u Saudijskoj Arabiji imala je smrtnost od 30 posto. Oba ta virusa su bila manje infektivna nego ovaj danas, koji ima manju smrtnost ali mnogo veću infektivnost. Smrtnost od korone je 0,1 do 0,3 odsto po poslednjim podacima Svetske zdravstvene organizacije. Problem kod virusa korona je da čovek koji je inficiran, iako nema prve simptome, prenosi ga na druge ljude. O ovim virusima se prilično zna. Postojale su čak i naučne publikacije koje su ukazivale da može doći do pojave pandemije. Međutim, čak i izuzimajući prethodno znanje, od decembra od kad je počela pandemija svi su, počev od akademskih institucija, malih firmi do giganata farmaceutske industrije, uložili neviđene napore da istraže ovaj virus. Razlog je što su kompletni društveni sistemi zdravstveni, ekonomski čak i politički počeli da se destabilizuju. Svi pokušavaju da daju svoj doprinos. Nikad u istoriji toliki napor nije se koncentrisao na istraživanje jednog ne samo virusa, nego bilo kakvog izazivača bolesti.\nI vi ste radili na proizvodnji leka. Kakvi su rezultati?\n– Iako se moja firma ne bavi razvojem terapeutskih agenasa ili lekova kao ni vakcina protiv virusa, po početku pandemije i ja sam pokušao da dam svoj doprinos u borbi protiv pandemije koristeći iskustvo stečeno radeći sa drugim virusima. Naime, napisao sam projekat koji se trenutno nalazi u prekliničkoj fazi ispitivanja i čiji je cilj terapeutski tretman ljudi koji su inficirani virusom i razviju kritične simptome. To je terapeutski lek koji bi na siguran i jednostavan način mogao da blokira produkciju virusa u pacijentima i samim tim pomogao imunom sistemu u eliminaciji virusa i pozitivnom ishodu za pacijente. Vreme će pokazati da li će taj lek, u konkurenciji sa oko 600 drugih koji se trenutno razvijaju, naći svoje mesto u praktičnoj primeni.\nPosle osam godina u Helmholc centru prešli ste u firmu Medigene AG.\n– Ja sam suosnivač firme Trianta Immunotherapies koju je kupila firma Medigene AG. S obzirom na to da sam ja razvio veliki deo tehnologije kojom se danas bavi firma u kojoj radim, logično je bilo da pređem u Medigene AG. Trenutno sam njen potpredsednik zadužen za tehnologiju i inovacije. Vodim dva tima koji se bave inovacijama i robotikom.\nSmanjuju dozu virusa: Maske treba nositi preporučuje dr Milošević\nIma li mesta teorijama zavere kada je reč o virusu korona?\n– Ovaj virus se u odnosu na prethodne SARS-CoV viruse razlikuje prvenstveno u dve tačke. To je mesto za vezivanje za ljudsku ćeliju na vrhu takozvanog spajk proteina koje mu daje daleko efikasnije vezivanje za ćeliju nego bilo kog drugog korona virusa i jedno dodatno malo mesto unutar istog proteina koje mu omogućava daleko efikasniji ulazak u ćeliju i koji ostali korona virusi nemaju. To su esencijalne promene na tom virusu: poboljšano mesto za vezivanje za ćeliju i dodatno mesto da virus ubaci njegov genetski materijal u ćeliju. Odgovor na pitanje da li je virus genetski modifikovan ili ima prirodni izvor u životinjama dobićemo onda kada se pronađe virus koji je identičan sa ovim u nekoj životinji. To do danas nije slučaj. Pronađen je virus u životinjama koji je 96 odsto identičan virusu koji sada postoji, ali još nije pronađen 100 posto identičan virus koji bi potvrdio životinjsko poreklo. Drugo, ukoliko je Institut za virusologiju u Vuhanu radio sve po međunarodnim standardima, onda bi trebalo da dozvoli jednoj međunarodnoj nezavisnoj komisiji da pregleda laboratorijske knjige od nekoliko prethodnih godina i potvrdi isto. Tehnologije za modifikaciju virusa svakako postoje.\nMaska je dragocena\n– Mada svi znamo i u mnogim zemljama je zakonski propisano nošenje maski, ljudi su umorni od nošenja maski i često izbegavaju da ih nose ili ih stave ispod nosa. Moja poruka je da ljudi treba da nose maske čak i ako postoji mogućnost da se sa njima inficiraju, jer će doza virusa koju prime biti manja i tako će dati vremena imunom sistemu da veoma efikasno eliminiše virus bez pojave onih opasnih simptoma. Interesantno je da je u ovom drugom talasu u odnosu na broj inficiranih, manji broj ljudi koji je dolazio na intenzivnu negu nego ranije. Postavljalo se pitanje zašto je smanjen broj ljudi koji dolaze na intenzivnu negu? Prema mom mišljenju radi se o dozi virusa koji dobiju, jer na početku nisu uopšte nosili maske pa su lako mogli da prenose viruse oko sebe kao i da prime veliku količinu virusa prilikom infekcije. Sada ljudi uglavnom nose maske i doza koju prime i budu inficirani je mnogo manja. To imunom sistemu daje više vremena da eliminiše tu inicijalnu infekciju bez pojave opasnih simptoma – kaže dr Milošević.\nUvek rado sa zemljacima: Na jednom od prijema u Generalnom konzulatu Srbije u Minhenu\nKruševljanin osvojio Nemačku\nDr Slavoljub Milošević je rođen 1969. godine u Kruševcu. Posle završene gimnazije upisao je studije molekularne biologije i fiziologije na Beogradskom univerzitetu. Tri godine je proveo na daljem naučnom usavršavanju na „Ludvig-Maksimilijan“ univerzitetu u Minhenu gde je doktorirao sa najvećom ocenom (magna cum laude). Zatim se zaposlio u Helmholc centru gde je radio osam godina i formirao svoju nezavisnu naučnu grupu koja se bavila istraživanjima u oblasti imunologije. Takođe je radio je u Institutu za imunologiju na Charite univerzitetu u Berlinu. Formirao je svoj istraživački tim koji je dve i po godine vodio u Inovacionom centru za biotehnologiju u Minhenu.\nNjegov rad je vodio do razvoja prvi put patentirane metode u terapiji protiv tumora. Sa projektom čiji je cilj bio lečenje pacijenata obolelih od leukemije i autoimunih bolesti inovativnom terapijom antitelima, 2010. godine je dobio prestižnu EXIST nagradu nemačkog Ministarstva za ekonomiju i tehnologiju. Godine 2013. dobio je jednu od najkompetentnijih nemačkih nagrada bavarskog Ministarstva za ekonomiju, infrastrukturu, transport i tehnologiju. Oženjen je, i otac troje dece.\nЧланак Doskočićemo koroni! се појављује прво на Vesti online.


Home / Ribolov / Kapitalci na otvaranju nove ribolovne sezone\nKapitalci na otvaranju nove ribolovne sezone\nObjavio PV , 18.04.2014.\nAko se po jutru dan poznaje, mnogobrojne zaljubljenike u ribolov u Pirotu očekuje dobra sezona, s obzirom da je ovogodišnja sezona “otvorena” kapitalnim ulovima na Zavojskom jezeru, ali i na reci Bistrici nedaleko od centra grada.Po rečima Radivoja Antića, iz Kluba sportskih ribolovaca “Tajm”, koji je i vlasnik istoimene radnje sa ribolovačkim priborom, od samog početka ribolovne sezone, uprkos lošem vremenu, riba počinje da radi na većini ribolovnih voda.\n-Na osnovu informacija koje svakodnevno dobijamo od ogromnog broja mušterija-ribolovaca, ali i na osnovu sopstvenog iskustva s obzirom da sam i sam strastven ribolovac, mogu reći da se na rekama Visočici, Temštici i Jermi “javlja” pastrmka uglavnom na mušicu i na leptire, po jedna, dve, tri u proseku. Što se tiče Zavojskog jezera, oko brane i Belskog mosta javljaju se klenovi od 150 do 400 grama i bodorka čiji se ulovi kreću od 15 do 20 komada-kaže Antić.\nVeć na startu sezone zabeleženi su i prvi kapitalni ulovi i to soma na Zavojskom jezeru i to težine oko 40 kilograma, a i ulovi štuke na reci Bistrici od oko 3.5 kilograma.\n-Loše vreme ovih dana će malo poremetiti situaciju jer će nakon što se vreme stabilizuje, trebati da prođe pet do šest dana da riba počne normalno da radi-zaključuje Antić.\nSoma kapitalca na Zavojskom jezeru upecao je Piroćanac Dejan Vidanović, dok je pravi majstor za lov štuke na Bistrici postao Predrag Potić, koji je za samo jedan dan na Bistrici uhvatio tri štuke, od kojih je najveća bila teška 3.4 kilograma i dugačka oko 85 centimetara.\nPogledajte i prilog Televizije Pirot o somu kapitalcu na Zavojskom jezeru.\n← Previous Story Porodica ključna za uspeh u svakom poslu\nNext Story → Klen kapitalac na Bistrici


