Vlasnici bespravnih objekata i dalje privilegovani - Gradjevinarstvo.rs\nPriča o Velji Iliću i legalizaciji objekata u Srbiji uskoro bi mogla da ima više nastavaka nego Žikina dinastija. U poslednjoj epizodi, ministar građevinarstva je najavio da legalizacija nije neophodna ako ste vlasnik objekta više od 30 godina i ako se "niko nije žalio". "Možete da stavljate pod hipoteku, možete da prenesete na svoju decu i taj se objekat doživotno vodi na vas, a posle vaše smrti na vaše potomke i to je dovoljno da legalno funkcionišete", istakao je Ilić. Ti objekti, rekao je još, neće moći da se prodaju.\nPomoćnica ministra građevinarstva Aleksandra Damnjanović objašnjava da će vlasnici bespravno sagrađenih objekata moći sami da odluče da li će da legalizuju ili ne svoje objekte.\n- Samo određeni objekti, oni koji se koriste za lične potrebe, moći će da se prema Zakonu o posebnim uslovima prava svojine upišu u katastar i njihovi vlasnici će odlučivati da li će da ih legalizuju ili ne – ističe Damnjanovićeva.\nOna napominje da upis u katastar vlasnicima "garantuje pravo svojine", ali i ističe da će te objekte moći da prodaju tek kada plate naknadu za uređenje gradskog i građevinskog zemljišta. Visina naknada biće, napominje ona za naš list, i jedna od glavnih stvari u novom zakonu o legalizaciji koji bi, kako je ministar najavio, trebalo da se nađe pred poslanicima u oktobru.\nKonsultant za strana ulaganja Milan Kovačević kaže za naš list da je Ministarstvo nanelo ogromnu štetu privredi i građevinarstvu koje beleži konstantan pad, jer se legalizacija i konverzija gotovo ne sprovode.\n- Velja Ilić je u više navrata pričao šta bi trebalo uraditi, ali mislim da je on nepodoban da to rešava jer je i on sam ilegalno gradio – napominje Kovačević.\nOn kaže da bi u normalnoj državi teško bilo zamisliti ovako nešto, kao i da je krajnje vreme da se uvaže mišljenja stranaca i da se uvede jednak sistem za sve.\n- Imam predlog da sve one koji su bespravno gradili i tako ućarili jer nisu plaćali takse i poreze, država oporezuje, da im naplati porez na imovinu bespravno sagrađenih objekata i da ima udeo od na primer 10 odsto, tako da ne mogu da prodaju dok to ne isplate – ističe Kovačević i dodaje da bi i ovo trebalo da se zaustavi na Ustavnom sudu.\nI u NALED-u podsećaju da su odlukom Ustavnog suda svi članovi Zakona o planiranju i izgradnji, od 185. do 200, a koji se upravo odnose na legalizaciju, proglašeni nesaglasnim sa Ustavom, čime su prestali da važe.\n- Stav ministra Ilića ukazuje da se nastavlja praksa izigravanja navedene odluke Ustavnog suda, a time i pravnog poretka Srbije. Posle ovakvog istupa ministra, nije jasno kakva je uopšte svrha donošenja novog zakona o legalizaciji objekata. Nažalost, ministar zaboravlja da se realizacijom hipoteke vrši prenos prava svojine na objektu, pa je time i nesvesno, dao koristan savet kako se fingiranjem pravnih poslova i uspostavljanjem hipoteke može lako izigrati ograničenje otuđenja-prenosa nelegalizovanih objekata – ističu u NALED-u.\nPredsednik opštine Ruma Goran Vuković kaže da bi usvajanjem novog zakona o legalizaciji u neravnopravan položaj stavljeni oni koji su poštovali zakon.\n- Ispostaviće se da kod nas uvek bolje prođu oni koji ne poštuju zakone – napominje Vuković. Osim toga, to bi lokalnim samoupravama dodatno smanjilo prihode.\n- Opštine su te koje treba da grade vodovode, kanalizacije, uvode električnu energiju. Ispada da su jedni dali novac za to, a da će drugi biti oslobođeni tih davanja. Od kojih para ćemo sad graditi – pita predsednik opštine Ruma, gde je predato 2.000 zahteva za legalizaciju, od kojih je samo deo završen po starom zakonu. Većina čeka usvajanje novog.\nDarko 24.09.2013 11.41.25\nA šta ako se neko žalio na bespravno sagrađeni objekat? Da ga nećete možda rušiti?\nzivorad 23.09.2013 11.08.26\nMa onaj ko je imao za legalizaciju taj je i platio i to je sasvim OK. Onaj ko nema treba mu 100% pomoci da i to malo "sirotinje" koje je sigurno tesko napravio sad legalizuje. A ove "budze" opstinske koje se sad bune za neravnopravnost itd. ma oni su sigurni krivci jer su namete sprovodili na jadne ljude do iznemoglosti i mitom i korupcijom, zato im i ne odgovara ministar Velimir Ilic. Samo napred ministre ima vise nas koji te podrzavamo nego onih koji sad vide veliki gubitak svog prljavog ali slatkog novca. Ja sam za svaku laksu legalizaciju i samo napred !\nSve najbolje ima nas jos koji smo za Vas i vasu politiku.


