Tag / Kristofer Del / Vesti online\nKako pišu neki prištinski mediji, a najavljuju pojedini albanski političari, Hilari Klinton je podržala plan mera za zaokruživanje potpune nezavisnosti Kosmeta. Prema tim izvorima Klintonova će...\nSever Kosmeta slomiti silom\nKako se bliži 26. jul i godišnjica pokušaja specijalne jedinice ROSU da, po nalogu Hašima Tačija, a uz saglasnost američkog ambasadora u Prištini Kristofera Dela, zauzme Brnjak i Jarinje,...\nSporazum SAD i Kosova o oružju za masovno uništenje\nAmbasador SAD na Kosovu Kristofer Del i ministar spoljnih poslova Kosova Enver Hodžaj potpisali su sporazum o oružju za masovno uništenje (WMD) između dve zemlje.\n"Sever Kosova ne može da računa na autonomiju"\nAmerički ambasador na Kosovu Kristofer Del nije isključio mogućnost da ove godine počnu pregovori za rešavanje pitanja severa Kosova, ali je kazao da taj deo ne može da računa na specijalni...\nDel i Tači traže podobne Srbe\nKristofer Del, ambasador SAD u Prištini, odbacio je bilo kakvu mogućnost utvrđivanja posebnog statusa ili nekog vida autonomije za sever Kosova, a Marko Jakšić, potpredsednik zajednice srpskih...\nDel: Korumpirani političari na Kosovu\nDel: Srbija da se odrekne i institucija i izbora na KiM\n09:39 >> 10:23\nDel: Rezolucija 1244 je besmislena\nAmerički ambasador u Prištini Kristofer Del smatra da dalja primena Rezolucije 1244 Saveta bezbednosti UN na Kosovu i Metohiju nema smisla.\nAmerikanci poslali novog ambasadora na KiM\nPredsednik Sjedinjenih Američkih Država Barak Obama predložio je Trejsi En Džejkobson (Tracey Ann Jacobson) za novog ambasadora na Kosovu, objavljeno je na sajtu Bele kuće...\nDel ukorio Albance zbog trovanja hrane Srbima\nAmerički ambasador u Prištini Kristofer Del izjavio je da popravljanje odnosa većinske albanske zajednice prema manjinama treba da bude u fokusu kosovskih institucija u prvoj polovini naredne...\n"Prljavi poslovi" ambasadora SAD\nAmerički ambasador u Prištini Kristofer Del bio je umešan u izvoz šljake iz Trepče, obezbeđujući deo posla i Hašimu Tačiju, piše "Blic". Do sada su njegovi sumnjivi aranžmani bili tema...


Dijetalni recepti Archives - Page 2 of 6 - Dijeta i zdravlje\nČičoka je idealna namirnica koju nutricionisti preporučuju u slučaju dijabetesa, pre svega zahvaljujući dragocenom sastojku inulinu... Čičoku u ishrani koristi sve veči broj ljudi kako dijabetičara tako i onih koji žele da smršaju…\nhttps://www.dijetaizdravlje.com/wp-content/uploads/2013/11/cicoka.jpg 300 300 admin admin2015-01-15 20:17:202021-03-10 11:18:02Recepti sa čičokom\nRučak Crni kolači sa gvakamolama Sastojci: - Dve kriške crnog hleba, iskidane na komadiće - 3 kašike korijandera - 2 češnja belog luka - Konzerva ispranog i sušenog crnog pasulja bez natrijuma - Konzerva ljutih papričica…\n0 0 admin admin2014-12-15 13:16:182021-03-10 10:11:09Dash dijeta recepti za ručak i večeru\nSalata sa čičokom i šargarepom\nOva salata je korisna za dijabetičare, kao i osobe sa povišenim holesterolom i