E-SMARTSYS - PARTNERI\nVodjeni ciljem da na što bolji način ispunimo zahteve naših klijenata i izadjemo u susret svim njihovim potrebama, sklopili smo partnerstva sa brojnim preduzećima, renomiranim proizvodjačima i provajderima usluga u oblasti informacionih tehnologija.\nKroz saradnju sa partnerima, planirali smo i usmerili naše poslovanje na način koji nam je omogućio da steknemo i održavamo superioran nivo stručnosti. Obezbedili smo neophodne resurse, obuku, softver, alate i pristup mnogim drugim pogodnostima kao i neophodnu podršku za pružanje uspešnih rešenja i stvaranje čvrstih odnosa sa našim korisnicima, zasnovanih na obostranom poverenju.\nKompanija MICROSOFT je osnovana 1975. godine i od tada je lider u informacionom talasu koj je doneo mnogo novih mogućnosti, pogodnosti i vrednosti. Tokom protekle tri decenije Microsoft, kao najveći svetski proizvodjač softvera, kreira proizvode, usluge i rešenja sa ciljem da pomogne ljudima da komuniciraju, rade i zabavljaju se. Osnovne karakteristike po kojima su širom sveta poznati Microsoftovi proizvodi su kreativnost, inovativnost i korisnost.\nGemalto je svetski lider u oblasti elektronskih pasoša i ličnih karata, autentifikacionih uređaja za online zaštitu, smart kreditnih/debitnih i beskontaktnih kartica za plaćanje, kao i u oblasti pretplatničkih identifikacionih modula (SIM) i univerzalnih kartica sa integrisanim kolima (UICC) za mobilne telefone. U 2010 Gemalto je imao godišnji prihod od 1,9 milijardi eura i preko 10.000 zaposlenih u 87 predstavništava i centara za istraživanje i razvoj u 45 zemalja.\nKompanija Canon Inc. je svetski inovator i pružalac grafičkih rešenja sa sedištem u Japanu.\nPreko 50 godina CANON svojim potrošačima obezbeđuje profesionalne grafičke proizvode uključujući i vodeću fotografsku opremu, štampače, skenere i dvoglede, kao i savremene uređaje na polju digitalnih i SLR kamera. Osim toga, u poslednje vreme CANON dosta pažnje posvećuje razvoju poslovnih rešenja te na tom polju nudi ogroman izbor rešenja za štampanje i upravljanje dokumentima za mala i srednja preduzeća, velike korporacije i uprave.\nSUPERMICRO je kompanija koja nije dovoljno poznata u našoj javnosti, ali jeste u svetskoj IT industriji. Gotovo da ne postoji deo sveta u kojem se nije našao neki od proizvoda kompanije. SuperMicro proizvodi su našli svoje mesto u strukturama poput NASDAQ-a , NASA-e , IBM-a i Fujitsu Siemens-a. Osnova za saradnju je prvenstveno u segmentu Intel serverskih platformi u kojoj su se SuperMicro serveri pokazali kao kvalitetni i pouzdani.\nFujitsu je vodeći japanski brand u informacijskim i komunikacijskim tehnologijama (ICT) kompanija koja nudi celi niz tehnoloških proizvoda, rešenja i usluga. Oko 170.000 ljudi iz Fujitsu daje podršku klijentima u više od 100 zemalja. Mi koristimo naše iskustvo i moć ICT oblikujemo budućnost društva s našim klijentima.\nKada se kaže Citrix, misli se na virtuelizaciju, umrežavanje, kolaboraciju, Cloud i mnoge druge tehnologije, ali to ne treba da interesuje vaše korisnike. Njih interesuju servisi i uz pomoć Citrix tehnologija te servise im možete ponuditi na svakom mestu i svakom uređaju. Preko 230000 kompanija koristi Citrixtehnologije u svakodnevnom poslovanju. Preko 100 miliona virtuelnih desktop računara svakodnevno su radno mesto ljudi u preko 100 zemalja širom Sveta. 75% korisnika interneta svesno ili ne svakodnevno koriste neki od Citrix proizvoda.\nOd osnivanja 1995. godine, kompanija Bluebird Soft Inc. se neprekidno razvijala sa svojim partnerima kao vodeći snabdevač mobilnih računara. Redovan razvoj inovativnih proizvoda čije se karakteristike podudaraju sa stalno rastućim zahtevima korisnika,glavni je razlog za uspeh ove kompanije na tržištu.\nNET uređaji pružaju visoke perfomanse u mrežnim okruženjima i optimizovani su za bezbedne real-time komunikacije u objedinjenim komunikacijama (UC), SIP Trunking,\nenterprise mobility i IP-baziranim multi-servisnim mrežama. Kao sveobuhvatno rešenje IP telefonije, naši uređaji omogućavaju javnim i privatnim mrežnim operatorima da utiču na uštedu i funkcionalne prednosti objedinjenih poruka (UM) i objedinjenih komunikacija (UC).\nAs a Microsoft Gold Certified Partner and ISV based in Hamburg (Germany), Layer2 is one of the leading providers of Microsoft SharePoint and Office 365 apps in Europe with a major focus on Data Integration, Collaborative Knowledge Management and Social Networking. Layer2 has also been known as a reliable partner to customers in Central Europe, offering additional consulting and services in the fields of SharePoint, .NET programming and IT infrastructure for more than 20 years. With current E-Smart Systems market position and mutual expertise it was natural join forces and provide one stop shop for all of our customers in Serbia.\nKompanija SAP je osnovana 1972 godine u Waldorfu, Nemačka, i od tada je potvrđena kao lider u kreiranju odgovarajućih poslovnih rešenja za sve tipove industrijskih grana i sva glavna tržišta. Takođe, SAP je treći po veličini kao nezavisni dobavljač softvera, uključujući i najbolja rešenja koja su namenjena specifičnim poslovnim procesima i rešenjima za planiranje resursa preduzeća (ERP). Oko 12 miliona korisnika u više od 120 država koristi sap kako bi integrisali svoje poslovne procese, povećali kompetitivne mogućnost i ostvarili bolji povrat ulaganja. O tome svedoči i jedinstveni ekosistem partnera koji uključuje 1.600 partnera širom sveta.\nKompanija Palo Alto Networks je začetnik nove generacije zaštite mreže, sa inovativnom platformom koja obezbeđuje bezbednost mreže u kojoj se koristi veliki broj kompleksnih aplikacija. Jezgro platforme je firewall sledeće generacije koji nudi vidljivost i kontrolu nad aplikacijama, korisnicima i sadržajem, sve uz pomoć optimiziranog hardvera i softverske arhitekture. Palo Alto pristup nudi pojednostavljenu infrastrukturu za bezbednost mreže, bez potrebe za velikim brojem samostalnih sigurnosnih uređaja.\nSuprema je svetski lider na polju biometrijske identifikacije, naročito očitavanja otiska prsta, implementirajući tu tehnologiju na PC platformi i uređajima specijalne namene. Supremin portfolio uređaja koji uključuje opremu za kontrolu pristupa i evidenciju radnog vremena, uređaje za očitavanje biometrijskih pasoša i biometrijske desktop uređaje, razvijen je zahvaljujući velikom iskustvu u dizajnu i razvoju hardvera i velikom broju stručnjaka iz oblasti biometrije i prociesiranja signala.


Donošenje odluka o saobraćaju | KakanjLive\nDonošenje odluka o saobraćaju\n29.12.2016. - Odluke o saobraćaju treba donositi na osnovu stručnog vrednovanja sistemskih rješenja, ističe se u saopštenju za javnost Centra za bezbjednost u saobraćaju i mobilnost, koji je nedavno imao Osnivačku skupštinu u Kaknju\nUdruženje “CENTAR ZA BEZBJEDNOST U SAOBRAĆAJU I MOBILNOST - CBSM” ovom prilikom izražava nezadovoljstvo i zabrinutost u pogledu načina donošenja odluka u saobraćaju koje imaju višestruko negativne efekte na sve stanovnike, posebno učesnike u saobraćaju i korisnike saobraćajnih usluga. Ovakvih neodrživih odluka je bilo više u proteklom periodu, a zajednička im je karakteristika da su one posljedice neodgovornosti i neznanja njihovih donosilaca.\nJedna od takvih odluka je i odluka Vlade kantona Sarajevo u vezi ograničenja saobraćaja u Kantonu, a u cilju ublažavanja zagađenja vazduha. Ova odluka, koja je u osnovi politička, je tipičan primjer birokratsko-represivnog djelovanja koje remeti svakodnevne životne aktivnosti ljudi, ograničava slobodu kretanja, utiče na socijalno stanje ljudi i proizvodi dodatne nepotrebne troškove stanovništvu i privrednim subjektima.\nPristup zasnovan na naučnim i stručnim saznanjima\nNa osnovu dugogodišnjih i sveobuhvatnih aktivnosti koje provode eksperti – članovi ovog Udruženja, a u želji da konstruktivno utičemo na pozitivne promjene u vezi sa iskazanim problemom, ovim putem želimo da javnosti i svima onim koji na bilo koji način mogu uticati na iznalaženje održivog sistemskog rješenja ukažemo na pristup koji je zasnovan na naučnim i stručnim saznanjima.\nSaobraćaj za kvalitetan život u gradu\nNaime, u pogledu Srategije razvoja gradova ukazujemo na potrebu zvaničnog (službenog) prihvatanja, promocije i implementacije strategije “Saobraćaj za kvalitetan život u gradu” (Transportation for Livable City). Ova strategija podrazumijeva balansirani razvoj svih vidova saobraćaja u gradu sa dominantnim učešćem javnog gradskog prevoza i nemotorizovanih vidova saobraćaja (pješačkih i biciklističkih zona). U tom smislu potrebno je da nadležni državni organi i organizacije hrabro uđu u proces donošenja sistemskih mjera za prestruktuiranje učešća pojedinih vidova saobraćaja u gradu. U ovaj proces neophodno je da se uključe zainteresovane nevladine i druge organizacije, kao i građani. Navedeni proces će biti mukotrpan, možda i dugotrajan, ali će u konačnici dati pozitivan rezultat u pogledu poboljšanja kvaliteta života u gradu. Postoje već brojni primjeri uspješnosti ovakvog pristupa. U suprotnom, opcija “ne raditi ništa”, nego povremeno donositi kontradiktorne represivne mjere, samo će izazvati otpor i nezadovoljstvo građana, imaće štetne posljedice, a neće imati nikakav efekat na uzroke problema zbog kojeg su donesene. Političari i politička tijela koja učestvuju u donošenju takvih odluka ne moraju znati tehničko-tehnološka i sistemska rješenja u saobraćajnim procesima, ali bi morali znati da postoje provjereni empirijski obrasci i modeli na osnovu kojih je moguće rješavati probleme ove vrste.\nUpravni odbor Udruženja CBSM