Novine u sudskoj praksi Evropskog suda za ljudska prava | Pravna Hronika\nU ovom dijelu Pravne hronike bit će predstavljena selekcija presuda Evropskog suda za ljudska prava. Još uvijek se na član 6 pravo na pravično suđenje, najčešće poziva u regiji, kao i na član 1 Protokola br. 1 pravo na mirno uživanje imovine. U nekim interesantnim presudama pojavljuje se i član 10 pravo na slobodu izražavanja, te član 8 pravo na poštovanje doma i privatnog života.\nNiže u tekstu pogledat ćemo u detalje šest izabranih slučajeva Evropskog suda. Ti slučajevi potiču uglavnom iz regije, ali su predstavljeni neki i protiv drugih država Evrope, od značaja za sudsku praksu BiH sudova: Medžlis Islamske Zajednice Brčko i drugi protiv BiH, Selmani i drugi protiv Makedonije, K.B. i drugi protiv Hrvatske, Chowdury i drugi protiv Grčke, Ilias i Ahmed protiv Mađarske i Johannesson i drugi protiv Islanda. Ovaj prilog sadrži sažetke činjenica i odluka Evropskog suda za ljudska prava zajedno sa stručnim komentarom uz svaki pojedinačni slučaj.\nPRESUDA VELIKOG VIJEĆA U SLUČAJU MEDŽLIS ISLAMSKE ZAJEDNICE BRČKO I DRUGI protiv BOSNE I HECEGOVINE\n(predstavka br. 17224/11)\nPodnositelji predstavke su četiri nevladine organizacije (NVO) iz Brčko distrikta Bosne i Hercegovine, uključujući Islamsku zajednicu Bosne i Hercegovine i bosansku humanitarnu organizaciju. U maju 2003. ove četiri NVO su poslale dopis uredima lokalne vlade Distrikta, kritikujući kandidaturu M.S. na poziciju novog direktora javnog radiju Brčko. U tom dopisu, NVO su se protivile procesu imenovanja zbog navodnog nepoštivanja proporcionalnog zastupanja u odabiru novog direktora. Također su tvrdili da kandidatkinja nije podobna, s obzirom na ponižavajuće izjave koje je iznijela protiv muslimana. Njihovi navodi su se odnosili na to da je M.S. dala intervju za novine u kojem je istakla da „muslimani nemaju kulturu“ i da se zato „uništavanje džamija ne može smatrati kulturnim spomenicima“; da je „demonstrativno poderala u komade“ ramazanski kalendar koji se nalazio u prostorijama radio stanice; da je „prekrila grb Bosne i Hercegovine grbom Republike Srpske“ u prostorijama radio stanice; i da je „zabranila puštanje“ popularne bosansko-hercegovačke pjesme preko radija.\nPismo je kasnije objavljeno u tri različite dnevne novine putem nepoznatog izvora. M.S. je potom ustala građanskom tužbom za zaštitu od klevete protiv NVO. U septembru 2004. Osnovni sud u Brčkom kao sud prvog stepena je odbio tužbu, smatrajući da se NVO ne mogu smatrati odgovornim za klevetu zato što nisu objavili dopis. Po žalbi, Apelacioni sud je preinačio presudu nakon što je utvrdio da je pismo sadržavalo netačne činjenične navode koji nanose štetu ugledu kandidatkinje. Ovaj sud je cijenio odnos između člana 8 i člana 10 Konvencije. Ovu presudu je kasnije podržao Ustavni sud Bosne i Hercegovine. U oktobru 2015. Vijeće ESLJP-a nije našlo povredu prava na slobodu izražavanja po članu 10 EKLJP-a, uz obrazloženje da je pored vrijednosnih sudova, pismo sadržavalo netačne činjenične navode i da NVO nisu poduzele razumne korake u cilju provjere njihove vjerodostojnosti. Na zahtjev podnositelja predstavke slučaj je upućen Velikom vijeću na odlučivanje.\nNavodeći da su optužbe protiv M.S. bile dovoljno ozbiljne da uzrokuju socijalne i profesionalne predrasude protiv nje, Veliko vijeće je smatralo da su predmetne optužbe dostigle stepen ozbiljnosti koji se treba ispuniti po članu 8 Sud je stoga morao potvrditi da su odluke domaćih sudova uspostavile pravičnu ravnotežu između člana 8 i člana 10.\nSud je ispitao i odbio argument da se pismo trebalo smatrati tako da su njegovi autori djelovali kao zviždači, ali je prihvatilo da se M.S. može smatrati državnim službenikom i da se komentari protiv nje moraju čitati u širem kontekstu, ali s tom razlikom da su komentare iznijele NVO, a ne privatne osobe, i to bez bilo kakvog direktnog ličnog iskustva o stvarima o kojima iznose pritužbe.\nVeliko vijeće je prihvatilo da je etničko i religijsko zastupanje u institucijama Bosne i Hercegovine od javnog značaja i da su podnositelji predstavke imali legitimni interes da budu informisani o pitanjima istaknutim u dopisu. Prijavom za kandidata na mjesto direktora javne radio stanice, M.S. je svjesno zakoračila u javno područje i stoga je sebe izložila pomnoj kontroli. Međutim, pismo je sadržavalo izjave o činjenicama za koje su podnositelji predstavke preuzeli odgovornost bez ispitivanja njihove vjerodostojnost. Što su optužbe ozbiljnije, to je veća revnost potrebna prilikom davanja informacija vlastima, posebno za one kao što su mediji ili NVO koji vrše funkciju društvene kontrole nad državnim službenicima. Podnositelji predstavke nisu postupali sa takvom dužnom pažnjom. Ovi navodi su bili usmjereni na nanošenje štete karijeri M.S. i njenom profesionalnom ugledu. U svjetlu svih ovih okolnosti, većina sudija Velikog vijeća je smatrala da su domaći sudovi uspostavili pravičnu ravnotežu između interesa podnositelja predstavke i interesa MS. Iz tih razloga nije došlo do povrede člana 10.\nPresuda Velikog vijeća je ovdje stavila naglasak na princip supsidijarnosti, podržavajući procjenu ravnoteže domaćih sudova između člana 8 i člana 10.\nVeliko vijeće je istaklo da NVO obavlja funkciju društvene kontrole, i da poput medija, često raspolažu sa više sredstava za provjeru informacija u obavljanju te uloge nego što imaju pojedinci. Iz tog razloga imaju i obavezu da to učine. NVO ne raspolažu neograničenom slobodom da pronose neprovjerene i oborive navode, a to djelomično oslobađa državne vlasti od odgovornosti da same vrše provjeru dostavljenih navoda ili izjava koje se mogu smatrati uvrjedljivim za državne službenike.\nPotrebno je naglasiti da ovaj slučaj nije odlučen jednoglasno, već sa većinom od 11 naspram 6 glasova. Odstupajuća mišljenja sadrže jake argumente i komentare na slučaj iz različitih perspektiva, kojima se pored ostalog, ističe da iako je bilo jasno da postoji obaveza NVO u obavljanju funkcije društvene kontrole da provjere kredibilitet i tačnost navoda, nije naznačeno koje su to korake podnositelji predstavke trebali poduzeti, te da li je bilo korektno reći da NVO raspolaže sa više sredstava za provjeru istinitosti u ovakvom scenariju. Neki od sudija koji su iznijeli svoje odstupajuće mišljenje također su istakli da je olako uzeta činjenica da nikada nije utvrđeno ko je predmetni dopis objavio, što je, ipak, dovelo do zaključka da su oni koji su proslijedili takve izjave odgovorni za to što je informacija „procurila“ i kasnije objavljena i potom podstaklo javnu debatu i nanijelo štetu M.S.\nPRESUDA U SLUČAJU SELMANI I DRUGI protiv BIVŠE JUGOSLOVENSKE REPUBLIKE MAKEDONIJE\n(predstavka br. 67259/14)\nPodnositelji predstavke su makedonski državljani koji su radili kao akreditovani novinari u Skopju.\nDana 24. decembra 2012. podnositelji predstavke su bili u galeriji Parlamenta, odvojenoj prostoriji za akreditovane novinare, koji su izvještavali o debati povodom kontroverznog državnog budžeta za 2013. godinu, koja je privukla značajnu javnu i medijsku pažnju. Dvije suprotstavljene grupe ljudi su protestvovale ispred zgrade Parlamenta u to vrijeme. Nakon nereda koje je izazvao član Parlamenta iz opozicije, službenik obezbjeđenja je silom izbacio člana Parlamenta iz opozicije i naredio novinarima da napuste galeriju. Podnositelji predstavke su, vjerujući da su imali pravo da budu obaviješteni o događajima unutar prostorija Parlamenta, odbili da postupe u skladu sa naredbom. Ovo je dovelo do toga da su nasilno izbačeni.\nPodnositelji predstavke su naknadno uložili ustavnu žalbu navodeći da je njihovo pravo na slobodu izražavanja po članu 10 povrijeđeno, je su bili spriječeni da izvještavaju o temi od javnog interesa. Također su tražili da Ustavni sud održi javnu raspravu u njihovom slučaju. U aprilu 2014. Ustavni sud je održao raspravu u odsustvu stranaka, te odbacio njihovu žalbu. Našao je da je njihovo udaljavanje iz galerije bilo neophodno iz sigurnosnih razloga, te da nije bilo usmjereno na ograničavanje njihove slobode izražavanje.\nPodnositelji predstavke su, pozivajući se na član 10 i član 6 Konvencije žalili zbog njihovog nasilnog odstranjivanja iz galerije Parlamenta i zbog neodržavanja usmene rasprave u postupku pred Ustavnim sudom.\nŠto se tiče člana 6, Sud je prvo potvrdio da u postupcima pred sudom prvog i jedinog stepena, pravo na „javnu raspravu“ sadrži ovlaštenje na „usmenu raspravu“ prema članu 6 Konvencije, osim ukoliko postoje posebne okolnosti.\nSud je primijetio da je bilo činjeničnih navoda (stepen korištene sile, objašnjenja koja su data podnositeljima predstavke, rizik po sigurnost, navodna povreda službenika obezbjeđenja i mogućnost podnositelja predstavke da prate događaje) koje su se trebale ispitati na način da se utvrdi da li je udaljavanje novinara dovelo do kršenja prava na slobodu izražavanja.\nOvo je, kaže Sud, značilo da su podnositelji predstavke bili ovlašteni na usmenu raspravu, koji zaključak ima veću težinu od Vladinog argumenta o efikasnosti. Štaviše, Ustavni sud nije dao razloge zašto je smatrao da nije bilo potrebno održati usmenu raspravu. Sud je zaključio da nisu postojale posebne okolnosti koje bi mogle opravdati odstupanje od rasprave i utvrdio da je došlo do povrede člana 6 stav 1.\nŠto se tiče člana 10, strane su se složile da udaljavanje novinara predstavlja „miješanje“ u pravo podnositelja predstavke na pravo na slobodu izražavanja po članu 10 stav 1, koje se temelji na domaćem zakonu, tako da je mjera bila „propisana zakonom“. Međutim, Sud je našao da podnositelji predstavke nisu predstavljali prijetnju javnoj sigurnosti, te istakao da mora postojati temeljita kontrola nad bilo kojom mjerom kojom se novinari sprječavaju da izvršavaju svoju ulogu prenošenja informacija o pitanjima od javnog interesa. Sud je zaključio da Vlada nije dokazala da je udaljavanje novinara bilo „neophodno u demokratskom društvu“ i da je ispunilo zahtjev „nužne socijalne potrebe“. Prema tome, Sud je našao povredu člana 10.\nSud je smatrao da Država treba da isplati podnositeljima predstavke po 5.000 eura na ime nematerijalne štete.\nKao što je Veliko vijeće prethodno istaklo u slučaju Karacsony i drugi protiv Mađarske, redovna debata u parlamentu služi političkom i zakonodavnom procesu, interesima svih članova zakonodavstva koji im omogućuju da učestvuju pod jednakim uslovima u parlamentarnom postupku i interesima društva u cjelini. Zato je od suštinskog značaja da se ne dozvoli da se parlamentarne debate pretvore u nerede, kao i da se očuva nivo reda u kojima se parlamentarne debate održavaju na dostojanstven i konstruktivan način. Ali u ovom slučaju se ne radi o udaljavanju ili izbacivanju člana iz Parlamenta koji je izazvao nemire, već o sprječavanju ovlaštenih novinara, smještenim u galeriji za novinare, da iz prve ruke posmatraju nemire do kojih je došlo u prostorijama, kao i način na koji su vlasti ovaj događaj riješile. Novinari podnositelji predstavke su silom udaljeni zbog, navodno, vlastite sigurnosti. Manjak konkretnih dokaza koji su se smatrali neophodnim u ovom slučaju doveli su Sud do zaključka da se miješanje u slobodu novinara da posmatraju i izvještavaju o nemirima i načinu na koji su oni riješeni ne čini opravdanim prema članu 10 stav 2. Utoliko je žalosnije što je utvrđeno da su postupci koje su novinari pokrenuli pred Ustavnim sudom prekršili član 6, s obzirom da nije održana usmena rasprava, a obrazloženje zašto je ovaj zahtjev odbijen, nije dato. Ovako nisu oslabljeni samo javna kontrola nad događajima i načinom na koji je vlast postupila, nego se i jedini sudski postupak u kojem je kasnije osporeno ponašanje Države održao bez rasprave i bez mogućnosti da se činjenice temeljito utvrde.\nPRESUDA U SLUČAJU K.B. I DRUGI protiv HRVATSKE\n(predstavka br. 36216/13)\nPodnositeljica predstavke, K.B, rođena 1968. godine, podnijela je ovu predstavku u svoje ime i ime svojih sinova, rođenih 2001. i 2005. Privremeno su joj dodijeljena djeca na staranje u novembru 2009. godine nakon razvoda braka sa I.B., ocem djece.\nNakon privremene mjere koja je određena u junu 2010. godine, djeca su provela raspust sa ocem u julu i avgustu 2010. godine. Određeno je da K.B. ostvaruje kontakte sa djecom tokom tog perioda, u kući koja pripada I.B. Podnositeljica predstavke se žalila protiv ove odluke, navodeći psihološke razloge i udaljenost od 400km. U septembru 2010. godine otac nije vratio djecu podnositeljici predstavke, a rješenje o izvršenju kojim je naloženo I.B. da vrati djecu je bilo ukinuto u maju 2011. godine. U aprilu 2011, nakon razvoda, za skrbnika djece je određen I.B. a podnositeljici predstavke je dodijeljeno pravo da viđa djecu. Ova prava se, međutim, nisu ostvarila, zbog jakog protivljenja djece sa se vide sa majkom. Prijedlog K.B. za izvršenje je odbačen u decembru 2011. godine iz razloga što I.B. nije utvrđeno da je I.B. ometao njeno pravo da viđa djecu.\nU avgustu 2012. Općinski sud u Splitu je naredio da bi kontakt između K.B. i njenih sinova trebao da se odvija pod nadzorom stručne osobe iz splitskog Centra za socijalnu skrb, ali se ova naredba nije nikad nije izvršila. U avgustu 2015. podnositeljica predstavke je zatražila da se I.B. oduzme skrbništvo, oslanjajući se na mišljenje vještaka od te godine u kojem je stajala preporuka da je otuđenje djece nastalo kao posljedica očevog negativnog stava prema njihovoj majci i da bi se I.B. trebao podvrgnuti psihoterapiji. U vrijeme kada je donesena presuda ESLJP-a, postupak se još vodio pred Općinskim sudom u Splitu.\nPodnositeljica predstavke se žalila da su, uslijed toga što joj nisu omogućeni kontakti sa njenim sinovima, domaće vlasti prekršile pozitivnu obavezu iz člana 8.\nSud je istakao da Države imaju pozitivnu obavezu da poduzmu sve potrebne korake u cilju olakšanja ostvarivanja kontakata između roditelja i djece. U slučajevima koji se tiču prava na ostvarivanje kontakata gdje je faktor vremena značajan, adekvatnost mjera koje sudija određuje bi se trebala procjenjivati prema brzini kojom su poduzete.\nSud je istakao da, iako je potrebno uvažiti želje djece, i drugi faktori se moraju uzeti u obzir kako bi se utvrdili najbolji interesi djece. Oni su obično usmjereni na očuvanje porodičnih veza, osim u slučajevima u kojima bi se tako nanijela šteta zdravlju djece i njihovom razvoju. Tako da je u slučajevima u kojima dijete odbija kontakt Sud naveo da Države moraju poduzeti sve mjere neophodne da se otkrije i riješi uzrok takvog otpora. Nepostojanje saradnje između stranaka ne oslobađa vlasti od obaveze da se pomire različiti interesi. Samo nakon što se te mjere iscrpe, može se reći da su domaće vlasti postupile u skladu sa pozitivnom obavezom iz člana 8.\nSud je primijetio da su okolnosti slučaja ukazale na nekoliko propusta na strani hrvatskih vlasti, koji se ogledaju u kašnjenju u postupanju po žalbi podnositeljice predstavke iz 2010. godine protiv privremene mjere u vezi sa viđanjem u kući koja pripada I.B, kašnjenju u pribavljanju mišljenja vještaka o uzrocima pružanja otpora djece u vezi sa viđanjem majke, te kašnjenju u uključivanju djece u terapiju, koja je nije odvijala pod redovnim nadzorom niti je bila koordinirana.\nSud je zaključio da je došlo do povrede člana 8 jer domaće vlasti nisu izvršile svoje pozitivne obaveze prema podnositeljici predstavke u vezi sa njenim pravom na poštovanje porodičnog života.\nPodnositeljici predstavke je dosuđeno 12.500 eura na ime nematerijalne štete i 3.780 eura na ime troškova i izdataka.\nOvaj slučaj je pokrenula majka koja nije bila postavljena za skrbnika svoje djece, ali koja je ostvarivala kontakte sa djecom zahvaljujući naredbi domaćeg suda. Ovaj slučaj se nije odnosio na gubitak skrbništva, nego na ostvarivanje kontakta. Iako je strazburški Sud često podržavao prava roditelja da postupaju u ime svoje djece kada se žale zbog odluka domaćih sudova o oduzimanju roditeljskog staranja ili pravu skrbništva, Sud im ne daje jednaka prava kada se radi o njihovom pravu na ostvarivanje kontakata.\nEvropski sud za ljudska prava je više puta naglašavao da su u slučajevima u vezi sa djecom kašnjenja neprihvatljiva, a u predmetnom slučaju je Sud posebno kritički posmatrao činjenicu da su hrvatske vlasti dozvolile da se predmet zanemari i tako ne izvrše svoje pozitivne obaveze prema djeci i njihovoj majci.\nPrema članu 53 Konvencije, potrebno je postupiti u skladu sa drugim međunarodnim obavezama Države. Sve Članice Vijeća Evrope su također stranke Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima djeteta (UNCRC), koja, nažalost, nije spomenuta u presudi. Član 9 stav 3 te Konvencije naglašava koliko je značajno da djeca održe kontakt sa oba roditelja – procjena koja, u skladu sa istom odredbom i članom 3 UNCRC-a, mora biti u najboljem interesu djeteta. Član 12 UNCRC-a zahtijeva da želje djeteta budu uzete u obzir i da im se pokloni dužna pažnja. Komitet o pravima djeteta UN-a sačinio je sveobuhvatni Generalni komentar o članu 12 koji pruža analizu i pojašnjava obaveze Država u ovom pogledu. Međutim, najbolji interes djeteta ponekad može zahtijevati da nakon ispitivanja želja djeteta uloga vlasti, štiteći njegov najbolji interes, može zahtijevati drugačiji pravac djelovanja. Činjenica da se majka nije mogla žaliti Strazburu u ime djeteta nije oslobodilo Sud obaveze iz člana 53 da, vodeći se njihovim interesima, postupi prema UNCRC-u.\nPRESUDA U SLUČAJU CHOWDURY I DRUGI protiv GRČKE\n(predstavka br. 21884/15)\nPodnositelja predstavke su 42 državljana Bangladeša koja su radila na farmi jagoda u mjestu Manolada u Grčkoj od oktobra 2012. do februara 2013. godine. Poslodavci su im obećali plate od 22 eura za sedam sati rada, uz 3 eura za svaki prekovremeni sat. Podnosioci predstavke su radili dvanaest sati dnevno pod nadzorom oružanih čuvara, a živjeli su u privremenim šatorima bez tekuće vode ili toaleta. Njihovi poslodavci su ih opomenuli da će primiti platu jedino ako nastave da rade.\nNakon štrajka u više navrata kako bi dobili svoje nadnice i strahujući da neće biti isplaćeni, 100-150 radnika zatražilo je isplatu plate od poslodavca. Naknadno je jedan oružani čuvar u njih pucao, ozbiljno povrijedivši 30 radnika, uključujući 21 podnositelja predstavke.\nNakon hospitalizacije viša radnika i naknadne istrage, sud je oslobodio četiri optužena za trgovinu ljudima (član 323a Grčkog krivičnog zakonika), iz razloga što nije utvrđen objektivni element krivičnog djela. Oni su osudili jednog od čuvara i jednog od poslodavaca zbog nanošenja teških tjelesnih povreda i nezakonitog korištenja oružja, koja kazna je kasnije izmijenjena u novčanu kaznu. Također im je bilo naređeno da se 1.500 eura isplati 35 radnika koji su bili žrtve – po 43 eura svakom od njih. Postupak po žalbi optuženih protiv ove odluke bio je još u toku u vrijeme kada je ESLJP-a donio presudu.\nRadnici su naknadno zatražili od javnog tužioca na Kasacionom sudu da se žali protiv presude suda, tvrdeći da optužba za trgovinu ljudima nije bila temeljito ispitana. Ovaj zahtjev je odbačen.\nPodnositelji predstavke su se žalili da su bili predmetom prisilnog rada i trgovine ljudima, te da je uslijed propusta Grčke da ih zaštiti od ovih zlostavljanja, provede efektivnu istragu i da krivično goni izvršitelje, došlo do povrede člana 4.