trigliceridima. Odlična je i za čišćenje organizma od jake hrane. Može se jesti i za vreme posta. Naravno, mogu da je jedu svi i prema iskustvu onih koji su…\nhttps://www.dijetaizdravlje.com/wp-content/uploads/2014/11/čičoka-salata.jpg 225 300 admin admin2014-11-12 08:59:382021-03-10 10:21:36Salata sa čičokom i šargarepom\nKrem supa od kupusa potrebni sastojci - 200 g mladog kupusa - glavica crnog luka - kašičica šećera - 7,5 dl bistre supe od povrća - 200 g krem sira - 2 kašike brašna - maslinovo ulje - so, biber, peršun Krem supa od kupusa…\nhttps://www.dijetaizdravlje.com/wp-content/uploads/2014/09/Krem-supa-od-kupusa.jpg 225 300 admin admin2014-09-11 12:03:332021-03-10 12:49:11Krem supa od kupusa\nSalata sa avokadom vreme za pripremu: 10 minuta 6 porcija oko 130 kal. po porciji Potrebno: - 150 g radića - 150 g zelene salate - 150 g rukole - 2 avokada - sok od 1 limuna - 1 grejpfrut - 30 g oljuštenih badema - 300 g tunjevine…\nhttps://www.dijetaizdravlje.com/wp-content/uploads/2014/08/Salata-sa-avokadom.bmp 0 0 admin admin2014-08-30 19:03:322021-03-10 10:21:36Salata sa avokadom\nŽućkasta ili narandžasta, sa obiljem hranljivih i lekovitih sastojaka, bundeva je nezaobilazna namirnica na jesenjoj trpezi. Zbog specifičnog ukusa i mirisa mnogi je zovu jesenja lepotica. Kulinarski mastori tvrde da od budneve može da…\nhttps://www.dijetaizdravlje.com/wp-content/uploads/2014/08/Jela-od-bundeve.jpg 178 300 admin admin2014-08-30 18:12:292020-03-04 22:56:58Jela od bundeve


Kalmeta o Vrani: Trebalo je naći kompromisno rješenje, vlast bahata i neosjetljiva - Index.hr\nKalmeta o Vrani: Trebalo je naći kompromisno rješenje, vlast bahata i neosjetljiva\nPREDSJEDNIK županijskog HDZ-a Božidar Kalmeta izjavio je danas u Zadru da su granice ornitološkog rezervata na Vranskom jezeru nejasne, pa je trebalo sjesti s čelnicima Pakoštana i mještanima Vrane i pronaći kompromisno rješenje, a rušenjem Vlada i Ministarstvo zaštite okoliša pokazali svu svoju birokratsku bahatost, ljudsku i socijalnu neosjetljivost.\nKalmeta je na tiskovnoj konferenciji odao priznanje policiji i mještanima Vrane jer su izbjegli sukobe. U toj pravno nejasnoj situaciji mještani i policija pokazali su veću zrelost od politikanata iz državnog vrha, a netko je od njih htio da se dogodi teški sukob, izjavio je Kalmeta.\nNa konferenciji za novinare govorio je i načelnik općine Pakoštane Milivoj Kurtov.\n"Rušilo se u građevinskoj zoni, koju je Ministarstvo zaštite okoliša i prostornog uređenja proglasilo ornitološkim rezervatom", ustvrdio je Kurtov dodavši da općina ima originalne dokumente koji pokazuju da je to građevinska zona.\nKako je rekao Kurtov, nije bilo mogućnosti razgovarati s Ministarstvom. Ministarstvo nije pokazalo ni jedan dokument kojim bi dokazalo svoje tvrdnje, a na naše arugmente samo su davali izjave, tako da njihove izjave više vrijede od naših dokumenata i argumenata. Nekomu je bilo u interesu da se prolije hrvatska krv, to je bio scenarij, ocijenio je načelnik općine Milivoj Kurtov.