EXPRES VESTI - Dan kada su streljani rodoljubi\nDan kada su streljani rodoljubi\tAutor: expres 23 | 06 | 2015\tprokuplje.org.rs\nPROKUPLJE - Članovi SUBNOR-a su obeležili dan kada je 1942. godine u Velikoj Plani u Toplici, streljano 250 rodoljuba.\nOdavanju počasti i polaganju venaca na spomenik streljanim Topličanima, prisustvovali su predstavnici Udruženja potomaka ratova 1914-1921, Rezervnih vojnih starešina, kao i predstavnici Udruženja Roma i Udruženja penzionera.\nLjubomir Jovanović, potpredsednik SUBNOR-A Prokuplje, izrazio je zahvalnost svim prisutnim poštovaocima narodnooslobodilačkog rata koji su minutom čutanja odali počast streljanim rodoljubima.\nSavez boraca Opštine Prokuplje u cilju negovanja i poštovanja tradicije NOR-a, želi da sačuva od zaborava ovo zločinačko delo koje je počinila bugarska vojka nad nedužnim stanovništvom, posle neuspele vojne ofanzive na području Velikog Jastrepca, u periodu od 19. do 23. juna 1942.godine.\n-Nije nam namera da se danas upuštamo u vojnu strategiju, kao i vojne manevre koji su veoma uspešno i odgovorno obavljeni od strane vojnih komandanata partizanske Velikojastrnjebačke i Malojastrebačke čete.Bugarska ofanziva doživela je neuspeh, a neprijatelj je svoj bes iskalio na nedužnim seljacima. Streljano je 250 meštana iz Gornje Bresnice, Gornje Jošanice, Velike Plane, Zdravinja, gde je i popaljeno mnogo kuća, podsetio je na stradanje topličkog naroda sekretar SUBNOR-a Miroslav Veličković.\n« Program manifestacije „Dani višnje“\tVeče starogradskih pesama »


SLUČAJEVI X OBJAVLJUJU: UPRKOS RESTRIKCIJAMA, KRIMINALCI NE MIRUJU-SAČEKUŠA U BANJOJ LUCI | Hayat.ba\nSLUČAJEVI X OBJAVLJUJU: UPRKOS RESTRIKCIJAMA, KRIMINALCI NE MIRUJU-SAČEKUŠA U BANJOJ LUCI\nU Slučajevima X vam donosimo ekskluzivne priče iz Banja Luke.\nIako je vrijeme koronavirusa, iako su aktivirane brojne mjere, restrikcije i ograničeno kretanje, naša ekipa zabilježila je da oni koji krše zakone nikada ne miruju. Pucnjava, ranjavanje, neovlašeno nošenje vatrenog oružja, hapšenja u pričama iz Banja Luke.\nI u vanrednim okolnostima kamera Slučajeva X je tamo gdje je policija s uključenim rotacijama.\nNapominjemo da je emisije snimljena prije uvođenja policijskog sata u Banjoj Luci.


УВРСТИТИ У ДОГАЂАЈЕ ОД РЕПУБЛИЧКОГ ЗНАЧАЈА - Јадовно 1941. - КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nUVRSTITI U DOGAĐAJE OD REPUBLIČKOG ZNAČAJA\nObilježavanje stradanja srpskog stanovništva na području Ozrena i Vozuće 10. septembra Vlada Republike Srpske trebalo bi da uvrsti među događaje od republičkog značaja, izjavio je Srni predsjednik Republičke organizacije porodica zarobljenih i poginulih boraca i nestalih civila Nedeljko Mitrović.\n“Mi smo to počeli obilježavati prije 10 godina povodom Međunarodnog dana nestalih, a posebno smo htjeli prihvatiti taj datum zato što je on trebalo da bude od međunarodnog značaja”, rekao je Mitrović.\nStradanja srpskog stanovništva na području Ozrena i Vozuće u septembru 1995. godine, naveo je on, predstavlja primjer lokalnog genocida jer su ubijani svi bez ikakve selekcije.\nMitrović smatra da bi bilo opravdano tražiti da se procesuiranje zločina nad Srbima sa Ozrena prebaci na Okružni sud u Doboju.\n“Najmanje dva čovjeka odgovorna su za taj slučaj, a to su tadašnji komandant Trećeg korpusa takozvane Armije BiH Sakib Mahmuljin i načelnik Centra službi bezbjednosti Zenica Šefik Džaferović. Slučaj bi, zbog brzine i pravednosti postupka, trebalo prebaciti na Okružni sud u Doboju”, rekao je Mitrović.\nPrema njegovim riječima, nema nikakvih rezultata procesa traženja nestalih Srba sa ovog područja.\n“Nije ni 10 ljudi pronađeno otkad je Institut za nestala lica BiH počeo sa radom. Imali smo čak pet-šest tijela koja su dugo stajala na površini, a Tužilaštvo BiH nikako nije davalo naredbu za asanaciju terena, što dovoljno govori”, rekao je Mitrović.\nOn je dodao da je na Ozrenu zarobljeno 459 srpskih vojnika, od kojih je 49 razmijenjeno, 271 identifikovan, a 131 se vodi kao nestao.\n“O monstruoznosti zločina govori činjenica da je od 21 ekshumiranog lica, njih 17 bez glave. Tijela su izmještana, što je karakteristično za grobnicu u Gostoviću, odakle su premještena tijela 32 vojnika koje su masakrirali mudžahedini, a pronađena uz rijeku Krivaju kod Zavidovića”, rekao je Mitrović.\nPredsjednik Udruženja žena žrtava Rata Republike Srpske Božica Živković Rajilić smatra da je obaveza Srpske da zločine na području Ozrena okarakteriše kao genocid i da obilježavanje stradanja uvrsti u događaje od republičkog značaja.\nPrema njenim riječima, o stradanju pripadnika Vojske Republike Srpske i civila postoje nejednaki podaci između izvora suprotstavljenih strana iz proteklog rata.\n“Ipak, ono što je prihvaćeno kao dokaz u Haškom tribunalu prilikom suđenja bivšem komandantu Glavnog štaba takozvane Armije BiH Rasimu Deliću, jeste da su stradali i vojnici i civili. Do detalja se opisuje zatvaranje tri Srpkinje u jednoj šupi u logoru Kamenici. One su zatvorene odvojeno od pripadnika Vojske Republike Srpske i tu su bile izložene stravičnom mučenju, premlaćivanju i drugim oblicima psiho-fizičke torture, pa čak i elektrošokovima”, rekla je Rajilićeva.\nOna kaže da je za ova mučenja i ubistva kazna bila neprimjereno mala i ističe da mnogi dokumenti nisu uzeti u razmatranje, a da je to učinjeno broj stradalih civila bio bi mnogo veći.\n“Poznati su mudžahedinski ratnici pod komandom i u sastavu Armije BiH, ali za strane predstavnike i javnost, kao i za Sud i Tužilaštvo BiH niko nije kriv i oni srpske žrtve ne priznaju”, poručila je Rajilićeva.


RTS :: Srbija kao domaćinska kuća u kojoj se dobro kuva\nEkonomija Srbija kao domaćinska kuća u kojoj se dobro kuva\nutorak, 12. feb 2019, 10:44 -> 14:41\nZa srpski turizam 2018. godina bila je rekordna. Devizni priliv iznosio je više od milijardu i tri stotine miliona evra, a Srbiju je posetilo 3,4 miliona turista, kaže direktorka Turističke organizacije Srbije Marija Labović. Najavljuje da će ove godine biti podeljeno 100.000 vaučera domaćim turistima, kao i to da će Srbija svoj turistički potencijal prikazati na predstojećem Međunarodnom sajmu turizma.\nTuristi koji posećuju Srbiju neretko na prvo mesto razloga dolaska u našu zemlju stavljaju srpsku kuhinju. Ipak, nije mali ni procenat turista koje interesuju naše kulturno i istorijsko dobro.\n„Sada sigurno možemo reći da je 2018. godina bila rekordna godina za naš turizam. O deviznom prilivu nemamo finalne podatke Narodne banke, ali možemo da napravimo projekciju, a to je da je devizni priliv od turizma više od milijardu i tri stotine miliona evra. Ovo je treća godina zaredom da prelazimo tu milijardu. Bilo je 3,4 miliona turista, 9,4 miliona noćenja“, objašnjava Marija Labović.\n„Tokom protekle godine više puta smo bili od strane Si-En-Ena, Njujork tajmsa, Gardijana i drugih velikih svetskih medijskih kuća preporučivani kao destinacija koju treba posetiti. Ugostili smo 102 novinara i osam TV kuća“, rekla je Marija Labović i dodala da je početkom ove godine na TV Skaj počelo emitovanje serijala od šest jednosatnih emisija o Srbiji.\n„Učestvuje 35 zemalja i veliki broj izlagača, a Hala 4 je mesto gde će biti predstavljena kompletna turistička ponuda Srbije. Mi se trudimo da svake godine unesemo neku novinu. Ove godine premijerno ćemo imati jednu multimedijalnu sobu u kojoj će posetioci moći da vide šest interesantnih filmova o Srbiji koji su snimani savremenom tehnologijom, pa će gledaoci imati utisak kao da uistinu borave određenoj lokaciji“, najavila je Marija Labović.\nU saradnji sa Zavodom za zaštitu prirode, ove godine Turistička organizacija Srbije na Sajmu organizuje kviz znanja, a planiran je i niz drugih aktivnosti.\nMali: Primenićemo švajcarski model povećanja penzija