\nSud je primijetio da su domaći sudovi pomiješali koncept ropstva (koji zahtijeva da postoji trajnost, pri čemu se to ne može reći za podnositelje predstavke koji su bili sezonski radnici) i prisilnog rada. Iako prisilni rad podrazumijeva ograničenje fizičkog kretanja, Sud je naveo da ovo nije uslov sine qua non za prisilni rad ili trgovinu ljudima. U svakom slučaju, podnositelji predstavke su bili efektivno ograničeni u kretanju, pošto nisu imalo dozvole da budu u Grčkoj i nisu bili plaćeni, tako da nisu imali ni novca da mogu otići. Priroda i intenzitet posla je također relevantan faktor.\nSud je također naveo obavezu Države da prema član 4 stav 2 uspostavi zakonodavni i administrativni okvir koji zabranjuje i kažnjava prisilni rad. Grčka je inkriminirala trgovinu ljudima na nacionalnom nivou i uključila relevantno EU pravo (EU Direktiva 2011/36). Međutim, Sud je naveo da su vlasti malo učinile da isprave situaciju Manolada radnika usprkos tome što su bili svjesne situacije kroz izvještaje, članke i dokaze koje je dala policija iz Amaliade. Operativne mjere su stoga bile nedovoljne.\nŠtaviše, kažnjavanje od strane grčkog suda odraz je površnog tumačenja zločina trgovine ljudima koji je bio zamijenjen sa definicijom ropstva. Podnosioci predstavke su dobili po 43 eura za štete uslijed pretrpljenih teških tjelesnih povreda, usprkos činjenici da član 15 EKLJP-a zahtijeva da države obeštete žrtve i da uspostave fond za obeštećenje.\nSud je stoga smatrao da postoji povreda člana 4 stav 2 Konvencije u pogledu proceduralne obaveze Države da provede efektivnu krivičnu istragu o pitanjima trgovine ljudima i prisilnog rada podnositelja predstavke, kao i da provede djelotvorni sudski postupak.\nSud je smatrao da Grčka treba da isplati svakom od podnositelja predstavke koji je učestvovao u postupku pred sudom iznos od po 16.000 eura, i svakom drugom podnositelju predstavke iznos od po 12.000 eura, te ukupno 4.363,64 eura na ime troškova i izdataka.\nOvo je pionirska presuda koja služi kao dodatni temelj i pojašnjava sudsku praksu Suda u vezi sa članom 4 Analiza Suda prati tri progresivna koraka a djelovanje presude je četverostruko.\nPrvi važan aspekt ove presude se tiče opsega primjene člana 4 i definicije prisilnog rada. Situacija podnositelja predstavke ne predstavlja ropstvo, uglavnom zato što su oni bili sezonski radnici te, makar u teoriji, imali mogućnost da odu. Međutim, Sud je našao da njihova situacija predstavlja prisilni rad i trgovinu ljudima – podnositelji predstavke su se bojali da mogu izgubiti naknade (arrears), radili su duge sate i bili pod stražom, pod kontinuiranim prijetnjama svojih poslodavaca koji su im plaćali veoma niske plate.\nJako povezan sa prvim aspektom je drugi aspekt – upotreba Evropske konvencije o koracima protiv trgovine ljudima u obrazloženju presude Suda. Strazburški sud je svoju analizu zasnovao na ovoj Konvenciji i na Protokolu Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnog organizovanog kriminala iz Palerma. Strazburški sud je jasno istakao u presudi da se pozitivne obaveze Država članica moraju tumačiti u svjetlu Konvencije o trgovini i kako Konvenciju tumači GRETA (grupa eksperata odgovornih za nadzor njegove implementacije). U vrijeme tih događaja Konvencija o trgovini nije bila na snazi u Grčkoj, ali nije spriječila Sud da uputi na nju radi pojašnjenja definicije prisilnog rada i trgovine ljudima i na obim pozitivnih obaveza Država.\nAnaliza pozitivnih obaveza predstavlja treći veliki doprinos ove presude. Sud je naglasio da, pored usvajanja preventivnih mjera, zaštita žrtava i istrage, pozitivne obaveze uključuju inkriminaciju i efektivno kažnjavanje bilo kojeg ponašanja usmjerenog na držanje osobe u takvim situacijama – ovo je i smjernica za Sud koju treba da slijedi u provođenju analize. Sud je istakao prvo obavezu da se uspostavi pravni i regulatorni okvir, drugo, operativne mjere, treće, učinkovitost istrage i sudskih postupaka. Iako je našao da je Grčka postupila u skladu sa prvim aspektom svoje pozitivne obaveze po članu 4 stav 2, zaključio je da u slučaju podnositelja predstavke nije postupio u skladu sa drugim i trećim elementom.\nČetvrti razlog zbog kojeg je ova presuda izrazito značajna leži u statusu ova 42 podnositelja predstavke. Oni su svi bili bangladeške izbjeglice, čija ranjivost je doprinijela zlostavljanju od strane poslodavaca i činjenici da Države moraju da pokažu posebnu pažnju u vezi s ovim pitanjem. Osim toga, čini se da su status migranata i osjetljivost njihove situacije igrali odlučujuću ulogu u pravnoj kvalifikaciji zlostavljanja podnositelja predstavke. Sud je posebno ukazao na njihovu osjetljivu situaciju koja je natjerala podnositelje predstavke da prihvate posao u uslovima Manolada farme, onemoguće ih da napuste farmu i potraže drugo zaposlenje.\nPRESUDA U SLUČAJU ILIAS I DRUGI protiv MAĐARSKE\n(predstavka br. 47287/15)\nPodnositelji predstavke su bangladeški državljani, gdin Md Ilias Ilias i gdin Ali Ahmed. Nakon što su napustili svoj dom, Bangladeš, putovali su kroz Pakistan, Iran i Tursku, i stupili na teritorij Evropske Unije u Grčkoj. Odatle su putovali kroz BJRM do Srbije, gdje su proveli 20 sati, odnosno dva dana. Stigli su u tranzit zonu u mjesto Röszke na granici između Mađarske i Srbije dana 15. 09. 2015. te podnijeli zahtjev za azil.\nPo ulasku u tranzit zonu, nisu se mogli kretati u pravcu Mađarske. Bili su zatvoreni na ograničenom prostoru, ograđeni i čuvani od strane policije. Tvrdili su da nisu imali pristup pravnoj, socijalnoj ili medicinskoj pomoći.\nPodnositelji predstavke, oboje nepismeni, bili su intervjuisani od strane Organa za državljanstvo i imigraciju („tijelo za azil“). Samo drugi podnositelj predstavke je imao pomoć prevodioca na urdu jeziku (maternjem jeziku podnositelja predstavke). Prema zapisniku sa razgovora, Mađarska je bila prva zemlja u kojoj su obojica podnijeli zahtjev za azil.\nTijelo za azil je odbilo njihove zahtjeve iz razloga što se Srbija mogla smatrati „sigurnom trećom zemljom“ u skladu sa Vladinim dekretom br. 191/2015. Podnositelji predstavke su osporili ovu odluku pred Upravnim i radnim sudom u Szegedu, koji je poništio odluku tijela za azil na temelju toga što je to tijelo moglo analizirati aktuelnu situaciju u Srbiji u pogledu postupka azila detaljnije, te je vratio slučaj na ponovno ispitivanje.\nDana 23.09. 2015. oba podnositelja predstavke su dijagnosticirana sa posttraumatskim poremećajem (“PTSP”). Medicinski izvještaji nisu upućivali na urgentnu medicinsku ili psihološku terapiju; ali su ukazivali da to da se zdravstveno stanje podnositelja može pogoršati zbog toga što su zatvoreni.\nDana 13. septembra 2015. tijelo nadležno za azil je odbilo zahtjeve za azil i naredilo njihovo istjerivanje. Podnositelji predstavke su tražili sudsko preispitivanje od strane Upravnog i radnog suda u Szegedu, koji je podržao odluku tijela za azil. Ova odluka im je uručena dana 8. oktobra 2015. godine. Naknadno su dopraćeni do granice sa Srbijom.\nŽalili su se da je zatvaranje u tranzit zoni bilo nezakonito, te da nije bilo ispravljeno odgovarajućom sudskom revizijom, što je suprotno članu 5. stav 1. Konvencije i da su uslovi u tranzit zoni, s obzirom na njihov ranjiv status, predstavljali nehumano ponašanje suprotno članu 3. Također su naveli da nisu imali efikasno pravno sredstvo na raspolaganju, što je suprotno članu 13 u vezi sa članom 3.\nKonačno, naveli su da ih je vraćanje u Srbiju izložilo stvarnom riziku od lančanog protjerivanja koje predstavlja nehumano i ponižavajuće postupanje po članu 3.\nŠto se tiče člana 5, podnositelji predstavke su bili spriječeni da uđu u Mađarsku i nisu mogli napustiti tranzit zonu u pravcu Srbije bez povlačenja zahtjeva za azil i izlaganju riziku od protjerivanja. Stoga se nije moglo smatrati da su pristali na ograničenje, koje je de facto predstavljalo lišavanje slobode – stvar praktičnog aranžmana, koje nije bilo utjelovljeno u formalnu odluku od pravnog značaja. Zatvaranje podnositelja predstavke zato se nije moglo smatrati „zakonitim“ i predstavljalo je povredu člana 5 stav 1. De facto priroda njihovog zatvaranja se također ogleda u tome da podnositelji predstavke nisu na raspolaganju imali bilo kakav postupak u kojem bi sud hitno ispitao zakonitost, što je dovelo do povrede člana 5 stav 4.\nU odnosu na član 3, u svjetlu zadovoljavajućih materijalnih uslova (prostor, kreveti, odvojene sanitarne prostorije, pristup psihijatru) i relativno kratko vrijeme o kojem je riječ (23 dana), ponašanje nije dostiglo stepen ozbiljnosti koji predstavlja nehumano ponašanje, te nije došlo do povrede člana 3. Bez obzira, Vlada nije ukazala na postojanje bilo kakvog pravnog lijeka kojim bi se osporavali uslovi podnositelja predstavke. Iz tog razloga je došlo do povrede člana 13 u vezi sa članom 3.\nSud je uočio da su podnositelji predstavke bilo protjerani iz Mađarske na temelju Vladinog dekreta br.191/2015, koji je stavio Srbiju na spisak sigurne treće zemlje, zanemarujući UNHCR izvještaje koji su ukazivali na nedostatak pravične i efektivne procedure azila u Srbiji. Ovo se pokazalo nedovoljnim za zaštitu podnositelja predstavke protiv stvarnog rizika od nehumanog i ponižavajućeg postupanja.\nSud je dalje uočio da prvi podnositelj predstavke greškom nije bio saslušan niti mu je data informacija na jeziku koji govori. Štaviše, informacija koju je podnositelj predstavke dobio je bila je tekstualnom obliku, usprkos njegovoj nepismenosti. Podnositeljima predstavke stoga nisu omogućene efektivne garancije koje bi ih zaštitile od izlaganja stvarnom riziku da postanu izloženi nehumanom ili ponižavajućem postupanju suprotno članu 3.\nSud je dosudio iznos od 10.000 eura svakom podnositelju predstavke na ime nematerijalne štete i ukupno 8.705 eura na ime troškova i izdataka.\nIako ova presuda ne mijenja radikalno ustanovljenu sudsku praksu, dodiruje nekoliko pitanja koji se dotiču i zemalja u pitanju (Mađarska i Srbija) i EU sistema evropskog azila (CEAS).\nSud je potvrdio da čuvanje tražitelja azila u tranzitnim zonama uključuje ograničenje slobode koje je dozvoljeno jedino ukoliko je praćeno garancijama zaštite i određeno samo za kratki period. Ovdje je Sud našao povredu člana 5 stav 1 Konvencije, s obzirom da je zatvaranje podnositelja predstavke u tranzit zoni bilo proizvoljno te je predstavljalo de facto oduzimanje slobode, koje nije zasnovano na formalno obrazloženoj odluci. Sud je pojasnio da mađarsko pravo i EU pravo o azilu ne predviđaju sistemsko zatvaranje tražitelja azila u tranzit zonama bez mogućnosti na pristup efektivnom pravnom lijeku.\nŠto se tiče slobode podnositelja predstavke da se vrate u Srbiju, Sud je zauzeo stav da podnositelji predstavke nisu mogli na valjan način dati svoj pristanak na lišavanje slobode, s obzirom da se nisu mogli vratiti u Srbiju bez suočavanja sa ‘teškim posljedicama’, naime ukidanja njihovog zahtjeva za azil i rizika od protjerivanja. Ovo predstavlja jasan podsjetnik za Države da ne shvaćaju olako svoje obaveze prema onima koji traže međunarodnu zaštitu.\nDalje, nedostatak odluke u pogledu pritvaranja podnositelja predstavke ključno je bilo za Sud u utvrđenju povrede člana 5 stav 4. Podnositelji predstavke nisu bili u mogućnosti da osporavaju činjenicu da su zatvoreni, pošto nije bilo formalnog naknadnog postupka povodom odluke za azil. Ovdje je Sud naglasio potrebu da zakoni o proceduri azila hitno preispitaju oduzimanje slobode, na način da se zakonitost takvog lišenja slobode može osporavati.\nŠto se tiče pitanja „sigurne treće zemlje“ i ne protjerivanja, Sud je našao da je postojao rizik od lanca protjerivanja podnositelja predstavke iz Srbije prema drugim zemljama te suočavanja sa postupanjem suprotno članu 3. U vrijeme ovog zahtjeva Mađarska je Srbiju smatrala „sigurnom zemljom“ i to je istakla u Vladinom dekretu, koji je sadržavao pretpostavku koju su podnositelji predstavke trebali pobijati. Sud odbija ovaj stav, prvo jer predstavlja neopravdano izvrtanje tereta dokaza, a drugo jer vlasti nisu konsultovali izvore koji su jasno konstatovali neadekvatnost sistema azila u Srbiji.\nSud je dalje osudio bilo kakve automatske mjere vraćanja koje Države mogu poduzeti na osnovu pretpostavke o „sigurnosti“, bez analize ličnih prilika podnositelja predstavke i preispitivanja informacija o zemlji vraćanja. Zato, prihvaćajući da je protjerivanje iz Mađarske u Srbiju stvarna mogućnost za tražitelje azila, ova presuda pokreće pitanja o sveukupnom legalitetu transfera prema Dablinskim pravilima (Dublin Regulation) u Mađarsku slično kao u slučaju M.S.S protiv Belgije i Grčke [VV].\nOvaj slučaj je upućen Velikom vijeću koji će izvršiti novu procjenu i donijeti odluku o meritumu slučaja.\nPRESUDA U SLUČAJU JOHANNESSON I DRUGI protiv ISLANDA\n(predstavka br. 22007/11)\nPodnositelji predstavke su dva državljana Islanda koji su bili izloženi reviziji povrata poreza i knjigovodstva od strane Direktorata za poreske istrage u novembru 2003. godine.\nPrvi podnositelj predstavke je u decembru 2003. godine propustio prijaviti nekoliko značajnih primljenih uplata, naknada osiguranja, naknada za korištenje auta, uplata za životno osiguranje i profita iz prodaje dionica između 1998. godine do 2002. godine. Kod drugog podnositelja predstavke utvrđeno je u novembru 2005. nije prijavio značajne uplate, kao što su naknada za njegovo životno osiguranje, između 1999. do 2002. godine.\nPosljedično, porezi podnositelja predstavke za godine od 1999. do 2003. godine ponovno revidirani i izrečena je kazna u vidu plaćanja poreske naknade u visini od 25%. Dana 12.12. 2004. Direktorat za poreske istrage proslijedio je predmet i relevantne dokumente Nacionalnom policijskom komesaru, koji je intervjuisao podnositelje predstavke po prvi put u avgustu 2006. godine i formalno ih optužio za utaju poreza dana 18.12. 2008. godine.\nIako je Okružni sud u Rejkjaviku odbacio dijelove optužnice na temelju ne bis in idem principa, ovo je bilo preinačeno od strane Vrhovnog suda sa obrazloženjem da bi bile potrebne izmjene domaćeg zakona koje poštuju konvencijska prava, pa su njihove odluke nižih sudova kojima se kažnjavaju podržane. Osuđeni su na uslovnu kaznu zatvora i kazne od otprilike 360.000 eura i 186.000 eura. Podnositelji predstavke su se žalili da im je dvaput suđeno za isto djelo putem izricanja kazne plaćanja poreske naknade i naknadnog krivičnog suđenja zbog utaje poreza, što je protivno članu 4 Protokola br. 7 uz Konvenciju, s obzirom da su to dva postupka koji se vodili povodom identičnih činjenica.\nPrimjenjujući načelo ne bis in idem, Sud je prihvatio da su dva postupka i različite kazne slijedile komplementarne ciljeve, da su i kazna za plaćanje dodatnih poreskih naknada i optužnica zbog utaje poreza bile predvidljive, te da je Vrhovni sud prilikom utvrđivanju kazni imao u vidu prekomjernu dužinu trajanja postupka i kazne za plaćanje dodatne poreske naknade koje su već izrečene podnosiocima predstavke. Međutim, Sud je istakao da je policija koja je nadležna za provođenje krivične istrage imala pristup dokumentima koje je izdao Direktorat za poreske inspekcije i dokumentima koji su prikupljeni tokom poreske revizije, provodila i svoju vlastitu istragu.\nDalje, ova dva postupka se preklapala samo u periodu od nešto više od jedne godine, usprkos njihovom pretjeranoj dužini trajanja. Posljedično, Sud nije našao da je postojala dovoljno uska veza između bitnih elemenata i vremena između postupka naplate poreza i krivičnog postupka kako bi se moglo utvrditi da je kompatibilan sa bis kriterijem iz člana 4 Protokola br.7 i našao je povredu člana 4 Protokola br.7.\nPodnosiocima predstavke je dosuđeno po 5.000 eura na ime naknade nematerijalne štete, te prvom podnosiocu predstavke iznos od 10.000 eura, a drugom iznos od 5.000 eura na ime troškova i izdataka.\nNamjera načela ne bis in idem ima za namjeru osigurati da niko nije suđen ili kažnjen dvaput za isto ponašanje. Slučajevi u vezi s ovim principom uglavnom se pojave pred ESLJP-a u situacijama gdje upravni prekršaj, ili poreski postupak i krivična optužba mogu proizaći iz istih okolnosti. Komplikacije su nastale u velikom broju situacija posebno gdje su postupci u domaćem zakonu klasifikovani kao upravni, a primjena autonomne definicije EKLJP-a, „krivično“ znači da se smatraju krivičnim za svrhe ove odredbe imajući u vidu prirodu krivičnog djela i ozbiljnost moguće kazne (posebno ako ta kazna uključuje lišavanje slobode) čak i ako se ne izrekne.\nU presudi u ovom slučaju Sud se pozvao na presudu Velikog vijeća u predmetu A. i B. protiv Norveške, u kojoj je utvrđeno da član 4 Protokola br. 7 ne isključuje vođenje dvostrukog postupka, kao što su prekršajni i krivični, pod pretpostavkom da su ova dva postupka „dovoljno usko povezana u bitnim elementima i u vremenu“ i da stvaraju koherentnu cjelinu.\nFaktori koji su se trebali uzeti o obzir uključivali su pitanje da li su različiti postupci slijedili komplementarne ciljeve i da li su se odnosili na različite aspekte kažnjivog ponašanja; da li je dvostrukost postupka bila predvidljiva posljedica spornog ponašanja; da li su postupci vođeni na takav način da se koliko je moguće izbjegne bilo kakvo dupliciranje u prikupljanju i ocjeni dokaza; i, iznad svega, da li je sankcija koja je izrečena u postupku koji je prvo pravosnažno okončan bila uračunata prilikom izricanja kazne u postupku koji je naknadno okončan.\nPrimjenom ovih načela na slučaj, Sud je našao povredu u ovom slučaju, jer nije postojala dovoljno uska veza između bitnih elemenata i vremena između postupka naplate poreza u ova dva postupka.\nOvo je područje EKLJP-a u kojem možemo očekivati daljnji razvoj u budućnosti. Prihvaćanjem internih pravila u okviru sudova kao dio domaćih pravosudnih sistema određenih da spriječe dupliciranje postupka možda se izbjegne pojavljivanje ovakve potencijalne situacije.\n Ovaj slučaj je upućen Velikom vijeću, koje će izvršiti procjenu slučaja i donijeti odluku o meritumu.\n Karacsony i drugi protiv Mađarske, presuda Velikog vijeća od 17.05. 2016.\n General Comment no. 12 (2009) – The right of a child to be heard, CRC/C/GC/12, 20 July 2009 (Generalni komentar br.12 (2009) – Pravo djeteta da bude saslušano, 20. juli 2009)\n Ovaj slučaj je upućen Velikom vijeću dana 18. 09. 2017.\n M.S.S. protiv Belgije i Grčke, presuda Velikog vijeća od 12.01. 2011.\n A. i B. protiv Norveške, presuda Velikog vijeća 15.11. 2016.\nCatharina Harby, AIRE centar; Olivia Waddell, AIRE centar i Elma Veledar–Arifagić\nČlan 10 – Sloboda izražavanja | Član 4 – Zabrana ropstva i prinudnog rada | Član 4 Protokola 7 – Pravo da se ne bude suđen ili kažnjen dvaput po istom predmetu | Član 5 – Pravo na slobodu i bezbjednost | Član 6 – Pravo na pravično suđenje | Član 8 – Pravo na poštovanje privatnog i porodičnog života\n← Novine u jurisprudenciji Suda Bosne i Hercegovine Novosti iz zakonodavstva →\nby Mirela Vojnović, Vrhovni sud Federacije Bosne i Hercegovine | 20.12.2017.\nUvod Vrhovni sud Federacije Bosne i Hercegovine (Vrhovni sud FBiH), za prvih šest mjeseci 2017....