IRF - Saopštenje za javnost povodom održanog seminara iz oblasti poljoprivrede i proizvodnje hrane „Možeš i ti“\n25.04.2017. god., Podgorica\nSaopštenje za javnost povodom održanog seminara iz oblasti poljoprivrede i proizvodnje hrane „Možeš i ti“\nInvesticiono-razvojni fond je u saradnji sa Ministarstvom poljoprivrede i ruralnog razvoja i Gradskom opštinom Tuzi organizovao seminar na području pomenute opštine koji je, prije svega, namijenjen razvoju poljoprivrede kao šanse za biznis poljopivrednim proizvođačima i proizvođačima hrane.\nUpravo cilj današnje promocije jeste poljoprivreda kao šansa za biznis u cilju motivisanja postojećih, ali i potencijalnih poljoprivrednika, da uzmu stvar u svoje ruke, otpočnu sopstveni biznis i riješe svoju egzistenciju.\nMinistarstvo poljoprivrede i IRF već godinama, kroz različite instrumente, mjere i kreditne linije podržavaju poljoprivredu. Prezentacije na temu podsticaja razvoja poljoprivrede i proizvodnje hrane, održao je Predsjednik OD IRF-a dr Zoran Vukčević i direktorica Direktorata za poljoprivredu i ribarstvo g-đa Danijela Stolica.\nNa pomenutom seminaru prisutnima se, takođe, obratio jedan od uspješnih poljoprivrednih proizvođača sa područja gradske opštine Tuzi, vinogradar Zef Dedvukaj, koji je predstavio svoje poslovanje i ostvarene rezultate istakavši da je za razvoj njegovog biznisa bila presudna finansijska podrška IRF-a i Ministarstva poljoprivrede kroz povoljne kreditne linije.\nIRF-a je od osnivanja do sada plasirao 438,5 mil eura u crnogorsku privredu, od čega je u poljoprivredu plasirano 139,4 mil eura. Plan za ovu godinu je da se plasira najmanje 120 mil eura, kroz 33 aktuelne kreditne linije IRF-a, od čega je pet namijenjeno poljoprivredi i proizvodnji hrane:\nProgram podrške razvoju poljoprivrede – otkup poljoprivrednih proizvoda,\nProgram podrške razvoju poljoprivrede – Agro budžet,\nProgram podrške poljoprivredi i proizvodnji hrane,\nProgram podrške razvoju poljoprivrede – IPARD,\nProgram podrške razvoju poljoprivrede - IPARD like.\nKada je u pitanju kolateral, kao sredstvo obezbjeđenje kredita, ove godine će se posebno voditi računa o tome da hipoteka bude prije svega vrijedna, bez obzira gdje se predmet hipoteke nalazio (u centru Podgorice ili u nekom ruralnom području), bitno je da su ispunjeni minimalni zakonski uslovi koje hipoteka zahtijeva.\nIz oblasti poljoprivredne proizvodnje, kao instrumente obezbjeđenja kredita, IRF će prihvatati premije, subvencije, grantove i direktna plaćanja koja obezbjeđuje Ministarstvo poljoprivrede i ruralnog razvoja.\nOsim pomenutih, IRF će prihvatati i druge instrumente obezbjeđenja kredita Zakonom propisane, s tim što procijenjena vrijednost nepokretnosti mora biti najmanje vrijedna koliko i iznos traženog kredita.


EMS: Trafostanica Valač ostaje u našem sastavu - Radio Kontakt Plus\n19:31, 04.12.2020Izvor: Beta, N1\nTrafostanica "Valač" na severu Kosova ostaje u sastavu Elektromreže Srbije (EMS) i ništa se ne manje u statusu zaposlenih u tom objektu, rečeno je agenciji Beta u EMS-u.\n"Što se tiče zaposlenih u EMS, nema nikakve dileme da će oni ostati u našoj kompaniji, sve dok oni to budu želeli", naveli su u tom javnom preduzeću povodom pisanja medija da su zaposleni u trafostanici stanici "Valač" još pre dva meseca obavešteni da im se ukidaju radna mesta jer ta stanica više "papirološki" ne pripada Srbiji.\nPrištinski mediji su objavili da Operator sistema transmisije i tržišta električnom energijom Kosova (KOSTT) 14. decembra preuzima snabdevanje električnom energijom opština na severu Kosova.\nPredviđeno je da tog dana prestane razmena električne energije između Elektroprivrede Srbije (EPS) i KOSTT koja je postojala do sada radi potreba snabdevanja potrošača na severu Kosova.\nTim povodom oglasila se Kancelariji za Kosovo i Metohiju koja je saopštila da snabdevanje strujom na severu KiM neće biti ugroženo ni na koji način, odnosno da će Elektrokosmet nastaviti da neometano snabdeva građane strujom.