28. jun — Vikipedija, slobodna enciklopedija\n28. jun (28.6.) je 179. dan godine po gregorijanskom kalendaru (180. u prestupnoj godini). Do kraja godine ima još 186 dana.\n1098 — Krstaši u Prvom krstaškom ratu pobedili Turke u bici kod Antiohije.\n1389 — Srpska vojska predvođena knezom Lazarom pobedila Osmansku vojsku predvođena sultan Muratom I.\n1519 — Karlo V izabran za cara Svetog rimskog carstva.\n1629 — Mirom u Aleu okončana pobuna protestanata u Francuskoj, ali time nisu okončani njihovi progoni, koji su imali vrhunac u Vartolomejskoj noći 1572, kada je po naređenju Katarine Mediči ubijeno preko 20.000 njihovih pristalica. Punu ravnopravnost s katolicima protestanti stekli tek posle Francuske revolucije.\n1635 — Gvadelup postao francuska kolonija.\n1651 — Počela Berestečka bitka između Poljaka i udruženih kozaka i krimskih Tatara.\n1881 — Potpisana Tajna konvencija između Kneževine Srbije i Austrougarske monarhije, čime je Srbija je postala zavisna od Austrougarske, ali je od nje dobila međunarodno priznanje da postane kraljevina.\n1902 — SAD od Francuske kupile, za 40 miliona dolara, koncesiju za gradnju Panamskog kanala.\n1914 — Sarajevski atentat. Pripadnik organizacije Mlada Bosna Gavrilo Princip u Sarajevu je izvršio atentat na austrougarskog nadvojvodu, prestolonaslednika Franca Ferdinanda, i njegovu ženu Sofiju.\n1919 — Potpisan je Versajski sporazum između Nemačke i saveznika, kojim je formalno završen Prvi svetski rat.\n1921 — Usvojen Vidovdanski ustav, kojim je Kraljevina SHS proglašena ustavnom, parlamentarnom i naslednom monarhijom s dinastijom Karađorđević.\n1937 — Otkriven spomenik oslobodicioma Niša.\n1942 — Počela je Bitka za Staljingrad, najkrvaviji okršaj u ljudskoj istoriji i jedna od prekretnica Drugog svetskog rata.\n1948 — Na sastanku u Bukureštu Komunistička partija Jugoslavije isključena iz Informacionog biroa komunističkih partija.\nAmerikanci pobedili Engleze, 1:0, na Svetskom fudbalskom kupu u Brazilu.\nU saobraćaj pušten put Beograd-Zagreb, dug 400 km, "Auto-put bratstva i jedinstva", u čijoj su izgradnji učestvovale dobrovoljne omladinske radne brigade iz svih krajeva Jugoslavije.\n1956 — U poljskom gradu Poznanj ugušena pobuna radnika, uz veliki broj žrtava. To je bio jedan od prvih izraza krize u istočnoevropskim zemljama posle Staljinove smrti.\n1960 — Osnovan Univerzitet u Novom Sadu.\n1976 — Sejšelska ostrva u Indijskom okeanu posle 160 godina stekla nezavisnost od Velike Britanije.\n1981 — U eksploziji bombe u sedištu Islamske republikanske partije poginule 74 osobe, među njima i lider partije i predsednik Vrhovnog suda Irana, ajatolah Mohamed Hosein Behešti.\n1989 — Na Gazimestanu na Kosovu i Metohiji obeležena 600. godišnjica Kosovske bitke. Centralan događaj na skupu, kom je prisustvovalo oko milion ljudi, bio govor tadašnjeg predsednika Srbije Slobodana Miloševića, kojim je počeo uspon tog političara.\n1992 — U organizaciji opozicionog Demokratskog pokreta Srbije, ispred zgrade Skupštine Jugoslavije počeo Vidovdanski sabor. Učesnici dotada najvećeg opozicionog skupa u Srbiji, koji je trajao neprekidno osam dana, zahtevali ostavku predsednika Srbije Slobodana Miloševića, raspuštanje Skupštine Srbije i formiranje vlade nacionalnog spasa.\n1997 — Kubanski i argentinski forenzičari našli šest kostura u blizu bolivijskog grada Valgranda. Kasnije utvrđeno da su među njima i posmrtni ostaci legendarnog vođe gerile Ernesta Če Gevare.\n2001 — Bivši predsednik Jugoslavije Slobodan Milošević izručen Međunarodnom sudu za ratne zločine u Hagu, kao prvi šef države koji je predat međunarodnom sudu. Milošević 27. maja 1999. optužen za zločine protiv čovečnosti, kršenje zakona i običaja rata i genocid tokom ratova u Hrvatskoji i Bosni i Hercegovini i sukoba na Kosovu 1999.\n2003 — Meksiko Španiji izručio bivšeg argentinskog pomorskog oficira Rikarda Miguela Kavala, optuženog za genocid i terorizam tokom rata, od 1976. do 1983, protiv oponenata, a u kom je oko 30.000 ljudi ubijeno ili nestalo.\n2015 — Košarkašice Srbije savlade su reprezentaciju Francuske sa 76-68. u finalu Evropskog prvenstva 2015.\n2016 — U terorističkom napadu na aerodrom Ataturk u Istanbulu ubijeno je 43 a ranjeno 239 osoba.\n1476 — Pavle IV, rimski papa (†1559).\n1491 — Henri VIII, engleski kralj (†1547).\n1577 — Peter Paul Rubens, flamanski slikar (†1540).\n1712 — Žan Žak Ruso, francuski pisac i filozof (†1778).\n1867 — Luiđi Pirandelo, italijanski pisac. Dobitnik Nobelove nagrade za književnost 1934. (†1936).\n1873 — Aleksis Karel, francuski hirurg i biolog. Dobitnik Nobelove nagrade za medicinu 1912 (†1944).\n1883 — Pjer Laval, francuski političar. (†1945).\n1914 — Dušan Petrović Šane, jugoslovenski političar i narodni heroj (†1977).\n1921 — Narasima Rao, predsednik vlade Indije (†2004)\n1921 — Dušan Kanazir, akademik SANU (†2009).\n1966 — Džon Kjuzak, američki glumac\n1969 — Stefan Šapuiza, švajcarski fudbalski reprezentativac.\n1971 — Fabjen Bartez, francuski fudbalski reprezentativac.\n1973 — Damir Čakar, crnogorski fudbaler.\n1977 — Harun Tekin, turski pevač, vođa benda Mor ve Ötesi\n1980 — Mirza Mešić, bosanski fudbaler.\n1981 — Mara Santanđelo, italijanska teniserka.\n1983 — Adnan Harmandić, bosanski rukometaš.\n1986 — Petar Nenadić, srpski rukometni reprezentativac.\n1991 — Kevin De Brojne, belgijski fudbaler.\n548 — Teodora, vizantijska carica, supruga cara Justinijana I.\nU bici na Kosovu poginuli:\nLazar Hrebeljanović, knez Moravske Srbije.\nMiloš Obilić, srpski vitez.\nMurat I, osmanski sultan.\nJakub Čelebija, sin Murata I.\n1910 — Petar Ubavkić, srpski vajar. (*1852)\nFranc Ferdinand, austrougarski nadvojvoda (*1863).\nSofija Hotek, supruga Franca Ferdinanda.(*1868)\n1929 — Edvard Karpenter, engleski pesnik, filozof, antropolog i gej aktivista. (* 1844)\n1967 — Oskar Marija Graf, nemački književnik (*1894)\n1975 — Rod Serling, američki scenarista i autor serije Zona sumraka. (*1924)\n1977 — Ivan Tabaković, srpski slikar. (*1898)\n1992 — Mihail Talj, svetski prvak u šahu. (*1936)\n2001 — Džek Lemon, američki filmski i pozorišni glumac. (*1925)\n2006 — Slobodan Janković, srpski košarkaš. (*1963).\n2018 — Goran Bunjevčević, srpski fudbaler. (*1973).\nSvetog proroka Amosa\nSvete mučenike Vita, Modesta i Kriskentiju\nPrepodobnog mučenika Dulu\nSvetog kneza Lazara (Vidovdan)\nSvetog Jefrema - patrijarha srpskog\nDanas: 8. januar 2019.\nPreuzeto iz „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=28._јун&oldid=21244402”\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 8. januar 2019. u 17:57 č.