Sara Đurović, Author at Eckermann\nAutor: Sara Đurović\nRođena je 20. Aprila 1995 u Podgorici, Crnoj Gori. Odrasla u Nikšiću. Apsolvent Dramaturgije na Fakultetu dramskih umetnosti, Beograd. Dobitnica nagrade “Josip Kulundžić” Fakulteta dramskih umetnosti. Autor teksta “Isti”, izabranog na konkursu “Skroz nova drama”, izvedenog 2016. u Crnogorskom narodnom pozorištu. “Isti” su bili dio redovnog repertoara tri godine. Autor i dramaturg teksta “Aura” o Joy Divisionu izvedenog u Nikšićkom pozorištu 2019. godine. Scenarista I koscenarista kratkih igranih filmova “Fajront”, “Idiot”, “Neko treći”, “Šta sad” ”Izgubljeni dani” i “Tupo probadanje”. Poslednja dva su podržana na konkursu Filmskog Centra Srbije 2018. i 2019. godine. Koreditelj kratkog igranog filma “Šta sad”. Autor scenarija za dugometražni igrani film “Plod”, podržanog za razvoj scenarija na konkursu Filmskog Centra Crne Gore 2017. godine i izabranog za radionicu First Films First 2020. godine. Autor video igrice “083”.


Kadetska olimpijada - izveštaj 1\nЈавили су се наши кадетски репрезентативци из Истамбула!\nDragi šahisti i ljubitelji šaha, javljamo se iz Istambula, sa šahovske olimpijade do 16 godina. Tri kola su završena, a naši kadeti se drže u samom vrhu.\nU prvom kolu deklasirali smo Dansku 3,5 0,5 dominacijom na svim tablama. Čabarkapa Novak je igrao fenomenalno, ali je u samom finišu napravio odlučujuću grešku i remizirao. Kumić Filip je brilijantnom žrtvom kvaliteta okončao sudbinu mladog Danca. Radovanović Nikola je žrtvovao pešaka za inicijativu i posle dobro tehnički odigrane završnice pobedio. Vučinić Gojko je u minijaturi dao mat neiskusnom gospodinu.\nDrugo kolo smo igrali sa Moldavijom, koja je takođe pobedila sa 3,5 0,5. Pobedili smo sa 3 1, u teškim uslovima, duvala je klima sa svih strana! Da ne dužimo ovaj nezanimljiv meč, samo treba pomenuti maestralnu tehniku u završnici Čabarkape, kao i Dimićevo poznavanje kraljeve indijke.\nTreće kolo smo igrali derbi sa Rusijom, koja je prvi favorit. Izgubili smo meč 2,5 1,5 iako se očekivala naša pobeda. Prvu partiju je završio Gojko Vučinić, koji je žrtvovao pešaka i izmatirao mladu nadu ruskog šaha za pola sata. Drugi je završio Čabarkapa, koji je iskoristio ideju dominacije crnih polja. Tada se očekivalo da će Srbija pobediti sa najmanje 2,5 1,5 ali se okrenulo. Kumić je posle fenomenalne igre izgubio relativno remi poziciju, a Dimić je u žaru borbe malo bolju završnicu od malog debelog Rusa. Zadovoljni smo rezulatom i gazimo ka novim pobedama. Pozdravi iz Istambula, uskoro sa boljim vestima <3


fashion – Muški blog\nZnamo da se većina nas oslanja na savete devojaka, prijatelja i majki, ali je vreme da to izbegnemo i sami naučimo da uklopimo boje pantalona i košulja\nNaučiću Vas kako da idealno uklopite pantalone i košulje. Ako ne možete da se odlučite između kontrasta i kombinacije boja, onda je ovoj post prava stvar za vas. Formalna odeća je doživela mnoštvo promena i morate stalno da ažurirate svoj stil i da ga razvijate, ima mnogo dobrih opcija, ne moraju uvek da se nose dosadna monotona odela.\nOvo su kombinacije koje možete nositi u svim prilikama pa čak i na dan svog venčanja.\nNa slici vidite na levoj strani da svetla kosulja ide sa tamnim pantalonama a da tamna košulja ide sa svetlim patalonama, bitno je da napravite kontrast a da se ne stopite sa garderobom.\nNa slici vidite koje šare košulja se uklapaju sa bojom pantalona.\nNa slici možete da vidite tipove materijala koje bi trebali da uklapate pa na primer vunenu košulju nosite u kombinaciji sa farmerkama , ili somotsku košulju sa pantalona.\nUniverzalne boje pantalona\nPrikazana je šema idelnih kombinacija patalona i košulja\nVanvremenske kombinacije pantalona i košulja\nOvo su kombinacije pantalona i košulja za posao, izlazak i venčanje, ne možete pogrešiti. Kupite sebi, jednu crnu košulju koju će te ukombinovati sa belim pantalonama, dok ćete mornasko plavu košulju uklopiti sa kaki pantalonama.\nZa posao idealna kombinacija je bela košulja i bež pantalone, bela košulja i crno sive pantalone, svetlo plava košulja i crno sive pantalone i bela košula i plave pantalone.\nNIJANSE BOJA KOJE UKLPATE SA BOJOM KOŽE\nAko ste imate crnu kosu i svetlije ste puti gledajte da izbegnete boje kao što su žuta i narandžasta, ako ste plave kose i svetlije puti, gledajte da izbegnete tamne nijanse i presvetle nijanse, ako ste tamnije pute i crni, gledajte da izbegnete previše crne nijasne.\nKOMBINACIJA CIPELA PANTALONA I KOŠULJA\nNajbitniji savet je da nosite ono u čemu se osećate dobro i udobno, veoma je važno da izgradite svoj stil, nije teško ni naporno, a i našim ženama će biti lakše da bez njihove pomoći bude moderno obučeni.\nDobrim stilom privućete veliku pažnju nežnijeg pola.


,,MISLIM DA SE NIKADA NEĆU UDATI”: Edita o prevarama i razočarenjima u muški rod | Balkan Stars\nPevačica Edita Aradinović otkrila je da ima veliki problem kada je u pitanju da pronađe partnera, koji će joj biti veran i iz tog razloga ne veruje da će se udati.\nEdita pored toga što ima dobre pesme i što lepo izgleda, neretko bude tema i kada je njen ljubavn život u pitanju. Iako za sada nije spremna za nešto više, kao i većina žena, tako i mlada pevačica traga za pravom i iskrenom ljubavlju.\nOna je nedavno izbacila pesmu ,,Varalica”, a sada je otkrila da li je nekada bila prevarena, kao i da li bi oprostila prevaru.\n– Verovatno da bih, zavisi od okolnosti i ljubavi prema partneru, ali gledam da do toga ne dođe. Zato mislim da se nikad neću udati! Još uvek nisam upoznala muškarca koji će mi vratiti veru u ljubav bez prevare – rekla je Edita za jedne domaće medije.\nAtraktivna pevačica nije krila da je ranije znala da bude agresivna prema momcima, kada je na to navedu, te je jedom uništila automobil.\n– Imala sam izliv besa, ali sam bila u pravu u potpunosti, bila sam povređena. Bivšem dečku sam razlupala automobil, da ne kažem demolirala. I ceo stan sam mu razlupala, pobacala stvari sa trećeg sprata kroz prozor. Da sam imala vremena, verovatno bih sve u besu iseckala, ali nisam stigla – ispričala je ona ranije.\nALEKSANDAR AVRAMOV NAJAVIO PREMIJERU SPEKTAKLA "ZVONA NOTER DAMA"\nJedan od najvećih projekata na Balkanu u izdanju “Vidovdan produkcije” , “Zvona Noter Dama” uskoro će imati premijeru! Po rečima idejnog tvorca projekta Aleksandra Avramova, pesma i film će uskoro biti premijerno prikazan na kanalu Vidovdan produkcije! Podsetimo, ovo je jedan od najvećih projekata na Balkanu koji će na stvaran […]\nPevač jedva uspeo da zadrži suze


SASE: Najveći porast vrijednosti zabilježile obveznice FBiH - Klix.ba\nSASE: Najveći porast vrijednosti zabilježile obveznice FBiH\n11.4.2013. u 15:20\nNa današnjem trgovanju na Sarajevskoj berzi ostvaren je ukupan promet od 258.706,60 KM.\nU sklopu 65 transakcija ukupno su prometovana 182.732 vrijednosna papira.\nVrijednost BIFX-a je pala za 9,94 indeksna poena, na 1.582,54 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad od 0,62 posto.\nVrijednost indeksa SASX-10 je porasla za 0,01 indeksni poen, na 792,54 poena.\nVrijednost indeksa Primarnog slobodnog tržišta SASX-30 je porasla za 2,39 indeksnih poena, na 949,68 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja porast od 0,25 posto.\nPromet na Kotaciji iznosio je 134.045,58 KM i u sklopu 42 transakcije prometovano je 179.250 vrijednosnih papira.\nNa Kotaciji fondova ostvaren je promet od 19.410,12 KM, a u sklopu 22 transakcije prometovano je 5.829 dionica. Na Kotaciji fondova najveći promet je ostvaren dionicama ZIF-a CROBiH fond d.d. Mostar (simbol: CRBFRK1) u iznosu 7.618,50 KM. Kurs tog fonda iznosio je 5,78 KM.\nNa Kotaciji obveznica ostvaren je promet od 114.635,46 KM, a u sklopu 20 transakcija prometovana je 173.421 obveznica.\nObveznicama ratnih potraživanja Federacije BiH trgovalo se u iznosu 41.899,40 KM, dok je sa obveznicama stare devizne štednje FBiH ostvaren ukupan promet od 72.736,06 KM.\nNa Primarnom slobodnom tržištu ostvaren je promet od 124.661,02 KM i u sklopu 23 transakcije prometovane su 3.482 dionice. Na Primarnom slobodnom tržištu najveći dnevni promet ostvaren je dionicama emitenta Elektro Grupa d.d. Jajce (simbol: ELGJR) u iznosu 55.000 KM. Kurs tog emitenta iznosio je 220 KM.\nNajveći dnevni porast vrijednosti zabilježile su obveznice FBiH za ratna potraživanja, serija H, (simbol: FBIHK2C) od deset posto, dok je najveći dnevni pad registrirao ZIF Eurofond-1 d.d. Tuzla (simbol: EFNFRK1) od 4,43 posto, sa cijenom od 1,51 KM, saopćeno je iz Sarajevske berze.\n11.04.2013. u 16:24\nTurkish Airlines: Iz Sarajeva do Istanbula za 49 eura bez taksi\n11.04.2013. u 15:16