\n"Kada i ako ćerke-kompanije EPS-a, čiji su osnivači EPS i ZSO, budu registrovane prema postignutom sporazumu o energetici, one će nastaviti nesmetano snabdevanje", kazali su u Kancelariji za KiM, ukazujući da je Srbija ispunila svoj deo obaveza iz sporazuma o energetici, ali Priština nije.\nTagovi: KOSTElektrična energijaEMS\nKosovo "energetski nezavisno", građani na severu zbunjeni, ne znaju šta to znači\n"Ako neko misli da je došlo vreme da neko fizički zauzima Valač i Gazivode, ja ih molim da to ne čine"


Uhapšeni mladići: Krali katalizatore po Banjaluci i Prnjavoru Uhapšeni mladići: Krali katalizatore po Banjaluci i Prnjavoru\nObjavljeno: 20. 6. 2017 u 10:53h\n18. 01. 2018. | 20:21\n10. 01. 2018. | 09:23\nPrevrnuo se automobil kod Prnjavora


Norveški investicioni fond zabranio ulaganja u još 15 kompanija iz SAD-a i Azije koje posluju s ugljem - Impuls\nObjavljeno: Utorak, 27 Decembar 2016 13:00\nNorveški parlament glasao je u 2015. godini da fond izađe iz poslovanja s ugljem, tražeći da zbog uticaja na okolinu proda učešće u rudarskim i energetskim kompanijama koje generišu više od 30 posto svojih proizvoda ili prihoda iz tog fosilnog goriva, štetnog po okolinu.\nNorveški državni investicioni fond, najveći u svetu, zabranio je ulaganja u još 15 kompanija čije je poslovanje povezano s ugljem. Uglavnom se radi o američkim i azijskim kompanijama, objavila je u sredu norveška centralna banka.\nNorveški fond trenutno upravlja imovinom vrednom oko 7.530 milijardi norveških kruna (835,6 milijardi evra). U sredu su spisku zabranjenih kompanija dodali još 15 firmi i predstavništva, uključujući i pet iz SAD-a, tri iz Japana, i dva iz Kine. Još jedanaest kompanija stavljeno je na razmatranje.\n“Daljnja isključenja će uslediti u 2017.”, navela je centralna banka, zadužena za upravljanje fondom u koji se slivaju prihodi od prodaje nafte.\nZabrana neće obuhvatiti rudarske divove Anglo American, BHP Billiton i Glencore jer je njihovo rudarsko poslovanje izvan uglja toliko obimno da taj energent generiše manje od 30 posto njihovih prihoda.\nInvesticiona politika norveškog fonda ravna se prema strogim etičkim načelima, s naglaskom na održivom ekonomskom, ekološkom i društvenom razvitku. Tako su zabranjena ulaganja u kompanije optužene za teška kršenja ljudskih prava, rad dece i za ozbiljne štete po okolinu, kao i u proizvođače “posebno nehumanog” oružja, i u duvanske kompanije.\nFond je osnovan za potrebe finansiranja velikodušnih socijalnih izdataka norveške države, a ulaže u deonice, obveznice i nekretnine.\nGrandi: Svijetu prijeti talas izbjeglica zbog klimatskih promjena\nPetak, 24 Januar 2020 09:40\nPetak, 24 Januar 2020 09:23\nPetak, 24 Januar 2020 09:15\nPetak, 24 Januar 2020 09:01\nPetak, 24 Januar 2020 08:53


Belit je Nacionalni šampion Srbije na EBA 2015/16\nKompanija Belit je proglašena za Nacionalnog šampiona Srbije u kategoriji Fokus na klijente Evropskih poslovnih nagrada (European Business Awards, EBA) za 2015/16, prestižnom takmičenju koje je podržano od strane poslovnih lidera i preduzetnika, eminentnih akademika, medija i političkih predstavnika širom Evrope.\nEvropske poslovne nagrade prepoznaju najinovativnije kompanije na kontinentu i promovišu uspeh, inovativnost i etičnost unutar evropske poslovne zajednice. Evropske poslovne nagrade se dodeljuju već devetu godinu za redom i ove godine okupljaju preko 32.000 firmi iz 33 evropske zemlje.\nKao Nacionalni šampion Belit je ušao u uži krug izbora za Ruban d’Honneur nagradu za fokus na klijente u okviru Evropskih poslovnih nagrada. O dobitniku ove nagrade odlučivaće žiri sastavljen od poslovnih lidera, eminentnih akademika i preduzetnika, kao i kroz javno glasanje. Finale izbora će biti održano naredne godine.\nZa više podataka o Evropskim poslovnim nagradama, posetite http://www.businessawardseurope.com/ .