Profesor digao kredit kako bi tim robotičara BiH otišao na Olimpijadu: OSVOJILI SU PRVO MJESTO! - Leutar.net\n11. novembra 2021. LEUTAR Bosna i Hercegovina, Vijesti 0\nIako još pristižu čestitke i nižu se pozitivne reakcije nakon što je tim robotičara iz BiH osvojio prvo mjesto na Međunarodnoj robotičkoj olimpijadi, činjenica da su mladi, obrazovani i talentovani ljudi najveće bogatstvo države ipak brzo nestaje iz fokusa javnosti, a posebno onih koji donose odluke.\nPodsjetimo, mladi robotičari, okupljeni oko Centra za edukaciju, robotiku, inovacije i tehnologiju (CERIT), osvojili su 63,7 od mogućih 65 bodova tokom Olimpijade koja je trajala od 27. juna do 30. oktobra.\n– Od Grada Mostara dobili smo prostor – četiri zida, pod i plafon. Uložio sam u njega da bi bio koliko-toliko funkcionalan. Imamo četiri stola, četiri stolice, internet nismo imali pa nam se u posljednji trenutak, pred kraj takmičenja, javio gospodin Tarik Muftić iz Amerike i on nam je uplatio internet za dvije godine. Listu potrebne opreme tražilo je i Ministarstvo nauke FBiH i rekli smo im da nam trebaju lemilica, bušilica, brusilica, osciloskop… – kazao je za „Avaz“ Hadžiomerović.\n„The 2021 First Global Challenge“ je olimpijada koja se zbog pandemije koronavirusa posljednje dvije godine organizuje u online formatu. Mladi bh. robotičari dobili su isti robotički kit kao i njihove kolege u drugim državama, pa su barem u tom segmentu učestvovali pod jednakim uslovima.\nPriprema jednog od četiri robota:\nDa imaju podršku i uslove barem približne onima u razvijenijim državama, za nadarenu djecu iz BiH ne bi bilo granica.


Српска елита губи контакт с реалношћу - Фондација "За српски народ и државу"\nSrpska elita gubi kontakt s realnošću\n(autorski tekst Ivana Tasovca za „Kurir“) 13.02.2020.\nKako razumeti nekoga poput Gorana Markovića, koji na Peščaniku piše i objavljuje jedan manje-više isti tekst, menjajući svake decenije samo ime i prezime svoje lične frustracije koju proglašava za nacionalno zlo – od Đinđića do Vučića, da bi na kraju sav svoj muževni bes zbog toga što se „nalazimo pod klasičnom okupacijom“ ipak iskalio nad ženskim obrvama?\nTako su se, međ krempitama, verovatno zaturile i Koraksove karikature sa studentskog protesta ‘68. O Petričićevim, iz vremena demonstracija „Čedo – oženi me“, da ne govorim.\nSrbija je očito zrela za novu političku opciju – Nezavisnu partiju penzionera Srbije (u daljem tekstu NEPUPS), koja će bojkotovati izbore sve dok se ne zabrane sve televizije izuzev N1, a na kioscima budu mogli da se kupe samo partijski aminovana glasila kao što su Nin, Danas i Vreme. Kao u dobra stara vremena.\nDolaskom NEPUPS na vlast u Srbiji će, kako bi to već epski sročio penzioner-pripravnik Vuk Jeremić, zasigurno „početi da se pomalja sunce slobode – iza oblaka laži, kriminala, primitivizma i izdaje“.\nAutor je direktor Beogradske filharmonije


Schlagwerk CP4007 "Burl" | Kahoni | Prodaja udaraljki | Lyra Style Beograd\nSchlagwerk CP4007 kahon "Burl" je modelovan nakon Peruanskog kahona. Njegova specijalna konstrukcijai poboljšana unutrašnja obrada dovode do nepogrešivog basa i snažnog zvuka koji podsećaju na zvuk bubnjeva.\nKahon La Peru, poznat i kao Rumba box, univerzalno je primenljiv u tradicionalnoj muzici Latinske Amerike, savremenom flamenku, kao i dopuna bubnjevima u pop muzici.\nSound: thomann dry bass, pronounced mids


Da li je Železara u Smederevu prva srpska žrtva trgovinskog rata SAD i Kine?\nPrvo je Amerika uvela carine na jeftin kineski čelik, a potom je Kina uzvratila istom merom. Amerika je onda uvela carine i Evropi, na šta je Evropska komisija odgovorila tako što je uvela ograničenja za čelik iz zemalja trećeg sveta, uključujući i Srbiju.\nEU je kvote za srpsku železaru uvela u februaru, na predlog Evrofera, moćnog udruženja evropskih proizvoča čelika. Od tada važi globalna kvota, prema kojoj sve zemlje trećeg sveta do kraja juna mogu da izvezu samo 3,3 miliona tona čelika. Između ostalih, to se odnosi i na Tursku, Rusiju, Kinu i Brazil.\nU vreme kada su ograničenja uvedena premijerka Ana Brnabić tvrdila je da Srbija neće biti pogođena ovim merama. "U ovom trenutku mislim da je naša železara u potpunosti bezbedna, da smo sigurni. Svakako će mere morati da idu i prema Srbiji. Imamo političke garancije da Srbija neće biti bilo kako negativno pogođena", rekla je tada premijerka, prenosi RTS.\nMeđutim, februrske kvote, bile su samo početak čeličnog rata u kome se Srbija našla. Zemlje trećeg sveta do kraja ovog meseca imaju pravo da izvezu ukupno 3,3 miliona tona. Podaci Evrofera pokazuju da su samo u prva tri meseca zemlje trećeg sveta izvezle 2,2 miliona tona čelika. Evropa je već spustila rampu, tako da "Hestil" iz Smedereva više ne može da izvozi čelik na to tržište.\nNajviše čelika izvezla je Turska. Za samo tri meseca – više od milion tona čelika. Rusija je izvezla više od 300.000 tona. U istom periodu, izvoz srpskog čelika u Evropu bio je 88.000 tona. Podsetimo, kineska kompanija je posle kupovine srpske železare, najavila da će proizvodnju podići na dva miliona tona uz očekivanje da će najveće količine plasirati na tržište EU.\nU julu stupaju na snagu nove kvote. Kako RTS nezvanično saznaje, srpski pregovarački tim ovih dana je boravio u Briselu i pokušao da ispregovara dodatno povećanje kvota. Srbija je od Brisela već jednom tražila da bude izuzetak, ali u tome nije uspela. Naime, EU je kvote prijavila Svetskoj trgovinskoj organizaciji i stoga nema izuzetka.\nOd kako je preuzela upravljanje smederevskom čeličanom, kineska kompanija je dramatično povećavala izvoz. Za samo godinu dana izvoz u Evropu je sa 700.000 dostigao milion tona. A proizvodnja je rasla još brže. Tako je u januaru 2018. godine u odnosu na isti mesec prethodne proizvodnja bila veća za neverovatnih 100 odsto.\nKako će kvote na uvoz čelika u EU uticati na železaru u Smederevu?\nEU: Subvencije Železari u Smederevu nisu bile u skladu sa SSP\nPrihod “Železare Smederevo“ u 2017. godini iznosio 750 miliona dolara