Zahvaljujući HET-u stanovnici Dušanove ulice dobili uređenu ulicu sa parking mjestima | Hercegovina Press\nHidroelektrane na Trebišnjici /HET/ izdvojile su oko 115.000 KM za uređenje posljednje neasfaltirane ulice u užem centru Trebinja, čime će radnici ovog preduzeća i stanari iz okolnih zgrada dobiti modernu ulicu sa parking mjestima.\nRiječ je uređenju ulice između hotela „Leotar“ i stambenih zgrada u Dušanovoj ulici.\n„Na ulazu u ovu ulicu biće postavljena i rampa, a mogućnost da uđu sa vozilom imaće samo radnici HET-a i stanari okolnih zgrada. Nakon 15.00 sati, parking će moći besplatno da koriste stanari“, naveo je Tamindžija.\nOn je istakao da će ovim projektom, poslije 50 godina, radnici zaposleni u upravnoj zgradi HET-a imati mogućnost da svoja vozila parkiraju na parkingu ovog preduzeća, što do sada nije bio slučaj, uslijed čega su se snalazili na različite načine.\nNadzorni saobraćajni inženjer u HET-u Mihajilo Koprivica rekao je da je izgrađeno 75 parking mjesta, da će biti postavljena rasvjetna tijela i uređene zelene površine.\n„Ovo je važna investicija u nizu projekata koje realizuje HET. Sve je proteklo u najboljem redu“, naveo je Koprivica.\nStanovnik iz jedne od okolnih zgrada Vinko Šneperger kaže da su na ovaj projekat čekali nekoliko decenija, zahvaljujući HET-u što im je uredio ulicu.\n„Nema više prašine i blata. Ovo je za sve nas velika investicija“, rekao je Šneperger.\nTrebinjka trošila novac porodice sa posebnim potrebama i oštetila ih za više od 2.000 KM


U Vojvodini oko 4000 zaraženih koronavirusom, otkazan festival EXIT - Index.hr\nU Vojvodini oko 4000 zaraženih koronavirusom, otkazan festival EXIT\nEPIDEMIOLOŠKA situacija u Novom Sadu je i dalje nepovoljna, iako je broj zaraženih nešto manji, izjavio je u srijedu Miloš Vučević, gradonačelnik Novog Sada, u kojemu je 1700 zaraženih koronavirusom, 58 u posljednja 24 sata.\nUkupno je u Vojvodini oko 4000 oboljelih, a pored Novoga Sada situacija je loša u Vrbasu, Srijemskoj Mitrovici, Rumi i Kikindi, javljaju vojvođanski mediji.\nU Kliničkom centru Vojvodine trenutačno je hospitalizirano 296 pacijenata kod kojih je potvrđen koronavirus, a 25 je zbog težeg zdravstvenog stanja na respiratoru.\n"Posljednjih sedmica primjetno je povećanje broja oboljelih i postojala je prijetnja da situacija postane dramatična. Ipak, u posljednja dva dana bilježimo blagi pad broja zaraženih. To je ipak daleko od željenog broja te su oprez i poštovanje mjera neophodni", izjavio je za Radio televiziju Vojvodine (RTV) ravnatelj Instituta za zaštitu zdravlja Vojvodine i član nacionalnog Kriznog stožera dr. Vladimir Petrović.\n"Želimo da broj zaraženih na dnevnoj razini padne ispod 80, ali to još nije slučaj. Izuzetno je nepovoljna situacija. Da bi došli do poboljšanja, trebat će još dosta vremena", dodao je on.\nOboljele od koronavirusa počela je primati i vojna bolnica u Petrovaradinu, kod Novoga Sada, u kojoj su trenutačno 22 pacijenta.\nU Srbiji je u više od 30 gradova i općina proglašeno izvanredno stanje, a među njima je Srijemska Mitrovica.\nGradski Krizni stožer u glavnom gradu Vojvodine propisao je obvezno nošnje maski u zatvorenim i otvorenim prostorima, ograničio radno vrijeme ugostiteljskih objekata i prodavaonica, zabranio javno okupljanje više od 10 osoba i zatvorio gradske bazene.\nOtkazano je do daljnjeg također održavanje poznatog glazbenog festivala EXIT-a na Petrovaradinu.\n"Kako se nakon našeg posljednjeg obraćanja zdravstvena situacija u zemlji nažalost nije popravila, a imajući u vidu da nam je zdravlje i sigurnost svih sudionika festivala na prvom mjestu, obavještavamo vas da se obilježavanje 20 godina EXIT festivala definitivno neće održati od 13. do 16. kolovoza ove godine na Petrovaradinskoj tvrđavi", priopćili su organizatori.\n#srbija #vojvodina #novi sad # koronavirus srbija


Odgovor bez maske | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Odgovor bez maske\nOdgovor bez maske\nVIDEO K9: U Osnovnom javnom tužilaštvu u Zrenjaninu su saslušani svedoci u slučaju hapšenja ekipe KTV televizije zbog navodnog kršenja zdravstvenih propisa tokom posete gradskoj kući u vreme pandemije.\nSaslušanje još 4 svedoka zakazano je za 1. oktobar nakon čega će biti doneta odluka o tome da li će krivična prijava biti odbačena ili će krivični postupak biti nastavljen pred sudom.\nČlanovi ekipe KTV televizije uhapšeni su 26. marta pod optužbom da su prekršili zdravstvene propise prilikom boravka u gradskoj kući u vreme pandemije.\nKomentarišući izjave svedoka, Danijel Radić je rekao da on nije počinio nikakvo krivično delo, da je ceo proces politički motivisan te da se to vidi u izjavama koje su svedoci dali pred tužilaštvom.\nKada je u pitanju ishod dokaznog postupka Radić je rekao da je s obzirom na to da je upoznat sa radom tužilaštva i sudstva u našem gradu, siguran u to da će, nakon saslušavanja svedoka 1. oktobra, postupak biti nastavljen i da će se naći pred sudom.\nPodsetićemo vas da je ekipa KTV televizije uhapšena nakon što je pokušala da se obrati predstavnicima gradske uprave sa pitanjima vezanim za licitaciju državnog poljoprivrednog zemljišta u vreme pandemije korona virusa.\nktv zrenjanin hapšenje\nnovinari ktv zrenjanin\nsava mihajlović advokat\nUHAPŠENI NOVINARI KTV ZRENJANIN\nPrethodni tekstProjekat “Roze” o tržištu rada\nSledeći tekstVoša u kvalifikacijama za Ligu šampiona


Osim odbornika Skupštine Opštine Bački Petrovac sednici su prisustvovali i predsednica Opštine Bački Petrovac Jasna Šproh, zamenik predsednice Opštine Bački Petrovac Srđan Simić, članovi Opštinskog veća Opštine Bački Petrovac Srđan Stojanović i Aleksandar Nakić, sekretar Skupštine Opštine Bački Petrovac Rastislav Labat, pravobranilac Opštine Bački Petrovac Vladislav Tarnoci, načelnik Opštinske uprave Opštine Bački Petrovac Jaroslava Čanji Jević, rukovodilac Odelјenja za opštu upravu, društvene službe i opšte zajedničke poslove Dušan Rašeta, rukovodilac Odelјenja za privredu, urbanizam, komunalno-stambene i inspekcijske poslove Duško Lukač, direktor JKP „Komunalac“ Bački Petrovac Duško Ilić, radnici Službe Skupštine Opštine Bački Petrovac i predstavnici medija.\n1. Razmatranje Odluke o izmenama Statuta Javnog preduzeća za Komunalne i stambene poslove „Komunalac“ Bački Petrovac, te davanje saglasnosti na istu;\n2. Razmatranje Izmena trogodišnjeg Programa poslovanja Javnog preduzeća za Komunalne i stambene poslove „Komunalac“ Bački Petrovac za period 2021-2023, te davanje saglasnosti na iste;\n3. Razmatranje predloga Pravilnika o radu JKP „Komunalac“ Bački Petrovac, te davanje prethodne saglasnosti na isti;\n4. Odbornička pitanja.\nPovodom 1. tačke dnevnog reda doneto je Rešenje o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Statuta Javnog preduzeća za Komunalne i stambene poslove „Komunalac“ Bački Petrovac.\nPovodom 2. tačke dnevnog reda doneto je Rešenje o davanju saglasnosti na Izmene trogodišnjeg Programa poslovanja Javnog preduzeća za Komunalne i stambene poslove „Komunalac“ Bački Petrovac za period 2021-2023.\nPovodom 3. tačke dnevnog reda doneto je Rešenje o davanju saglasnosti na predlog Pravilnika o radu JKP „Komunalac“ Bački Petrovac.\nPovodom 4. tačke dnevnog reda odbornička pitanja su postavili Miroslav Čeman i Ondrej Fekete.\nNakon što su obrađene sve tačke dnevnog reda dr Jan Jovankovič se zahvalio prisutnima na saradnji i zaklјučio sednicu u 16,00 časova.


Pa ovome nema kraja, Jokićev MVP standard u pobedi, niko nije ni blizu! - Naši u svetu\nObjavljeno 28/05/21 u 09:00\nNikola Jokić nastavio sa neverovatnim partijama!\nNikola Jokić je ovoga puta imao pomoć. Neočekivanu, Ostin Rivers se raspucao u poslednjoj četvrtini, 16 od 21 poen je ubacio u poslednjoj četvrtini, uz to četiri trojke. Ipak, ne menja stvar, Jokić je stavio Nagetse na leđa i nosi ih ka polufinalu. Ubacio je 36 poena, imao 10 skokova i 5 asistencija, brejk i možda i prelomni meč serije, pišu sportske.net.\nPodsetimo, Rivers je potpisao prvo desetodnevni ugovor u aprilu, pa je zatim obaveza produžena do kraja sezone.\nNa drugoj strani, u Portlandu, Lilard 37 poena, ali klupa zakazala. Karmelo je dodao 17, ostali rezervisti svega dva poena.\nJokić je imao ponovo preko 50% šuta, ubacio je četiri trojke iz sedam pokušaja, svih osam bacanja. U plej ofu Srbin postiže u proseku 36 poena, imao 60% šuta, 50% trojke, 90% bacanja, čini nam se da je priča oko toga ko je MVP sada potpuno deplasirana.\nČini se da je serija Majamija i Milvokija blizu kraja, Baksi se bez ikakvih problema dobili na Floridi, vode 3:0 protiv prošlogodišnjeg šampiona Istoka i razlika u kvalitetu je izgleda ogromna, Majami je držao prvu utakmicu tesnom, u drugoj i trećoj su brzo ostali bez daha. Milvoki je pojačao odbranu, spustio ih na manje od 38% šuta, tu je priča bila gotova. Midlton je predvodio šestoricu dvocifrenih sa 22 poena, dodao je 8 skokova, 5 asistencija. Janis po 17 poena i skokova, pet dodavanja, Holidej 19 poena, 12 asistencija…\nKod Majamija Bjelica 14 poena, ubacio je tri trojke za manje od 20 minuta, imao četiri skoka i dve asistencije. Šteta što ostatak tima nije ni približno dobro šutirao. Dragić samo 3 od 14, “Zmaj” je završio sa 8 poena.\nLejkersi su prvi put od 2013. igrali u Stejpls Centru u plej-ofu. I stigli do pobede, nije bilo lepo, ali najvažnije je da vode sa 2:1. Odbranom su opet slomili Sanse, Buker je lođe šutirao, završio sa 19 poena, u poslednjem minutu je isključen zbog teškog prekršaja nad Šrederom. Nakon bledog starta serije, Entoni Dejvis je odigrao dva strašna meča, završio je sa 34 poena i 11 skokova. Lebron je brojao do 21, uz 9 asistencija i 6 skokova, izgubio je 7 lopti, ali u ukupnom zbiru nije značilo ništa. Jedina loša vest za navijače Lejkersa je povreda Koldvel-Poupa, videćemo koliko će odsustvovati.\nMajami – Milvoki 84:113 (0:3)\nLA Lejkers – Feniks 109:95 (2:1)\nPortland – Denver 115:120 (1:2)\nAustrija danas ODLUČUJE O NOVOM POPUŠTANJU MERA, evo kakva su očekivanja