January 2019 – Najnovije Vijesti\nČLANOVI PREDSJEDNIŠTVA BIH SU BORAVILI NA DVODNEVNOJ POSJETI U BRISELU. IMALI SU I OFICIJELNI SUSRET, ODNOSNO FOTOGRAFISANJE SA VISOKOM PREDSTAVNICOM EVROPSKE UNIJE ZA VANJSKU I SIGURNOSNU POLITIKU MOGERINI FEDERIKOM. Ljudima na društvenim mrežama nije promaklo da Mile Dodik, Željko Komšić…\nNipošto ne bacajte talog od kafe: Evo kako ga možete iskoristiti, kladimo se da za ovo niste znali\nNemojte bacati crnu kavu. To može biti izvrstan prirodni alat u rješavanju nekih nezdravih situacija u kući U borbi protiv mrava Nemojte koristiti toksične proizvode kako biste zaštitili svoj dom od stupca mravinjaka, osobito ako imate malu djecu ili kućne…\nSastojci 1 šolja kukuruznog brašna 1 šolja brašna 1 šolja palente 1 šolja ulja 1 ½ šolja mineralne vode 2 jaja 1 prašak za pecivo so Način pripreme Jaja umutite mikserom pa dodajte mineralnu vodu i ulje. Pomiješajte brašno sa…\nHerpes je mali, bolni plik ispunjen tečnošću. Obično zahvata usne, predio oko usana i desni. Predstavljamo vam prirodni lijek kojim se na brz način rješavate herpesa. Uzmite češanj bijelog luka, sitno isjeckajte i stavite ga direktno na herpes. Pustite da…\nSamo pratite ova uputstva! Uobičajeno je misliti da neko laže ako je nervozan i vrpolji se ili izbjegava kontakt očima, međutim profesorka s Havarda Ejmi Kadi kaže da zapravo ne treba tražiti samo jedan jasan neverbalni znak koji bi otkrio lažova. U svojoj…\nMAJKA MLADIĆA DAVIDA DRAGIČEVIĆA JE IZJAVILA KAKO SE NADA DA ĆE TIJELO NJENOG DAVIDA BITI PREMJEŠTENO U AUSTRIJI, JER NE ŽELI DA BUDE U ZLOČINAČKOJ DRŽAVI. Davor i ja ne želimo da u zločinačko, mafijaškoj, odnosno privatnoj državi ostane naše…\nJUČER U POPODNEVNIM SATIMA U ČETVRTI OPŠTINSKI SUD JE STIGAO I 38-GODIŠNJI VOJISLAV STOJIČIĆ KOJI JE OSUMNJIČEN DA JE OPLJAČKAO KUĆU DIREKTORA GRANDA SAŠE POPOVIĆA, ON EJ DOVEDEN SA LISICAMA NA RUKAMA I NOGAMA U SUD. Stigao je Saša Popović…\nPrestanite s ovim, dok još nije kasno: Greška koju rade skoro svi korisnici Vibera, a uopšte nisu svjesni posljedica\nDanas je viber postao rasprostranjen i koriste ga milijarde ljudi širom svijeta. Iako ima niz zanimljivih značajki, svakako je najvažnija stvar da budete potpuno besplatni i da vam je potrebna internetska veza. Međutim, to bi trebalo biti oprezno. Jeste li…\nSVI SA VELIKIM NESTRPLJENJEM OČEKUJU PRVOG SINA FILIPA ŽIVOJINOVIĆA I ALEKSANDRE PRIJOVIĆ. Iako nije mnogo govorila do sad o tome, Lepa Brena se sada oglasila, prekinula je tako šutnju u nedavnom intervjuu kada je govorila o Aleksandrinoj trudnoći. Lepa Brena…\nPostoji li mogućnost: 3 simptoma koja odaju bipolarni poremećaj ličnosti\nBipolarni poremećaj karakterišu česte promene raspoloženja Ljudi sa poremećajem idu od maničnog do hipomaničnog ponašanja do potpune depresije u vrlo kratkom i nepredvidivom roku. Naime, psiholozi su otkrili da pojedine karakteristike vaše ličnosti mogu sugerisati da patite od bipolarnog poremećaja….