Intervju sa Draganom Kovačevim, predsednikom OFK Bečej 1918: Pripreme fudbalera počinju sutra\nJesenji deo prvenstva u međuopštinskoj ligi Vrbas-Titel-Žabalj bečejski fudbaleri su završili na drugoj poziciji, sa 5 bodova zaostatka iza prvoplasiranog Hajduka iz Čuruga. U stopu ih prate Mladost Radost iz Srbobrana koja ima svega bod manje od Bečeja, i Obilić iz Zmajeva koji za bečejskim timom zaostaje 5 bodova. Trenutno je pauza u prvenstvu, a pripreme ekipe počinju sutra, 25. januara, kada je planirano da trener Dalibor Novčić izvrši prozivku igrača.\nO pojačanjima, rekonstrukciji tribine, futsalu, razgovarali smo sa predsednikom kluba, Draganom Kovačevim.\nKako gledate na proteklu polusezonu? Da li su ambicije kluba iste kao na početku sezone?\nNaš cilj je, svakako, da budemo prvi. To je i način da budemo oprezniji, da održimo formu. Sistemom „lako ćemo” s obzirom da prve četiri ekipe idu dalje, nećemo daleko dogurati. Prvih šest ekipa u ligi je dosta izjednačeno, i tu svako svakog može da pobedi. Eto, u meču sa liderom tabele, Hajdukom iz Čuruga, pokazalo se da smo stvarno bili bolji rival, iako smo izgubili rezultatom 1:0. Istovremeno, pobedili smo Hajduk iz Zmajeva, i iskreno ne znam kako smo ih dobili. Ekipe su, kažem, vrlo ravnopravne.\nNajavljena su bila neka pojačanja…\nImamo različite planove, ali jedino što je sigurno jeste da će nas napustiti Bojan Bilbija. Međutim, u odbranu nam se vraća Stefanović koji je bio povređen. U pitanju je zaista talentovan igrač, 95. godište, i mislim da može da nadomesti Bilbiju na toj poziciji. Što se tiče ostalih igrača, očekujem da će svi ostati. Uopšte, politika kluba je da zadržimo, odnosno vraćamo igrače iz našeg omladinskog pogona, i napravimo što jaču ekipu za budućnost. Ideja je da ne kupujemo igrače sa strane, i damo neke pare koje u stvari i nemamo. Pri tom, mi naše igrače poznajemo, znamo njihov kvalitet. Sve su to deca koja su bila u većim klubovima, recimo, u Spartaku, Vojvodini. Uz to, mi smo jedini klub iz najnižeg ranga koji ima pionire i kadete koji se takmiče u tako visokom rangu. To mi jako čuvamo, jer takva takmičenja donose veliki kvalitet. Klinci izrastu u stvarno ozbiljne igrače.\nKako teku planovi u vezi sa rekonstrukcijom stadiona?\nJoš je prethodna uprava bila aplicirala kod Fonda za kapitalna ulaganja, i dobijena je saglasnost. Međutim, sredstva nisu uplaćena, ne znam iz kojih razloga. Mi smo ponovili kontakte sa Fondom, povodom stadiona, a pre svega tribine koja je zaista u lošem stanju. Ima indicija da će to u toku godine biti realizovano. Bilo bi to zaista lepo, i mislim da to klub zaslužuje, pošto se bliži i stogodišnjica kluba.\nDejan Stanojev je sportski direktor kluba, i istovremeno trener bečejske ekipe u futsalu. Postoji li, ipak, rivalitet između dva kluba? Futsal je postao vrlo popularan.\nNe, nikako. Mi smo baš nedavno pokazali kakvu saradnju imamo, odigrali smo prijateljski meč malog fudbala sa njima, u humanitarne svrhe. Tom prilikom smo izgubili. Međutim, planiramo da kada dođe lepo vreme odigramo sa njima i meč velikog fudbala. Da im se revanširamo, na našem terenu.\nZa sada nije poznato kog datuma počinje prvo kolo (najverovatnije poslednjeg vikenda u februaru ili prvog vikenda u martu), kada će bečejske fudbalere ugostiti Obilić iz Zmajeva.\n„Novina je da ćemo tražiti da se naše utakmice održavaju subotom, umesto kao do sada nedeljom. Iz jednog praktičnog razloga. Naime, u opštini imamo tri ekipe u istoj ligi. Tu je Petrovo Selo, Radičević, i tu smo mi. Napokon, tu je i Gradište koje je liga više. Znači, svi igramo u isto vreme. A mislim da bi trebalo da izađemo u susret ljubiteljima fudbala. Podnećemo pismeni zahtev i verujem da će nam Savez izaći u susret”, rekao je Kovačev.\nOFK Bečej 1918: Imenovan novi šef stručnog štaba\nSKUPŠTINA BEČEJ OLD GOLDA: Nova uprava, novo ime\nIzborna Skupština OFK Bečej 1918: Novi predsednik kluba Dragan Knežev\nIB liga Srbije, grupa B: Korak više\nViše iz ove kategorije « Kontinuitet uspeha Bebe Perić-Ranković: S osmehom u pobede\tPrvenstvo vojvodine: Srebro i bronza za Gradištanke »\nKoronavirus: U sportskom centru vakcinacija i revakcinacija građana\nNapisao Bečejski mozaik\tKreirano 2021-02-18 12:36:40\nNapisao Bečejski mozaik\tKreirano 2021-01-21 07:04:21\nSećanje na Veliku raciju: Samo na istini se gradi mir među ljudima...\nNapisao Bečejski mozaik\tKreirano 2021-01-27 12:33:49\nKoronavirus: U opštini Bečej 99 aktivnih slučajeva zaraze\nNapisao Bečejski mozaik\tKreirano 2021-01-27 13:38:16


Riđokose devojke na kameri - Čet sa riđokosim modelima\n#svršavanje unutra#ženska dominacija#trljanje pice#HD+\n#trljanje pice#Igre#Kralj Sobe#Cam2Cam Prime\n#masaža#devojka na devojku#trljanje pice#prskanje\n#jebanje u guzu#sisanje kurca#uživanje#prskanje\n#igranje#duboko grlo#sanjanje#pušenje cigareta\n#dildovanje#bez jebanja#trljanje pice#ohmibod\n#dildo igra#vođenje ljubavi#lizanje dlakave pičke#HD+\n#guza u usta#dupla penetracija#četvorka#ženska dominacija\n#duboko grlo#vođenje ljubavi#lizanje analnog otvora#jebanje u picu\n#pušenje kurca#snažno jebanje#masaža#trljanje pice\n#jebanje dildoima#zavođenje#jebanje devojaka#HD+\n#jebanje u guzu#lizanje pičke#jedenje pičke#prskanje\nRiđokosi modeli mogu da dokažu da su prirodne riđokose u besplatnim čet sobama. Pogledaj njihove uživo seks nastupe dok prikazuju lepa gola tela.\nUživo seks kamere sa riđokosim lepoticama\nRiđokose devojke na FollowFuck su vatrene – samo pogledaj njihove seks nastupe uživo i gledaj seksi riđokose kako se takmiče sa plavušama i brinetama. Da li si se ikada pitao da li su riđokose iste gore i dole? Ovo je tvoja šansa da isprobaš stotine riđokosih pičaka u vrućoj amaterskoj XXX akciji koja se dešava ispred tvojih očiju na web-kameri. Ove žene su prijateljski raspoložene, otvorenog uma, avanturisti i one služe da zadovolje. Riđokose na FollowFuck će zavrteti tvoj svet, pa sedi i uživaj u stotinama vlažnih uživo seks nastupa. Gledaj ove gole devojke kako trljaju svoje sise, igraju se sa klitorisom i pičkom. Uhvati vruću akciju devojka na devojku – samo da te upozorimo da ove stvari mogu postati vrlo vatrene sa korišćenjem pesnica i dildoa. FollowFuck riđokose lepotice su sve raspoložene za oralni seks. Riđokose kam devojke su prosto nezasite kada se radi o seksu i žele ti dobrodošlicu da im se virtuelno pridružiš u njihovim XXX avanturama online!\nNajzanosnije riđokose lepotice u divljem i najprljavijem seks četu uživo su ovde na FollowFuck. Mršava tela i velike sise te čekaju da ih pozoveš da četujete i provodite malo nevaljalog vremena online zajedno, jer su usamljene, prilično napaljene i spremne da urade bilo šta uživo na seks kameri! Riđokose kam devojke će snažno zavrteti tvoj svet koristeći svoju kreativnost. Seks igračke i najfiniji donji veš u kombinaciji sa njihovim seksi telima. Sve što treba da uradiš je da izabereš riđokosi model po svom izboru i da se priključiš njenoj čet sobi!\nPrirodne riđokose se danas teško nalaze. Manje od 1% žena imaju prirodno riđu kosu, što čini ove prkosne lepotice izuzetno retkim.\nNišta nije više seksi od prirodne riđokose i jedno od najčešćih pitanja koje one dobijaju je: „Da li su iste gore i dole?“ Na FollowFuck mi obožavamo ova jedinstvena stvorenja i imamo široku selekciju riđokosih devojaka na kameri koje bi želele da odgovore na to pitanje pokazujući svoje privatne delove svim muškarcima koji bi želeli da znaju da li je njihova boja kose prirodna. Nekože od njih imaju vatrene dlakave prepone, dok druge preferiraju potpuno obrijane pičke. Naši seksi riđokosi modeli mogu biti veoma kreativni i vole da često menjaju stil svojih pubičnih dlaka! One nikada nisu sebične i osećaju se najbolje kada su gole. Ove zanosne riđokose jednostavno obožavaju da prikazuju svoja tanka pegava tela sa veselim sisama i okruglim tesnim guzama! One vole svoja tela i uvek traže udvarače na našem besplatnom seks četu. Upoznaj se i druži se sa najvrelijim riđokosim devojkama na planeti na našim besplatnim seks četovima.\nPlavuše su možda zabavnije, ali riđokose imaju više seksa. Riđokose su poznate kao ekstremno divlje i strastvene u krevetu. Vatrene, vruće i hrabre – riđokose su poznate po svom luckastom temperamentu i nepredvidivim postupcima. Njihova strastvena, eksplozivna priroda ih čini seksualno privlačnim svim muškarcima! Eto zašto seks čet sa našim riđokosim kam devojkama nikada ne može biti dosadan i predvidiv.\nNaše riđokose devojke su lude tokom seksa! Vrlo su spontane i vole da isprobavaju nove stvari. Ove seksi lepotice u jednom trenutku mogu biti slatke i razigrane a već u sledećem napaljene i spremne za vrlo prljav seks uživo. One su avanturisti i rado će izvoditi sve neopisive predstave o kojima si ikada sanjao!\nAko voliš pornografiju sa riđokosama, došao si na pravo mesto! Na FollowFuck uvek možeš da pronađeš vatrene riđokose svih godišta (18+) i oblika tela koje rade nevaljale prljave stvari na uživo seks kamerama za tvoje uživanje.\nU svim delovima sveta postoje prirodne riđokose a mi imamo široku selekciju riđokosih kam devojaka iz raznih zemalja. Najbolja stvar je to što možeš pozvati svaku usamljenu devojku na ovom sajtu u privatni seks čet! Pridruži se FollowFuck i uživaj u druženju i besplatnom web-kam seksu uživo sa seksi riđokosama koje vole da se samozadovoljavaju samo za tebe. Pogledaj najseksi riđokose na planeti na našem besplatnom seks četu uživo!