Izvor: Dnevnik - Arhiva vesti 22.03.2006 - Naslovi.net\nDnevnik » Arhiva vesti za sreda 22. mart 2006\nCrna hronika: "Tipomâ€ u kamion, dvoje poginulo\nDnevnik sreda, 22. mart 2006.\nTEŠKA SAOBRAĆAJNA NESREĆA NA BANSTOLU KOD SREMSKIH KARLOVACASREMSKI KARLOVCI: Dvoje ljudi izgubilo je život u saobraćajnoj nesreći koja se dogodila juče oko 12.40 sati na magistralnom putu M-22, na Banstolu kod Sremskih Karlovaca. Prema rečima istražnog sudije Opštinskog suda u Novom Sadu Sanje Jašarević-Kužić, koja je obavila... »\nIntervju: Nećemo vlast po svaku cenu\nPOTPREDSEDNIK SPO-a SRĐAN SREĆKOVIĆâ€“ Stav SPO-a prema politici koju je vodio Slobodan Milošević, posebno prema zločinima koje je činio, nije se nikada menjao. Mi smo u koaliciji s DSS-om, G17 plus i NS-om, a dok SPS bude podržavao reformske predloge zakona, Vlada će postojati. Ukoliko se ispostavi da... »\nBogataška družina sve brojnija\nRok za prijavu prihoda jedinicama Poreske uprave Srbije istekao je 15. marta, pa je do sada pristigao i najveći broj onih poslatih poštom. U Upravi predviđaju da može stići još desetak okasnelih. Obveznici ovog poreza su naši državljani koji su domaći poreski obveznici, a osnovica za obračun ove... »\nPred kupcima na stolu još aduta\nSliku preostalog dela srpske privatizacije, posebno onog potencijalno unosnijeg, daje pregled tenderskog kataloga Agencije za privatizaciju. Ako izuzmemo bazične delove NIS-a, EPS-a i Telekoma, gde su potencijalni prihodi najveći, ali i izgledaju kao "golub na graniâ€, jer je privatizacioni proces... »\nNovi ustav zanima i građane severno od Dunava\nPOKRAJINSKA ADMINISTRACIJA I NACIONALNI SAVETI ŽELE UČEŠĆE U PISANJU KONSTITUTIVNOG AKTAPredstavnici pokrajinske administracije i nacionalnih saveta se što pre moraju uključiti u rad komisije za pripremu novog ustava Srbije, jer, kako je to obrazložio predsednik Skupštine Vojvodine Bojan Kostreš, jedino se tako mogu... »\nVršac dobija učiteljski fakultet na rumunskom\nTime su, cenim, ispunjeni svi preduslovi da se uđe u proceduru formiranja nove organizacione jedinice UNS-a i u Vršcu, koja mora biti ista kao procedura primenjena pri osnivanju Učiteljskog fakulteta na mađarskom nastavnom jeziku u Subotici. Neophodan je i isti pažljiv odnos UNS-a prema nastavnim... »\n"Paralelni slalomâ€ duži od godine\nSaopštenje za javnost povodom sumnji da postoji sukob interesa Zakon o sprečavanju sukoba interesa važan je narodu i državi.Tim Zakonom uvodi se red, moral i poštenje u politiku i zato se taj Zakon u pokrajinskoj vladi dosledno sprovodi i striktno poâ€“ Republički odbor za rešavanje sukoba interesa je u okviru svoje nadležnosti uradio sve što je po Zakonu o sprečavanju sukoba interesa morao i mogao i izrekao meru javne preporuke da funkcioner Tihomir Simić podnese ostavku i... »\nŠkolarine od 45.000 do 150.000 dinara\nNa Poljoprivrednom fakultetu školarina na smerovima poljoprivredna tehnika, uređenje i korišćenje voda i biotehnika i menadžment je 48.000 dinara; ratarstvo i povrtarstvo, stočarstvo, voćarstvo i vinogradarstvo, hortikulutura, agroekonomija, opšti smer i pejzažna arhitektura 56.000 dinara; na... »\nEpicentar u Mionici, tresla se Šumadija\nZa sada nema informacija da li je bilo povređenih, a prema prvim informacija s terena u Mionici, LJigu i Gornjem Milanovcu potres je izazvao pucanje zidova na zgradama i padanja crepa s krovova kuća. Zemljotres se osetio u celoj Šumadiji, a stanari viših zgrada u Aranđelovcu i Kragujevcu odmah... »\nVesti: Dinkić kandidovan za evropskog ministra finansija 2005.\nBuhl je podsetio da je Dinkić, još kao guverner Narodne banke Jugoslavije, uspešno sproveo reformu bankarskog sektora i restruktuiranje spoljnih dugova... »


Priština bez odgovora koje su to recipročne mere - NOVA portal\nPriština bez odgovora koje su to recipročne mere\nPolitika Autor:Tanjug 24. Mar. 202012:18\nTa mera bi, prema ranijim najavama premijera Aljbina Kurtija, bila doneta na rok od 90 dana, a ako Beograd ne bude imao adekvatan odgovor, biće obustavljena.\nMeđutim, prištinska Koha piše danas da u prištinskoj vladi još nemaju jasan odgovor na pitanje šta podrazumevaju mere reciprociteta. Portparol prištinske vlade Perparim Krieziu opisao je to kao “suštinski princip na kojem se grade odnosi između država”.\nKrieziju kaže da će recipročne mere biti uspostavljene bez obzira na to da li će Beograd prekinuti kapanju povlačenja priznanja kosovske nezavisnosti. On tvrdi da prištinska vlada u merama reciprociteta ne vidi ništa loše, već ih objašnjava kao “princip zdravih i konstruktivnih bilateralnih odnosa”.\nU međuvremenu prištinska vlada je ukinula takse na sirovine iz centralne Srbije i BiH.


32. Medved ubio ženu kod Zrenjanina\n34. 4. manifestacija Dan zdrave hrane u Đurđevu 2011\n35. Zahtevamo poštovanje Zakona u vezi izgradnje prihvatilišta\n36. Vlasnica azila stradala u požaru\n38. Mrtve ptice padale sa neba, a u morima pomor riba i rakova\n... se da je plava mrlja rezultat trovanja ili možda znak hipoksije, odnosno smrti nastale gušenjem. Mrtve gugutke ležale su na ulici i visile sa drveća (Foto: Guliver/ThinkStock) Veliki deo ptica ...\n39. Velike prevare u dokumentarcima\n41. Ideja za pravljenje kućice za pse\n42. Brutalno zlostavljanje pasa u Zaječaru, ponovo!\n43. Medvedica Jurka dospela u Nemačku\n44. Osobe sklone nasilju neće smeti da drže opasne pse\n47. Ekstremni klimatski uslovi kao rezultat pogubnog uticaja ljudi na planetu\n... | 05. 08. 2010. - 00:02h | Foto: AP Britanske vlasti juče su prvi put priznale da je meso potomka klonirane krave dospelo u lanac ishrane u Velikoj Britaniji. Agencija za standarde u ishrani (FSA) ...\n49. Lovci sakupljaju poene, zemljoradnici gube milione evra\n50. Ekološka moda bez eksploatacije dece i odraslih\n51. Divlje zivotinje Kanade_30\n52. Divlje zivotinje Kanade_17\n(Galerija slika / Etno-selo Moravski konaci, Velika Plana)\nOpis: Prijavljeno nam je da i konj sa prednje strane tela ima otvorene rane, ali to se na ovoj fotografiji ne vidi. ...


► Poziv Putinu za pomoć, policijski čas u Slavjansku\n20.04.2014 | 09:30h ► 14:45h Slavjanks\nLider pro-ruskih demonstranata na istoku Ukrajine u Slavjansku, Vjačeslav Ponomarjov, uputio je danas apel zvaničnoj Moskvi da pošalje mirovne trupe i uveo "policijski čas", nakon što je u tom mestu uskršnje primirje prekšeno napadom u kome je stradalo šest osoba.\nPonomarjov smatra, kako prenosi RIA Novosti, da jedino Rusija može da odbrani gradove istične Ukrajine. Zato on na predsednika Vladimira Putina apeluje da pošalje mirovne trupe u region Donjecka i Luganska.\nUprkos mirovnom sporazumu o deeskalaciji sukoba, koji su 17. aprila u Ženevi postigli predstavnici Rusije, Ukrajine, Evropske unije i SAD, uskršnje primirje je narušeno baš na dan najvećeg hrišćanskog praznika.\nMeđu ubijenima su četiri pripadnika samoodbrane samoproglašene Narodne republike Donjeck i dva napadača za koje se veruje da su pripadnici paravojne radikalne, ukrajinske grupe "Desni sektor".\nKod napadača su nađene oznake radikalne grupe "Desni sektor" i velika količina oružja, među kojima su plastid, dimne bombe i instrumenti za noćno osmatranje, američke proizvodnje.\nNapadači su došli u četiri vozila i otvorili vatru na lokalne građane od kojih su na licu mesta ubili trojicu a jedan je teško povređen i posle preminuo u bolnici.\nNa kontrolnom punktu je bilo 26 civila naoružanih motkama. Oni nisu nosili oružje poštujući nalog Kijeva i loklanih vlasti o primirju za vreme Uskrsa.\nDesni sektor demantuje učešće u napadu u Slavjansku\nDesni sektor negira da je umešan u jutrošnju pucnjavu u Slavjansku i za napad u kome je na Uskrs stradalo šest osoba optužuje ruske specijalne snage..\nRusija: Kijev nije u stanju da obuzda ekstremiste\nŽestoki sukob tokom noći blizu Slavjanska, u istočnoj Ukrajini, pokazuje da ukrajinske vlasti ne mogu da obuzdaju naoružane ekstremiste, saopštilo je danas rusko ministarstvo spoljnjih poslova.\nVaskrs na barikadama\nProruske snage na istoku Ukrajine dočekuju Uskrs na barikadama, ispred vladinih kancelarija koje su zauzeli u nekoliko gradova, uprkos međunarodnom sporazumu o razoružanju i oslobađanju tih objekata, javio je AP.\nDenis Pušilin, kopredsedavajući samoproglašene "Narodne republike Donjeck", koja traži jačanje moći regiona i bliže veze s Rusijom, poručuje da će pobunjenici nastaviti okupaciju vladinih kancelarija dok ne bude raspuštena prozapadna vlada u Kijevu.\n"Otići ćemo samo kad ode i kijevska hunta. Prvo Kijev, onda Donjeck", rekao je on juče AP-u.\nautor: SA\tizvor: Tanjug/Beta


Šta znači Anilitet\nšta znači Anilitet\nNa latinici: Definicija i značenje reči Anilitet (latinski anilitas) bapskost, bapska starost, bapsko ponašanje.\nReč Anilitet napisana unazad: tetilinA i sastoji se od 8 slova.\nНа Ћирилици: (лат. анилитас) бапскост, бапска старост, бапско понашање.


6 Okt 2019 - 21:22 Sport Link\nOdakle početi, od ovog vikenda bez premca najbržeg, najveštijeg, najsrećnijeg…..ili od potpuno isto takvog, ALI, u znatno slabijoj kategoriji…već znate…mislimo na OT TANAKA i KALE ROVANPERU!\nEstonac OT TANAK, sa „tojotom jaris WRC“ je pobedio na najvećem broju ispita i sa 10,9 sekundi prednosti ušao u cilj 75. RELIJA VELS, relija koji se boduje za ŠAMPIONAT SVETA. Pobedio je i na ispitu POWER STAGE, koji donosi dodatne bodove. Mogao je na tom ispitu da kalkuliše i da sasvim sigurno, uz manji gas, dodje do kraja, ALI, kao što se već zna, NAJBOLJI VOZAČI SVETA, voze do MAKSIMUMA UVEK…i zato su pored ostalog NAJ…NAJ!\nU klasi WRC 2 pobedio je poznati veteran, nekada šampion sveta, 44. godišnji Norvežanin PETER SOLBERG. Sigurno je zadovoljan svojim plasmanom, ALI, bio bi mnogo mirniji i srećniji da mu je njegov SIN, 18. godišnji OLIVER SOLBERG završio reli. OLIVER je posle zastoja u subotu nastavio i u nedelju, ali je na ispitu 22, dakle poslednjem, izleteo sa staze. Ipak, DEBI je za malog OLIVERA bio nezaboravan po dva sjajna ispita, gde je zabeležio za početnika u WRC seriji – FANTASTIČAN PLASMAN plasman. Obratite pažnju.\nGeneralni poredak 75. RELIJA VELS:\n9. ROVANPERA (WRC 2 pro)…. „škoda“…. + 10.51.1\n10. PETER SOLBERG (WRC 2) … „VW polo“…. + 11.36.1


Mini kuhinja sa barom\nHotel je uređen u planinskom etno stilu u toplim tonovima, sa unikatno izrađenim nameštajem. Raspolaže sa 13 apartmana i studija, svaki ima kupatilo (tuš/ wc), fen, LCD TV, DVD, bežični internet, telefon, sef, peglu i ski box. U sklopu hotela nalazi se restoran na dva nivoa, spa centar sa finskom saunom, parnim kupatilom, solarijumom, teretanom i sobom za masažu.\nCene možete pogledati ovde Cenovnik Aparthotel Mount


Prve vakcine iz COVAX mehanizma dolaze u srijedu, evo kako će biti raspoređene - Akta.ba\n22.03.2021. 15:41 / Izvor: BHRT\nPodsjetimo, ministrica vanjskih poslova BiH Bisera Turković najavila je kako će u BiH 23. marta stići 24.300 doza "Pfizer" cjepiva, dok će 29. marta BiH dobiti 36.000 doza cjepiva ”AstraZeneca”. Naredna isporuka cjepiva u okviru Covax programa, prema riječima Turković, očekuje se 22. aprila, kada bi trebalo da stigne 76.000 cjepiva ”AstraZeneca”


Slamarica ili banka - isto je | Kamatica\nPočetna > vest > Slamarica ili banka - isto je\nSlamarica ili banka - isto je\nTekst objavljen: 09.07.2016 15:55\n- Na deviznom računu imam 3.000 evra. Novac nisam oročavala iz straha da će mi zatrebati tako da sam dobijala kamatu od 0,3 odsto godišnje. Jeste malo, desetak evra godišnje, ali sada nemam ni to. U banci su mi nezvanično objasnili da je i takva minimalna kamata za njih veliki trošak u vreme krize s obzirom na značajnu štednju koju su joj poverili građani - kaže klijentkinja jedne banke.\nS druge strane, zvanični podaci pokazuju da Srbi, ipak, sve više novca ostavljaju u bankama. Prema podacima Narodne banke Srbije ukupna štednja građana u bankama u maju skočila je za 14 milijardi dinara u odnosu na april, odnosno za oko 116,6 miliona evra.\n- Verovatno su u pitanju prolazne oscilacije, što znači da ne postoji jedan značajan faktor koji je uticao na rast štednje. Moguće je da su akcionari nekolicine kompanija raspodelili dobit pa su dobijeni novac dali na štednju. To se obično događa u ovom periodu - ocenio je Hanić.\nZbog negativnih kamatnih stopa poreske vlasti švajcarskog kantona Cug ukinule su povlastice za rano plaćanje poreza i zamolili građane da što je više moguće odlože plaćanje svojih poreskih obaveza.\nNegativne stope znače da onaj koji položi novac u banku mora da banci plati kamatu, pa kanton Cug ne želi da akumulira gotovinu. Cug će na taj način uštedeti 2,3 miliona evra godišnje.\nmale kamate na štednju štednja građana banke


Vise puta sam rekao kako sam dobio muzjaka (oca) zenke sa slike,majka je satinet, njegova majka je bila iz iste ovakve kombinacije,a otac ahat nosioc isabele medjutim on nije nosio isabelu,da jeste bilo bi i izabel zenki. Nista nije nemoguce i nemoze se uvjek koristiti neki unapred razradjen proracun,zna da prevari,ovo je jedan primjer toga. Nasao sam jos jednu stariju sliku tog muzjaka. http://img340.imageshack.us/i/dsc04284h.jpg/\nbizar je napisao/la: http://img823.imageshack.us/img823/8859/scanqc.jpg\nEvo da vidite poklonjene ptice : http://img848.imageshack.us/g/dsc06303.jpg/\nSada je: ned 18 oľu - 23:48.