Koliko košta Genesis G70 Shooting Brake u Nemačkoj?! - Auto Republika\nKoliko košta Genesis G70 Shooting Brake u Nemačkoj?!\nKorejski karavan nišani nemačke rivale…\nGotovo da ne postoji novopečeni premijum brend (osim Tesle), koji je uspeo da se nametne kupcima u Evropi… Infiniti je propao na Starom kontinentu, Lexusovi komercijalni rezultati nisu ubedljivi, dok se francuski DS uspeo probiti samo na domaćem tržištu.\nGenesis će pokušati da uspe tamo gde su drugi propali. Kako oni kažu, njihova gama krojena je po ukusu evropskih potrošača, a kako će isti na nju reagovati saznaćemo vrlo brzo.\nKorejci su saopštili cene za karavan G70 Shooting Brake u nekolicini zemalja, a posebno je interesantno koliko će koštati u Nemačkoj, koja je inače i glavno tržište u ovom delu sveta za karavane.\nNajjeftiniji G70 Shooting Brake u Germaniji staje 40.300 evra. To je model u Premium trimu sa dvolitarskim benzinskim agregatom koji dostavlja nešto manje od 200 ks. U ponudi je i snažniji benzinac sa 245 “grla” ispod haube, ali za njega je neophodno izdvojiti najmanje 48.810 evropskih novčanica.\nGenesis je odlično shvatio potrebe evropskih kupaca u D segmentu gde dizel motori i dalje imaju veliki udeo u prodaji. Stoga je G70 Shooting Brake dostupan sa 2,2 CRDi pogonskom jedinicom koja raspolaže sa 200 “konja”. Najpristupačniji dizelaš kod korejskog karavana u Nemačkoj košta 42.700 evra…\nCene za Genesis G70 Shooting Brake u Nemačkoj:\n2.2 RWD Aut. 8V €42,700 €46,910 —\n2.2 AWD Aut. 8V — €48,960 €47,790\n2.0 T RWD Aut. 8V 40.300 € €48,810 —\n2.0 T RWD Aut. 8V High Power — €48,810 —\n2.0 T AWD Aut. 8V High Power — €49,690 50.860 €\ntags: genesis Genesis G70 Shooting Brake karavan nemačka nemačko tržište Premijum segment\nprevious Škoda: Fabia od sada dostupna i sa 1,5 TSI motorom\nnext BMW M se vraća starom grbu u čast jubileja\nIma li već Popust na ovaj usminkani, stari i 30?\nIzmenjeno 5 dana pre od strane Iznogud Časni\nJoš mlao k’o premium Fabia…😉


„Centriranje“ u aleksinačkom Domu kulture - Kulturni kišobran\nHome ulaznica „Centriranje“ u aleksinačkom Domu kulture\nKulturni kišobran 13.10.17 ulaznica\nDom kulture u nekadašnjem rudarskom gradu otvorio je jesenju sezonu možda najraznovrsnijim sadržajem do sada. Centar za kulturu i umetnost u Aleksincu iz dana u dan puni svoju agendu. Dvanaesti oktobar bio je rezervisan za tribinu pod nazivom „Centriranje - istorija u službi književnosti“.\nFoto: Laguna / ckualeksinac.rs\nČast da govori imao je Branislav Janković, iz čijeg pera su nastale knjige „O vukovima i senkama“, „Suze Svetog Nikole“, „Vetrovi zla“ i „Peta žica“ kao i zbirka priča „Bezimeni“.\nOvaj rođeni Nišlija podelio je sa posetiocima svoja verovanja i otkrio da su njegove priče zaista „bapske“ priče. Kako kaže, upravo je iz priča svoje bake uplovio u svet pisanja i počeo da istražuje srpsku istoriju, mitologiju i običaje.\nPodstaknut pitanjima direktorke Centra za kulturu i umetnost Aleksinac Maje Radoman Cvetićanin, pisac je govorio o nezadovoljstvu što se ne poznaje dovoljno domaća istorija kao ni bogata slovenska mitologija među mladima. Žene su takođe tema kojom se bavi u svojim delima, a kako je istakao, nikako ne treba žene smatrati slabijim polom, osim biološki tj. fizički slabijeg.\nNaredna tribina ovog tipa održaće se u novembru, kao i sada već tradicionalni VI Festival prvoizvedenih predstava.\nОбјавио Kulturni kišobran у 13.10.17