Koliko se zna o Karađorđu toliko je prota Atanasije zapostavljen: Voždu rekao: "Bij se sa Turcima!" - Telegraf.rs\n15/02/21 | 15:20\nKoliko se zna o Karađorđu toliko je prota Atanasije zapostavljen: Voždu rekao: "Bij se sa Turcima!"\nVeruje se da je prota Atanasije Antonijević bio Karađorđev prijatelj i da je mnogo uticao na njega\nZbor u Orašcu, Foto: Wikimedia\nProta Atanasije Antonijević, ili Atanasije Bukovički, bio je jedna od centralnih ličnosti skupova koji su prethodili Prvom srpskom ustanku. Imao je veliki uticaj na Karađorđa i blagosiljao je ustanike pred početak borbi. Priča o organizovanju otpora Turcima nepotpuna je bez njegovog imena, piše RTS.\nNad naseljem Bukovikom uzdiže se Bukulja, i bukvalno ga štiti od vetrova. Iako Bukulja ima tek nepunih 200 metara visine viška da bi se mogla nazivati planinom, Bukovik i okolna mesta nisu nikada želeli da se oslobode njene zaštite od vetra kao što je srpski narod vekovima težio da se oslobodi od Turaka.\nOrašac je mnogo poznatiji od Bukovika, a vožd Karađorđe je mnogo poznatiji od prote Atanasija, rođenog u Bukoviku, udaljenom oko sedam kilometara hoda od mesta u kojem je buknuo Prvi srpski ustanak.\nKao što Orašac i Karađorđe zasluženo i s pravom nose slavu, tako se o proti Atanasiju nepravedno malo zna i on se retko pominje među istoričarima, a skoro nikako među narodom.\nKarađorđe Petrović, Foto: Wikimedia\nIpak, nije zaboravljen u "Pomeniku znamenitih ljudi u srpskog naroda novijeg doba", M. Đ. Milićevića.\nAtanasije Antonijević je rođen 1734. godine, a otac mu je bio Antonije Popović. Njegova porodica poreklom je iz Hercegovine, a prezime su dobili jer su, prema predanju, do sredine 19. veka imali ukupno 17 sveštenika.\nJedan od najuglednijih sveštenika u Srbiji\nPrvo obrazovanje Atanasije stiče od strica, paroha bukovičkog Jeftimija. Ali tu se ne zaustavlja. Odlazi u Beograd, gde je naučio abadžijski zanat. Pošto su mu kapaciteti bili još veći, naučio je dva jezika – turski i grčki, što će mnogo uticati na njegov dalji put.\nZahvaljujući znanju grčkog, grčke vladike u Srbiji su ga cenile. Kada su Turci iz krvne osvete ubili njegovog strica Jeftimija, Atanasije je od grčkog vladike u Beogradu zatražio da ode u Bukovik. Dodeljena mu je stričeva parohija. Prvo je postao jerej, a ubrzo i protojerej i važio je za jednog od najuglednijih sveštenika u Šumadiji.\nU Bukoviku je ostao do kraja života, izuzimajući period Austrijsko-turskog rata (1788–1791), kada je bio u izbeglištvu u Austriji.\nProti Atanasiju je od velike koristi bilo i znanje turskog i veruje se da je zahvaljujući tome spasio život Karađorđu.\nKupi družinu i bij se s Turcima!\nU "Pomeniku" je navedeno da je on "lakše nego drugi popovi doznavao šta Turci govore i smeraju o Srbima". Ističe se da je pred "seču knezova" jednog dana Karađorđe došao u Bukovik i upitao protu zna li da Turci planiraju da ga ubiju.\n"Znam, kako ne znam", odgovorio je Atanasije i na Karađorđevo pitanje šta da radi, dodao je: "Velim ti, kupi družinu, i bij se s Turcima! Jer, ako ćutiš, poginućeš; a ako ustaneš, može Bog dati da bude što bolje."\nU to doba turska vlast je za Srbe postajala sve manje podnošljiva, što će polako voditi ka ustanku. Dahijska vlast je u Beogradskom pašaluku vratila velike namete raji, a janjičari su iz zemlje proterali spahije i podelili njihova dobra.\nSrbima su nametnuti novi veliki porezi, a Turci su, zalazeći po selima, uzimali i konje i oružje. Dahijama više ni Carigrad nije mogao da stane na put, a često su ubijani odvažni Srbi koji su im se suprotstavljali.\nSrpska revolucija krenula sa svadbe?\nIdeja o organizovanju otpora dahijskoj upravi počela je da se razvija u narodu od početka 1803. godine. Zanimljivo je da su za Prvi srpski ustanak bile značajne dve svadbe, a na obe je bio prisutan prota Atanasije.\nPrva svadba bila je u Orašcu 21. novembra 1803. godine. Ugledni domaćin Stevan Tomić ženio je sina Maksima. Na veselju su bili prisutni viđeniji ljudi toga vremena, a događaj će se ispostaviti značajnijim nego što na prvi pogled izgleda.\nNeko bi pomislio da je srpska revolucija krenula sa svadbe. To nije baš tako, ali nije ni daleko od istine, jer je svadba Maksimova iskorišćena kao paravan za dogovor o ustanku, da Turci ne bi primetili skup narodnih prvaka.\nKako je sve izgledalo? Događaj opisuje Miodrag Sokolović u tekstu posvećenom Marićevića jaruzi i poziva se na knjigu M. Milićevića "Kneževina Srbija".\nZavršen je obrok i svatovi su počeli da se vesele. U jednom trenutku paroh bukovički Atanasije ustao je iz sofre, kao star čovek koji ne može više da sedi. Kroz šljive je otišao do jaruge, a za njim su otišli mnogi koji su sedeli za sofrom, među njima i Karađorđe Petrović.\nZemlja stenje, a nebo nad nama plače gledajući nečuvena tiranstva nad nama\nProta je bio među centralnim figurama skupa. U Katalogu povodom izložbe "Zbor u Orašcu i Prvi srpski ustanak" Narodnog muzeja u Aranđelovcu citiraju se reči prote Atanasija navedene u knjizi Radoša Ljušića "Vožd Karađorđe".\n"Braćo! Evo već tolike stotine godina prođoše od kako se sva naša slava zakopa u mračni i za nas sve tužni grob na Kosovu. Od onda se noževi i puške naše u klade zavlače. Sveti oltari božji, koji su pod našim carevima kao cveće Srbiju ukrašavali, postadoše konjske štale sada. Žene naše, naše snaje, ćeri i sve što nam je sveto i milo, sve to turskoj sramnoj pohotljivosti na žertvu da prinosimo. Već zemlja stenje, a nebo nad nama plače gledajući tolika i takva nečuvena tiranstva (nad) nama. Braćo, mi smo robovi, nismo samo mi nego i naši sinovi, unuci, praunuci i tako doveka; a braćo moja, tri puta je bolje mreti slavno nego u robstvu živeti doveka sramno", rekao je prota okupljenima.\nNa sastanku u jaruzi je postignut dogovor da se u proleće 1804. godine digne ustanak, a narodni prvaci su se, na predlog prote Atanasija, zakleli da Turci neće saznati za njihovu nameru.\nKo izdao, izdalo ga telo\nTekst zakletve glasi: "Ko izdao, izdalo ga telo; poželeo poći, al' ne mogao! U kući mu ce ne javljalo ni staro ni mlado! Od ruke mu ce sve skamenilo; u toru my ovce ne blejale; u oboru krave ne rikale. Da bog da ce u sinji kamen pretvorio, da ce drugi na njega ugledaju. Ne bio srećan ni dugovečan, niti lica božjeg ikad video!"\nVeruje se i da je prota Atanasije bio Karađorđev prijatelj i da je mnogo uticao na njega. Zna se da je Karađorđe dolazio u Bukovik najmanje dvaput tokom februara 1804. godine.\n"Seča knezova" je samo ubrzala planove za ustanak, što je dovelo do zbora u Orašcu. U tekstu jereja Aleksandra Milovanovića na sajtu SPC navedeno je da je Atanasije bio centralna ličnost tog skupa.\nTu dolazimo do još jedne svadbe. Za okupljanje velikog broja ljudi izabrana je svadba Luke Markovića, sina kneza Marka Savića iz Orašca. Izvori ne pružaju precizan datum održavanja zbora, ali najčešće se pominje 14. februar 1804. godine. Tu se nametnulo pitanje izbora vođe.\nU katalogu Narodnog muzeja u Aranđelovcu citira se "Povesnica Karađorđevog vremena" J. Đurića. "Kada je Karađorđe izneo pitanje vođstva ustanka, prvi se oglasio prota Atanasije: 'Tako i treba, brate Đorđe! I ja prvi i svi ovde sobrani tako i 'oćemo, i 'oćemo baš da ti nama budeš starešina i glava pred nama, i mi ćemo te svi slušati'. Na to poviču svi skupa sobrani: 'Da, i mi ćemo te slušati, a ko te ne posluša, mi ćemo svi protivo onoga'."\nPriča o krstu kojim je prota blagosiljao ustanike\nKada je počeo ustanak, prota Atanasije je zakleo narodne vođe na međusobnu slogu i vernost Karađorđu.\nZanimljiva je priča o krstu kojim je prota blagosiljao ustanike. U tekstu na sajtu Republičkog zavoda za zaštitu spomenika kulture se navodi da je reč o malom drvenom ručnom krstu. Stilski je blizak atoskim krstovima, a signature na njemu su grčke.\nJoš je interesantnije to kako je krst dospeo do Muzeja Prvog srpskog ustanka u Orašcu. U tekstu se navodi da je to poklon Dragiše Jokića iz Topole, kao spomen na svog brata poginulog u Narodnooslobodilačkoj borbi.\nDragiša je potomak jednog od Karađorđevih bliskih saboraca, Petra Jokića. Krst je čuvan y porodici kao relikvija najveće vrednosti. Sem čvrste tradicije da je pripadao proti bukovičkom Atanasiju koji ga je dao Petru Jokiću, današnji Jokići o ovom krstu nemaju nikakvih drugih podataka.\nNavodi se da su Petar Jokić i prota Atanasije od prvih dana ustanka, pa i pre njega, pripadali najužem ustaničkom krugu, da su bili dugogodišnji poznanici i prijatelji.\nKojom je prilikom prota predao krst Jokiću i da li njemu lično ili njemu kao komandiru Voždove svite, nije poznato.\nVožd klonuo duhom posle protine smrti\nKada je počeo ustanak, prota Atanasije bio je već star čovek. Konja, oružje i novac dao je sestriću Vasiliju Stefanoviću Saramandi.\nUmro je u rodnom Bukoviku i sahranjen je s leve strane, uz oltar bukovičke crkve koja se posebno vezuje za njegovu ličnost.\nKarađorđe nije došao na protinu sahranu, jer je za njegovu smrt saznao dan kasnije, a u tekstu jereja Milovanovića je navedeno da je Vožd tada klonuo duhom od prevelike tuge. Turci su 1813. godine zapalili drveni krov na crkvi i on se potpuno srušio i pao na ploču na protinom grobu, potpuno je uništivši.\nDanas je na spoljašnjoj strani severnog zida iza crkve spomen-ploča koja svedoči o događajima u kojima je akter bio prota Atanasije Bukovički, a crkva je utvrđena za nepokretno kulturno dobro.\nDeo posvećen proti Atanasiju Bukovičkom u "Pomeniku" završava se jednom zanimljivošću u vezi sa vođom Drugog srpskog ustanka i knezom Milošem.\nNavedeno je da je on 1859. godine došao u Aranđelovac i da su pred njega izašli bukovički sveštenici na podvorenje.\nKada je čuo da su iz Bukovika, knez je rekao: "U Bukoviku je bio prota Atanasije, Bog da ga prosti! On je nama svojski pomagao u početku ustanka na Turke!...", zapisano je u knjizi.\nprota Antonije Antonijević\nVesić: Grad nema nameru da ruši kafanu "Orašac", plan je usvojen 2001. godine\nPrinc Filip posetio opljačkani Muzej vožda Karađorđa: Uložićemo napore da zasija u punom sjaju\nSlava voždu... Đorđu petroviću crnom..\n15. februar 2021 | 16:28\nAuuuu... Ovo je za cistu peticu: " Iako Bukulja ima tek nepunih 200 metara visine viška da bi se mogla nazivati planinom, Bukovik i okolna mesta nisu nikada želeli da se oslobode njene zaštite od vetra kao što je srpski narod vekovima težio da se oslobodi od Turaka." Itd, itd... Cista petica, all u petom razredu osnovne!!!\n15. februar 2021 | 16:13\nOtac moderne srpske drzave je tokom revolucije, a i ranije, pobio mnogo srpskih neprijatelja i na tome smo mu vecno zahvalni.Ocistio je Srbiju kao sa metlom.