rodna ravnopravnost : Južne vesti\nMinistarka Čomić: Omogućiti što bolju primenu Zakona o rodnoj ravnopravnosti u praksi\n16:38, 2. 6. 2021.\nDa je želja Ministarstva za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog da se do 2030. godine omogući što bolja primena zakona o rodnoj ravnopravnosti u praksi, kao i da se realizuje dijalog u kojem će se informacije, podaci i ideje sa lokalnog nivoa prenositi na nacionalni, rekla je ministarka Gordana Čomić na sastanku sa rukovodiocima Pčinjskog okruga u Vranju, gde je bilo reči o novom zakonu o rodnoj ravnopravnosti i diskiminaciji.\nDevojčice inspirisane uspesima naših sportiskinjama često zamišljaju sebe na postolju sa peharom u rukama. Ali, koliko njih sanja da budu Mesi i Ronaldo? Fudbalski teren u poslednje vreme za neke od njih je postao najbolja pozornica na kojoj žongliraju, daju golove i slave uspehe. Sa kopačkama i dresovima trče ka svom cilju i snovima. U toj utakmici nisu same, uz njih je uvek kao najglasniji navijač kompanija Mozzart.\nUličnom akcijom Vranjanci obeležavaju Međunarodni dan devojčica\n09:16, 11. 10. 2020.\nSa ciljem da informišu ljude i povećaju svest o neravnopravnosti sa kojom se devojčice suočavaju samo zato što su - devojčice, iz Odbora za ljudska prava Vranje i aktivistkinje SOS Kutka za devojke iz tog grada obeležiće sa sugrađanima Međunarodni dan devojčica. Program je u nedelju. 11. oktobra i počinje u 18 sati na šetalištu u centru Vranja.\n08:59, 4. 6. 2020.\nPropis o 40 % manje zastupljenog pola na izbornim listama ispunile su stranke u Nišu, a dve imaju ženu na prvom mestu - SNS Draganu Sotirovski i SRS Jelenu Stojanović. Aktivisti kažu da se ženama i dalje ističe polna i rodna uloga pre društvene, kao i da još postoji mizoginija u političkom javnom prostoru.\nPreporuka poverenice: Odbornik SRS da se izvini zbog seksističkih izjava\n08:20, 6. 8. 2019.\nIzjave odbornika SRS Nikole Savića da je žena pre svega genetski programirana za rađanje ili da bludnice materinstvo spasava, prema mišljenju Poverenika za zaštitu ravnopravnosti, diskriminatorske su i seksističke. Ove stavove izneo je na martovskoj sednici gradskog parlamenta, a preporuka je da se upravo u skupštini ili preko medija javno i izvini. Savić pita da li treba da se izvinjava zbog citiranja Nikole Tesle i Duška Radovića.\nDa je žena pre svega genetski programirana za produženje vrste, te da rođenjem dobija čari i lepotu što je njen kapital, kao i da one sa uspešnom karijerom nemaju mnogo toga što ih čini srećnim - samo su neke od izjava odbornika SRS Nikole Savića na sednici niške Skupštine. Od više niških odbornica u sali, reagovale su samo dve i govor Savića nazvale neprimerenim.\nAmbasadorke u Svrljigu: Slični problemi žena u Srbiji i u svetu\n14:22, 8. 3. 2019.\nTržište rada je polje gde su žene najviše diskriminisane, ali je skoro jednak problem i sa nasiljem nad ženama u svetu, kao i u Srbiji, složile su se danas sve četiri ambasadorke u Srbiji iz Kanade, Australije, Slovačke i Rumunije koje su sa poverenicom za zaštitu rodne ravnopravnosti Brankicom Janković posetile Svrljig, opštinu u kojoj su na svim čelnim pozicijama upravo žene.\n“Borba za ravnopravnost polova i dalje traje”\n09:09, 8. 3. 2019.\nIako su žene danas u znatno povoljnijem položaju i sa više prava nego pre 50 godina, kaže predsednica Gradskog odbora za rodnu ravnopravnost u Leskovcu Ljiljana Božuta, borba za jednakost polova je proces koji traje i danas. Dodaje i da 8. mart ne treba proći samo u kupovini poklona i čestitanju praznika, već i u podsećanju na hrabre žene i promene koje su se dešavale svih ovih godina.\nSociološkinja istraživala muškarce: Muška perspektiva važna za rodnu ravnopravnost\n14:39, 8. 6. 2018.\nZa bavljenje određenim profesijama ili življenje na određen način, smatra sociološkinja i teoretičarka Marina Hjuson, ljudi ne bi trebalo da se opredeljuju na osnovu toga da li su žene ili muškarci. Svoj stav da bi svako trebalo da ima "svoju priču" bez obzira na pol iznela je u Nišu, a ovakvo mišljenje imali su i pojedini ispitanici u njenom istraživanju "Muškarci u Srbiji: Promene, otpori i izazovi".\n09:59, 29. 5. 2018.\nI dalje bez žena u Gradskom veću Niša\n16:24, 17. 12. 2015.\nNi posle bezmalo 4 godine aktuelne vlasti i obećanja čelnika vladajućih partija, pa i usvajanja raznih "akcionih planova za rodnu ravnopravnost", u gradskoj vladi Niša i dalje nema nijedne žene.\nEdukacije o upotrebi rodnosenzitivnog jezika\n11:41, 12. 12. 2013.\nU Vranju počinje realizacija projekta kojim bi trebalo da se službenici u Gradskoj upravi, ali i ostali zaposleni u javnim preduzećima i ustanovama, edukuju o pravilnoj upotrebi rodnosenzitivnog jezika.


Jeftini letovi za Keln - Avio karte Keln - eSky.rs\nProverite najbolje prilike za letove za Keln\n✔ Postoje li posebne ponude za letove za Keln na eSky.rs?\n✔ Ako rezervišem let za Keln, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova za Keln uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.\nJeftini letovi do Nemačke Jeftini letovi iz Nemačke Jeftini letovi za Sarbriken Jeftini letovi iz Sarbrikena Jeftini letovi za Golovin Jeftini letovi iz Golovina\nJeftini letovi do Kokosovih Ostrva Jeftini letovi iz Kokosovih Ostrva Jeftini letovi do Santorini Kamari Jeftini letovi od Santorini Kamari


Etno grupa “BALKANIKA” – Turistička organizacija grada Gradiška\nHomeNajave Etno grupa “BALKANIKA”\nETNO POP ROCK SPEKTAKL Sanja Ilić i Balkanika 08 .jula na ljetnoj pozornici Kulturnog centra sa početkom u 21:30 časova, predstaviće svoj originalan zvuk kombinacije elemenata svjetske muzike bazirane na snažnim ritmovima Balkana.\nOsnivač Aleksandar Sanja Ilić jedan je od najuspješnijih kompozitora raznovrsnih muzičkih žanrova u Srbiji i bivšoj Jugoslaviji, komponuje muziku za pozorišne predstave, mjuzikle, tv serije i filmove i dobitnik je mnogih prestižnih nagrada na raznim festivalima. Grupa sastavljena od mladih, poznatih, talentovanih muzičara od kojih dva ženska etno vokala i jedan muški rok-vokal koji, u kombinaciji sa tvrdim elektronskim zvukom i drevnim balkanskim instrumentima, postižu fantastičan, moderan i originalan zvuk.\n7.jula nastupom ansambla Lira otvorićemo prvi Gradiški muzički maraton sa početkom u 21.00 čas. Naredno v...


Grade fabriku automobilskih guma na poljoprivrednom zemljištu (SRB) – PoljoMagazin\nKineska kompanija Šandong Linglong gradi fabriku automobilskih guma u Zrenjaninu bez Studije o proceni uticaja na životnu sredinu, na njivama prve i druge klase, u neposrednom okruženju drugih oranica, pašnjaka i voćnjaka, saopštila je organizacija Građanski preokret.\nOva organizacija je medijima dostavila izvode is katastra gde se vidi da je 2011. godine zemljištu A klase na kojima kineska kompanija već gradi, promenjena namena u građevinsko.\nGrađanski preokret je od Pokrajinskog sekretarijata za urbanizam i zaštitu životne sredine, nakon intervencije Poverenika za informacije od javnog značaja, dobio odgovor da mu nije podnet zahtev za davanje saglasnosti na studiju o proceni uticaja na životnu sredinu niti mu je dostavljena takva studija kineske kompanije za proizvodnju automobilskih guma “Šandong Linglong”.\nPrethodno su Ministarstvo za zaštitu životne sredine i Grad Zrenjanin saopštili da ne poseduju takvu studiju, da o njoj nisu odlučivali i da je nadležnost za to pokrajinska.\nPodsećamo, kineska fabrika je od države besplatno dobila 96 hektara zemljišta u industrijskoj zoni, od kojeg bi Grad Zrenjanin na osnovu naplaćenih taksi, mogao da prihoduje najmanje pet miliona evra. Dakle, to je gubitak grada na osnovu činjenice što je zemljište dato besplatno.\nStudija o uticaju na životnu sredinu je važna jer se desetinama kilometara sa svih strana buduće fabrike automobilskih guma na banatskim oranicama proizvodi hrana, zbog čega je posebno važno obratiti pažnju na uticaj tog postrojenja na životnu sredinu.\nGrađanski preokret je ranije upozorio da grad takođe nema prečistač otpadnih voda što znači da će se otpadna voda iz ovog budućeg kineskog postrojenja neprečišćena izlivati u kanalizaciju, odnosno u već zagađenu reku Begej. Takođe, u Zrenjaninu ne postoji savremena i pouzdana kontrola kvaliteta i zagađenosti vazduha, a poznato je da već decenijama nema ni pitke vode.\nFoto: Pixabay (Pezibear)


Šminkerka pokazala trikove za kameru koji su bolji od filtera\nTrikovi u šminkanju za kameru koji su bolji od filtera\nLepota Autor:Ana Kalaba12. Jul. 202015:49 > 15:55\nU proteklom periodu onlajn sastanci su za mnoge postali regularna stvar, međutim, neke prilike čak i s takvom distancom zahtevaju određene veštine u šminkanju - doterivanje za kameru ipak se razlikuje od uobičajenog, a profesionalna šminkerka podelila je nekoliko trikova.\n“U prvim danima karantina bila sam oduševljena time što neću morati da nosim šminku. Nadala sam se da će moja koža da vrati prirodan sjaj i mislila sam da ću nakon nekoliko nedelja imati blistavu kožu kojoj neće biti ni potreban puder ili bilo kakvo sredstvo za prikrivanje da mi pomogne da postignem ujednačen izgled. Ali, zahvaljujući maskama i aknama izazvanim stresom to se nije dogodilo”, napisala je novinarka Zoe Vajner.\nKako bi naučila da se našminka i dobro izgleda preko Zooma, odlučila je da se konsultuje s popularnom šminkerkom Kejti Deno.\n“Nanošenje šminke koja dobro izgleda na kameri je potpuno drugačije od nanošenja šminke u stvarnosti” – to je prva lekcija koju je Zoe naučila, prenosi 24 sata.\nProfesionalne šminkerke znaju i da je u trendu prirodan izgled.\n“Stvar je u naglašavanju delova koje želite da istaknete – poput pojačavanja kontrasta na slici. Lepo je imati malo boje na obrazima i usnama”, objasnila je Deno.\nZa “brisanje” tamnih podočnjaka preporučuje ruž u svetlo narandžastoj nijansi, nakon čega nanosi svetli tečni puder koji treba da prikrije sve eventualne nesavršenosti. Dodaje malo hajlajtera na jagodice, a umesto rumenila koristi malo karmina koji će staviti i na usne. Prethodno ih iscrtava olovkom kako bi izgledale punije.\nVinona Rajder kao dokaz da šminker može da te upropasti\nBlogerka razbija iluzije: Ovako se zapravo šminkamo\nZa “budnije” i svežije oči koristi svetle, svetlucave senke na kapcima, uvijač trepavica, blagu linije ajlajnera i maskare.\nDeno napominje da po potrebi i zavisno od situacije možete iskoristiti sve ove trikove, ili samo neke od njih, a da nekad i bez ikakve šminke možete izgledati sjajno.\nŠto se tiče Zoe, na kraju lekcije je izgledala kao da je uključila neki bjuti filter.


Đukanović dao 500 eura za kampanju, Vuković i Stijepović bez donacija - Vijesti.me\nZA LOKALNE IZBORE U PODGORICI\nĐukanović dao 500 eura za kampanju, Vuković i Stijepović bez donacija\nDemokratska partija socijalista prikupila je više od 53.000 eura donacija za izbornu kampanju za izbore u Podgorici, novac uplaćivali i poslanici Edit\nDuško Marković, Ivan Vuković, Milo Đukanović (Foto: Filip Roganović)\nMiloš Rudović 31. maj 2018, 18:16 ažurirano 30. januar 2019, 18:38\nDemokratska partija socijalita (DPS) prikupila je više od 53.000 eura donacija za izbornu kampanju za izbore u Podgorici i još 10 gradova širom Crne Gore, a među onima koji su pomogli je i predsjednik partije Milo Đukanović.\nPredsjednik Crne Gore je dao 500 eura za izbornu kampanju a na listi donatora, između ostalih, nema nosioca izborne liste u Podgorici Ivana Vukovića, aktuelnog gradonačelnika Slavoljuba Stijepovića i premijera Duška Markovića.\nU izvještaju objavljenom na sajtu Agencije za sprečavanje korupcije (ASK) se navodi da je po 500 eura dala polovina poslanika DPS-a u Skupštini Crne Gore, pa su na stranački račun novac uplaćivali Ana Nikolić, Branka Tanasijević, Branko Čavor, Danijel Živković, Dragutin Papović, Halil Duković, Jovanka Laličić, Marija Ćatović, Miloš Nikolić, Miodrag Vuković, Momčilo Martinović, Nada Drobnjak, Obrad Stanišić, Predrag Sekulić, Radule Novović, Sanja Pavićević, Suad Numanović i Zvonko Vuković.\nU izvještaju se navodi i da je donacija Nade Drobnjak poništena dan kasnije, ali je istog dana prebačena na izborni račun za izbore u Plužinama, koji su održani nedjelju dana ranije - 20. maja. Među onima koji su pomogli DPS su i predsjednik podgoričkog odbora Vladan Vučelić i zamjenik gradonačelnika glavnog grada Časlav Vešović koji su uplatili po 500 erura, dok su po 100 eura dali kandidati za odbornike Ana Krivokapić, Jovan Rabrenović i Nenad Vujošević.\nIzbori su u nedjelju održani u Podgorici, Baru, Bijelom Polju, Danilovgradu, Golubovcima, Kolašinu, Plavu, Pljevljima, Rožajama, Žabljaku i Šavniku. DPS je osvojio apasolutnu vlast u Podgorici, ali i najviše mandata u svim opštinama osim u Rožajama.\nU izvještaju ASK se navodi i da je Albanska alternativa od donacija prijavila 4.000 eura, a među onima koji su uplaćivali novac na stranački račun je i nosilac izborne liste u Podgorici Nik Đeljošaj, koji je uplatio 500 eura.\nDemokratska Crna Gora je prijavila da je do sada na ime donacija dobila nepunih 2.200 eura. Od njih su izbornu kampanju najviše pomogli direktor stranke Vladimir Vujović i predsjednik Opštine Kotor Vladimir Jokić koji su uplatili po 200 eura. Poslanik Danilo Šaranović uplatio je 120 eura, a 10 eura manje Mijomir Pejović. Po 100 eura dali su predsjednik stranke Aleksa Bečić, poslanici Boris Bogdanović i Zdenka Popović i predsjednik Opštine Herceg Novi Stevan Katić.\nUjedinjena Crna Gora prijavila je nematerijalnu donaciju od 100 eura, koju je uputio Dušan Slijepčević, dok je koalicija Demokratskog fronta i Socijalističke narodne partije prijavila donacije od 1.800 eura za kampanju u Podgorici.\nSve donacije uputili su poslanici DF-a – Andrija Mandić, Branka Bošnjak, Branko Radulović, Marina Jočić, Nebojša Medojević, Slaven Radunović, Strahinja Bulajić i Veljko Vasiljević.\nKoalicija Pokreta za Pljevlja, Demokratske narodne partije i Prave Crne Gore prikupila je za kampanju u tom gradu 5.500 eura donacija. Prema Zakonu o finansiranju političkih subjekata i izbornih kampanja, fizičko lice smije donirati najviše 2.000, a pravno lice do 10.000 eura učesniku izbora.\nSNP u Plužinama skupio 1.500 eura od donacija\nDemokratska partija socijalista je za izbore u Plužinama, koji su održani 20. maja, na ime donacija dobila 7.500 eura.\nNajveću donaciju uputila je poslanica Marta Šćepanović – ukupno 1.000 eura.\nMeđu onima koji su uputili donacije je i predsjednik mladih DPS-a Nikola Pešić, koji je dao 500 eura.\nNa listi se nalazi i ime Svetlane Vuković. Ona je uplatila 550 eura.\nDonacije za izbore u Plužinama prijavila je i Socijalistička narodna partija, koja je na izborima osvojila apsolutnu vlast.\nPredsjednik Opštine Mijuško Bajagić donirao je 500 eura, koliko i njegova supruga Nataša Bajagić.\nPola hiljade donirao je i Radenko Živković.\nPolicija potrošila sav novac na gorivo, dobili još 400 hiljada\nOvo su rukovodioci u Ministarstvu održivog razvoja i turizma\nWPD i Golub Senić dobijaju vjetroelektranu na Brajićima\nBivši radnici Boksita podnijeli prijave policiji i tužilaštvu\nVlada priznala: Aerodromi u zakup da bismo vraćali dugove\nBlažo od Duška traži dozvolu da priključi elektranu\nURA: Samo ekonomski magovi iz Vlade prodaju svoju kuću da bi pili šampanjac