Predstavljena aplikacija ‘STOP COVID-19‘: kako je možete instalirati\nKoronavirus - 28. srpnja 2020.\nPredstavljena aplikacija ‘STOP COVID-19‘: kako je možete instalirati i kako funkcionira\nNakon više mjeseci osmišljavanja i izrade aplikacija “STOP COVID-19” uskoro bi trebala ugledati svjetlo dana, piše news portal jutarnji.hr. Aplikaciju su u ponedjeljak predstavili ministar Vili Beroš i predsjednik Uprave APIS-a Saša Bilić, a trebala bi biti dostupna u Hrvatskoj kroz dva tjedna\nAplikacija daje procjenu rizika od prijenosa zaraze\n– Predočit ću vam kako je teklo promišljanje, 8.4. je donesena preporuke Komisije, poglavito u vezi s mobilnim aplikacijama. Ova aplikacija ne prati određene lokacije već je usmjerena praćenju kontakata. 15.4.2020. sve zemlje članice donijele su zajednički paket alata na temu mobilne aplikacije za praćenje kontakata, pozitivno mišljenje je dao i EU odbor za zaštitu podataka.\nAplikacija je sigurna i koristi anonimne podatke\nPrimjer uspješnog javnozdravstvenog projekta\nKoraci za preuzimanje aplikacije i funkcionalnosti:\n– Ne prikupljaju se osobni podaci, poput imena i prezimena, datuma rođenja, adrese, broja mobitela…


[es] - PostgreSQL, problem sa RULE-om\n07.05.2003. postgresql problem sa dump-om tabela\nPostgreSQL, problem sa RULE-om\n[es] :: PostgreSQL :: PostgreSQL, problem sa RULE-om\nPostgreSQL, problem sa RULE-om 20.08.2004. u 19:47 - pre 207 meseci\nImam dve tabele. Prva je test_main a druga je result. Imam i view koji sumira\nrezultate iz testa_main po id vrednosti.\nCREATE TABLE test_main(id varchar(4), value int4);\nCREATE TABLE result(id varchar(4), value int4);\nCREATE VIEW sumiranje AS\nSELECT test_main.id, sum(test_main.value) AS suma\nGROUP BY test_main.id;\nE sad ja bi hteo da napravim rule\nkoje ce mi pri unosu nove vrednosti u test_main ubacivati row u tabelu result\nkoja ce sadrzati id i sumu koja je bila pri tom ubacivanju.\nOvaj rule meni ubacuje u tabelu result onoliko redova koliko ih ima i u view-u\nkoji vrsi sumiranje\nCREATE RULE tester AS\nON INSERT TO test_main\nDO INSERT INTO "result" (id, value)\nVALUES (new.id, sumiranje.suma)\nJel zna neko gde gresim, ceo dan se patim?\nRe: PostgreSQL, problem sa RULE-om 20.08.2004. u 23:34 - pre 207 meseci\nNemam iskustva sa Postgre-om ali cini mi se da to sto hoces nije moguce ostvariti na nacin na koji ti mislis da moze. Kako mislis da view razlikuje redove sa starom i novom sumom kada on te redove treba da grupise po polju id (koje ce imati istu vrednost). Mogao bi eventualno ili da dodas novu tabelu old_results koja bi cuvala vrednosti redova pre INSERT-a ili da postojecu tabelu results prosiris sa novom kolonom koja bi oznacavala sumu pre INSERT-a (ovo mozda nije moguce i cini