Kačar prespor, Subotić početnički | RUBRIKE | DW | 25.04.2011\nKačar prespor, Subotić početnički\nNemačke internet strane opširno pišu o nastupima srpskih igrača u Bundesligi. Kuzmanović je bio mnogo uspešniji od Kačara u direktnom duelu, Subotić je direktni krivac za poraz svog tima. Zanimljivo i u Cvajti.\nKačaru čista petica\n„Švabe odahnule“, naslov je u Štutgarter cajtungu. Gojko Kačar, koga vidite na slici, nije sa drugarima iz Hamburga imao prijatnu ekskurziju na Mercedes areni. Bilo je 3:0 za Štutgart Zdravka Kuzmanovića koji je, prema oceni Sportala, igrao pristojno i neupadljivo kao zadnji vezni, što treba shvatiti kao kompliment. Nije bilo previše potrebe da ide u napad jer su tamo njegove kolege odlično završavale posao, komentariše Sportal i daje Kuzmanoviću trojku na skali gde je kec najbolja ocena.\nKačar je dobio čistu peticu, koja je u Nemačkoj najgora moguća ocena. „Prespor je za zadnjeg igrača odbrane, posebno kada treba da čuva Kakaua“, piše Sportal i navodi da je Kačar nepotrebno izgubio loptu pre drugog gola Štutgarta i da je kasnio kod trećeg.\nSubotić: „Poraz ide na moju dušu“\nNišta bolje od Kačara nije prošao ni Neven Subotić čija je Borusija izgubila kod imenjaka iz Menhengladbaha sa 1:0, a baš je Subotić početnički kiksnuo kod gola. Njegovo razočaranje lepo ilustruje ova slika na portalu derwesten.de.\n„Poraz ide na moju dušu“, priznao je Subotić, a prenosi dortmundski Rurnahrihten. „Ne bih smeo da padam na jeftinu napadačku foru koju mi je prodao Idrisu“, kaže Subotić i dodaje da je njegov tim igrao dekoncentrisano i nemaštovito, sa previše lopti u noge i premalo utrčavanja.\nMinhenu sprski derbi\nRukavina (u sredini) i drugari slavili ubedljivu pobedu\nKad poslednji na tabeli pobedi prvog, jasno je da ćemo ponovo gledati foto-finiš u borbi za titulu i za opstanak. Slično je i u Cvajti gde je, u srpskom derbiju, Minhen 1860 sa 3:0 pobedio Grojter Firt, prenosi zvanični sajt Bundeslige.\nU dresu Minhena su šansu dobili Ignjovski, Rakić i Rukavina, samo je ovaj potonji igrao svih 90 minuta i za to vreme dva puta izbacio loptu sa gol-linije. Još dva puta je golman Kiralji branio zicere mladom Danijelu Aleksiću koji je u drugom poluvremenu ušao u igru za Firt.\nKljučne reči bundesliga, subotić, kačar, kuzmanović\nTrajni link https://p.dw.com/p/113SA


Naslov: Princ od velsa (Polytelis alexandrae) Sre Nov 10, 2010 2:35 pm\nNaslov: Re: Princ od velsa (Polytelis alexandrae) Sre Nov 10, 2010 2:36 pm\nNaslov: Re: Princ od velsa (Polytelis alexandrae) Sre Nov 10, 2010 2:51 pm\nSvaka cast Karolina na trudu i na tekstu...............\nNaslov: Re: Princ od velsa (Polytelis alexandrae) Sre Nov 10, 2010 2:56 pm\nNaslov: Re: Princ od velsa (Polytelis alexandrae) Sre Nov 10, 2010 3:03 pm\nSamo opusteno dosla si u pravo jato, koje nesto znaci na ovoj pticarskoj sceni...............\nNaslov: Re: Princ od velsa (Polytelis alexandrae) Sre Maj 16, 2012 10:08 am\nDal neko ima naparene Princeve.\nKakvo vam je iskustvo. Imam utisak da je Princ prilicno meka ptica i da nije vesela.Bio sam kod par uzgaivaca koji us put imaju i princeve ali mi se cinilo da su neaktivni.Ja licno planiram da uzmem zute,mada se slazem da je standard u naj lepsoj boji.\ndal se tesko naparuju i kakavi su kao roditelji,treba li im nesto posebno od hrana kada dobiju mlade ili je sve isto kaao i kod ostalih srednjih vrsta.\nNaslov: Re: Princ od velsa (Polytelis alexandrae) Sre Maj 16, 2012 1:44 pm\nJa lično nemam prinčeve,ali ih nekolicina mojih prijatelja ima.Njihova iskustva su upravo kao što si i sam saznao.\nMekana,nežna,teško se uparuje,teško odhranjuje mlade,i još teže mladi ostaju u životu.\nHrane ih klasičnom hranom za srednje papagaje,jajčana hrana,malo voća i povrća koju retko prihvataju.\nPuno muke ...\nNaslov: Re: Princ od velsa (Polytelis alexandrae)


Dijeta sa gljivama je novi hit\nDijeta koja potiče iz Velike Britanije, a postala je veoma popularna u Hollywoodu, naziva se još i M-Plan, a zahvaljujući njoj već su smršavile Kelly Osbourne i Katy Perry.\nOva dijeta omogućava da smanjite obim struka, bedara i nadlaktica, dok vaše grudi ostaju netaknute. Kako to postići? Zamenom redovnog obroka, poput ručka ili večere, jelom u kojem gljive zauzimaju najvažnije mesto. Tako se treba hraniti 14 dana.\nIpak, eksperti su skeptični.\n"Rieč je jednostavno o prehrani s niskim unosom kalorija", objašnjava dijetetičarka Tanya Zuckerbrot za ABC News. "Sigurna sam da ćete tako izgubiti na kilaži, ali je činjenica da ne postoji hrana čijim konzumiranjem ćete smršaviti na ciljanim dielovima tijela. Svejedno je jesu li to gljive ili odrezak, zakoni termodinamike diktiraju gubitak kilograma, dakle, ako unosite manje kalorija smršavit ćete i nemoguće je da će se to desiti svuda, osim na grudima".\nIpak, gljive su sjajna hrana.\n"Jedna čaša gljiva ima samo 25 kalorija i dva grama vlakana. One su također odličan izvor kalija. Jedna čaša sadrži više kalija nego banana ili čaša soka od narandže", dodaje Zuckerbrot.\n8. Septembar 2013. zdravlje - istraživanja 0 4774\ndijeta novi gljivama cete casa kalorija istrazivanja zdravlje gljive\nTri reči: zdravlje istrazivanja dijeta\nDve reči: zdravlje istrazivanja\nJedna reč: dijeta, novi, gljivama, cete, casa, kalorija, istrazivanja, zdravlje, gljive