Mehanizmi zaštite od onlajn nasilja | NNŠ\nMehanizmi zaštite od onlajn nasilja PREUZMI\nSve je više prijavljenih napada na novinare koji su se desili u onlajn prostoru. Podaci koji su dostupni u bazi napada na novinare Nezavisnog udruženja novinara Srbije1 govore da je određen broj medija bio izložen napadima preko interneta, pretnjama, hakovanjem i blokiranjem njihovih stranica. Novinarima i novinarkama se preti putem privatnih poruka na društvenim mrežama, objavljivanjem statusa, dok su različiti mediji bili meta kampanja narušavanja ugleda, koji su neretko inicirali drugi mediji (onlajn portali tradicionalnih medija, kao i onlajn mediji).\nZbog toga NNŠ predstavlja „Priručnik za novinare i novinarke: mehanizmi zaštite od onlajn nasilja“ kao svojevrstan vodič kroz postojeće pravne propise koji mogu pomoći novinarima suočenim s bilo kojim oblikom onlajn nasilja.\nPrethodni članakPriručnik za novinare iz oblasti medijske i informacione pismenosti Sledeći članakAnaliza sadržaja odabranih informativnih emisija javnih servisa u Srbiji


Ако преживи првомартовска парадигма – неће преживети БиХ - Нови Стандард\nAko preživi prvomartovska paradigma – neće preživeti BiH\nDušan Proroković 08.03.2019. 16:59 13.01.2020.\nInsistiranjem na “prvomartovskoj paradigmi”, Sarajevo od sebe gura Srbe, koji ponovo nemaju izbora osim da vode reaktivnu politiku\nKonstatacija kako je Bosna i Hercegovina u krizi, zato što su međuetnički i politički odnosi loši, jeste opšte mesto. Tu se, izuzimajući neke periode zatišja, ništa nije promenilo pune tri decenije. Za muslimansku i hrvatsku političku javnost, uz nekada žestoku, a danas sve bleđu podršku zapadnih centara moći, neupitno je ko snosi odgovornost za ovakav rasplet: to su, u svakom pogledu, Srbi.\nPrema njihovim tumačenjima, dovoljno bi bilo samo da Srbi prihvate nametnutu konstrukciju o „istorijskoj istini“ i odgovornosti, kako za građanski rat, tako i za postdejtonsku nestabilnost, pa da svi problemi nestanu. Živela bi BiH u miru, sreći i prosperitetu. Međutim, kada govorimo i o odgovornosti za dešavanja prošla i o scenarijima za dešavanja buduća, stvari stoje nešto drugačije nego što se predstavljaju u Sarajevu i još kojekude.\nSrbi su u najvećem broju prilika delovali reaktivno, a ne aktivno. Zbog reakcija, naravno, moguće je govoriti i o delimičnoj srpskoj odgovornosti, ali zbog prethodnih akcija, mora se razmotriti i pitanje delimične odgovornosti muslimana – Bošnjaka i Hrvata. U tom kontekstu, neophodno je razmotriti i „prvomartovsku paradigmu“, temeljno usađivanu do 1995. i obilato zalivanu svih potonjih godina u sred Sarajeva. „Prvomartovsku paradigmu“ potrebno je analizirati sa dva stanovišta: istorijskog i političkog.\nPosmatrajući sa istorijskog stanovišta, ova „prvomartovska svetkovina“ nije utemeljena na činjenicama i faktografiji. To je pokušaj „kreativnog objašnjavanja“ naše skorašnje povesti i svesnog zanemarivanja brojnih važnih događaja koji su se odigravali pre i posle 1. marta 1992. godine. Najpre, treba podsetiti da muslimansko-srpski sukob nije bio neminovnost i da je ratna opcija imala alternativu. Tokom leta 1991. godine, posle relativno kratkih pregovora, dogovoren je sporazum Karadžić-Filipović. Incijator ove ideje bio je Adil Zulfikarpašić, glavni pregovarač Muhamed Filipović, a proces je podržao Alija Izetbegović.\nU kasnijim svedočenjima 2008. godine, Filipović je objasnio da su dva principa bila nesporna za obe pregovaračke strane: prvo, muslimani nisu želeli da pristanu na podelu BiH i dovođenje u pitanje njene ustavnopravne i istorijske individualnosti u bilo kojoj varijanti; i drugo, Srbi nisu želeli da izađu iz „skraćene Jugoslavije“, težili su tome da ostanu u nekoj zajednici sa Srbijom i Crnom Gorom. Osnovna načela pregovora bila su da BiH zadrži puni suverenitet u avnojevskim granicama, bez kantonizacije ili drugih unutrašnjih podela, praktično sa statusom konfederalne jedinice unutar SR Jugoslavije, sa kojom bi delila zajedničku spoljnu politiku, vojsku, carine i monetarnu politiku.\nFilipović navodi da je tokom njegovog gostovanja u televizijskoj emisiji u kojoj je trebalo da obznani elemente sporazuma, direktno voditelju stigao telegram iz centrale SDA kojim se odbacuje svaka ideja takvog sadržaja. Alija Izetbegović se tada prvi put predomislio. Do decembra, kada na osnovu preporuka Badinterove komisije stiže Briselska deklaracija o Jugoslaviji, Izetbegović priprema referendum, pokušavajući da sprovede istovetan scenario kao i Hrvati i Slovenci i inauguriše „unitarnu BiH“. Međutim, ne samo „unitarna“, već bilo kakva nezavisnost BiH se referendumom nije mogla oposliti iz formalnih razloga – pošto nije postojala dvotrećinska većina koja bi za to glasala. Suštinski, Srbi nisu mogli prihvatiti formulu po kojoj bi stalno bili preglasavani u centralnim institucijama, tako da je za njih više problem bila Izetbegovićeva fiksacija na „unitarnost“, nego što su to predstavljale „Badinterove“ preporuke.\nPosetioci obilaze “Muzej Alije Izetbegovića” u Sarajevu\nPošto referendum okončan 1. marta 1992. godine nije doneo rešenje, a kako bi se sprečila eskalacija sukoba koji počinju u raznim delovima BiH, organizuju se Lisabonski pregovori na kojima je dogovorena formula za ustavno ustrojstvo države obznanjena takozvanim Karington-Kutiljerovim planom: suštinska regionalizacija BiH po etničkom principu, uz proglašavanje teritorije glavnog grada Sarajeva multietničkim distriktom. Ovaj dokument potpisan je 18. marta, ali se deset dana kasnije Izetbegović i drugi put predomislio. Posmatrano iz racionalnog, realpolitičkog ugla, Izetbegoviću je održani referendum mogao koristiti za popravljanje političke pozicije pred Lisabonske pregovore, ali ništa više od toga. Sasvim suprotno od racionalnog, Izetbegović na kraju povlači svoj potpis, te – pozivajući se na rezultate referenduma – ponovo insistira na „unitarnoj“ BiH. Primenom Karington-Kutiljerovog rešenja rat u BiH se ili mogao zaustaviti, ili u dobroj meri ograničiti, kao što se to na primer izdejstvovalo u BJR Makedoniji 2001. godine Ohridskim okvirnim sporazumom. Posle ove odluke Izetbegovića, građanski rat se više nije mogao izbeći, a posledice svega su katastrofalne po muslimanski korpus.\nMuslimanska zajednica je manje dobila Dejtonskim sporazumom nakon rata, nego što joj je nuđeno Karington-Kutiljerovim planom pre rata, pa čak i manje nego što je mogla dobiti u direktnim pregovorima sa srpskim političarima vođenim leta 1991. godine. Očajne političke procene muslimanskog političkog rukovodstva i iracionalno stanovište da se san o „unitarnoj“ državi može dosanjati, koštale su BiH stanja u koje je kasnije zapala. Naravno, Izetbegović nije želeo priznati grešku, pa je 1995. godine 1. mart proglasio Danom nezavisnosti BiH, time nudeći svoju verziju „istorijske istine“ o navedenim ranijim dešavanjima.\nPosmatrajući sa političkog stanovišta, „prvomartovska paradigma“ nije preterano oportuna, pa samim tim ne može ni biti korisna za Sarajevo. Nastavljajući da baštini Izetbegovićevo „istorijsko nasleđe“ bošnjačka politička i intelektualna elita i danas pokazuje da uopšte nije zaintersovana za realno preispitivanje sopstvene odgovornosti u tragičnim događajima koji su se odigrali poslednje decenije 20. veka, pa samim tim ni za iskrene razgovore o budućnosti odnosa između konstitutivnih naroda Bosne i Hercegovine.\nZa srpski korpus ovakav pristup je problematičan ne samo zbog toga što se na takav način kontinualno indukuju propagandne aktivnosti kojima se iz Sarajeva pokušava održati njihova „istorijska istina o srpskoj genocidnosti“, već i zato što insistiranje na 1. martu kao danu nezavisnosti nosi i političku poruku o težnji ka uspostavljanju „unitarne“ BiH. Izetbegović je odbacio sporazum Karadžić-Filipović procenjujući da će ostvariti „prvomartovski koncept“ na potonjem referendumu, zatim se pozvao na rezultate referenduma kada je odbacivao Karington-Kutiljerov plan, isto kao što je 1. marta 1995. inaugurišući Dan nezavisnosti pokazao da to izjašnjavanje obavezuje nacionalnu zajednicu koju predvodi da čuva tekovine „prvomartovskog koncepta“. Odnosno da stremljenje svih onih koji proslavljaju 1. mart mora ostati san o „unitarnosti“, ili Bosni i Hercegovini kao nacionalnoj državi bošnjačkog naroda. To je suština „prvomartovske paradigme“.\nIako činjenice i istorijska faktografija dekonstruišu „prvomartovsku paradigmu“, na njoj se i dalje insistira kako bi se ideja de-dejtonizacije BiH i ukidanja dvoentitetske strukture održala politički živom. Otuda i zaključak iz naslova izlaganja: ako preživi „prvomartovska paradigma“, neće preživeti Bosna i Hercegovina. Srbi nisu mogli pristati na „unitarnu“ BiH 1992. godine, isto kao što niti mogu, niti imaju razloga da na takav koncept pristanu danas. Upornim nastojanjem na održavanju „prvomartovske paradigme“ Sarajevo tera od sebe Srbe, koji i nemaju drugog izbora nego da po ko zna koji put vode reaktivnu politiku, braneći se svim legitminim sredstvima koja stoje na raspolaganju.\nSvečani defile policijskih jedinica prilikom obeležavanja Dana Republike Srpske, Banjaluka, 9. januar 2018.\nNa ovom mestu bih još i dodao da su zapadne zemlje, gurajući kosovsko-metohijske Albance u „independističku avanturu“, praktično odustale od Badinterovih preporuka i uvele u opticaj mogućnost secesije teritorijalnih intetiteta koji nisu bili jugoslovenske socijalističke republike – kao potpuno legitimnu. „Prvomartovski okvir“ ne predstavlja budućnost u kojoj Srbi mogu živeti ostvarujući svoja kolektivna prava u BiH, niti predstavlja „istorijsku istinu“ koju kao narod smeju prihvatiti, ma gde živeli.\nIzlaganje na okruglom stolu „Referendum o secesiji BiH 1992. i stvaranje Republike Srpske – 27 godina kasnije“ u organizaciji Predstavništva Republike Srpske u Beogradu, 7. mart 2019. godine\nPolitikaAlija IzetbegovićBadinterova komisijaBiHBosna i HercegovinaDušan ProrokovićKarington-Kutiljerov planMuhamed FilipovićPrvi martprvomartovska paradigmaRadovan KaradžićRepublika SrpskaSarajevosporazum Karadžić-Filipović


Položaj: Nalazi se u novom delu Sartija u mirnoj uličici, bez buke. Od plaže je udaljena 60 metara, a do centra mesta ima oko 5 minuta lagane šetnje. Čini dobar spoj cene i kvaliteta i kao takva je pristupačna širokom broju gostiju.\nGPS KOORDINATE: 40.09139 23.97789\n* ST SPP - studio u spuštenom prizemlju\n1 + 8 = ? 4 9 10 15 17