mi se da izuzetno zavisi od nacina na koji view funkcionise)\nRe: PostgreSQL, problem sa RULE-om 21.08.2004. u 00:15 - pre 207 meseci\nne vidim zasto stvar nebi radila. Mislim da je ovo prilicno common operacija. Drugim recima imam tabelu u koju unosim podatke i view koji nesto racuna na osnovu vrednosti u toj tabeli i grupise po nekom ID-u. E ono sto ja hocu je trigger koji ce kad se unese nesto u tu tabelu da pokupi trenutnu sumu u viewu (koja odgovara datom ID-u) i upise u neku drugu tabelu. Znam sta je otprilike problem, ovim RULE-om ja nikako ne mogu da naglasim da mi treba tacno odredjena vrednost iz view-a. Znaci ako ubacim\ninsert into test_main values('0003', 100)\ninsert into test_main values('0004', 100)\ndobicu u result tabeli:\na treba mi:\nNesto ovako mi treba samo to ne umem da napisem:\nWHERE NEW.id = sumiranje.id\nVALUES (new.id, sumiranje.suma);\nNije valjda da je ovo neresiv problem?\nRe: PostgreSQL, problem sa RULE-om 23.08.2004. u 21:06 - pre 207 meseci\nSo, resih ja problem, skroz tupavo, ali sta da radim kad nema niko nista pametno da kaze :)\nCREATE OR REPLACE VIEW kokos AS\nSELECT result.id, result.value\nGROUP BY result.id, result.value;\nEto to je to, samo problem je sto u slucaju vracanja na neku postojecu vrednost on je posle ne bi prikazivao, medjutim imam kolonu koja je DATE tipa, pa ce da postaje TIMESTAMP i u nju cu da ubacim trenutni datum pa da grupisem i po njemu.\nRegistrovani: 16 ( captaingox, BuzzLightyear, Nebojsa Milanovic, guja011, bojanum, radojkomojkovac, Branimir Maksimovic, beez, calexx, Romel68, nkrgovic, Goran Pavlovic, jacob, mjanjic, Valentina1992, Shadowed )


Striposlavija: март 2019\nAutor:Uroš Dimitrijević, BBC novinar\nTekst i fotografije preuzete sa sajta bbc.com\n- март 31, 2019 Нема коментара:\nTekst i fotografija preuzeti sa sajta nedeljnik.rs\nTekst i fotografija preuzete sa sajta art-anima.com\nОзнаке: Nil Gejmen, Teri Pračet\nKolor Tex #4 - Kratke priče\nStrip Agent kolor\nMali rendžer #31 - Tragičan kraj\nTex Classic #55\nKen Parker Strip Agent #6\nОзнаке: Ken Parker, Strip Agent\nDok je u “umetničkoj” zadruzi Đorđa Andrejevića Kuna, u oslobođenom Beogradu 1944. godine, izrađivao portrete Tita i Staljina, delovao je kao jedan običan “komunac” s darom za novu realnu umetnost.\nU tim prvim danima oslobođenja, niko, pa ni taj Đorđe Andrejević Kun, autor grba sa šest buktinja i najveći “grafički autoritet” u novom režimu, nije znao da Desimir Žižović Buin, koji je kasnije svoje mesto u istoriji upisao likovima najpoznatijih srpskih partizana Mirka i Slavka, nije “običan komunac”.\nJer, partizani nisu listali časopis Mladi Ravnogorac koji je uređivao Dragiša Vasić, pa nisu videli ni ilustracije mladog Buina. Sve dok Kun nije dobio bezbednosni izveštaj da je jedan od njegovih pulena radio “sa saradnicima okupatora”. Odmah je preporučeno da se četnik pošalje na Sremski front. Zapenušao od besa, Kun se uhvatio za pištolj s namerom da lično presudi bivšem četniku. Pričao je kasnije Buin da je video da ovaj zaista hoće da ga strelja. Uradio je jedino što je mogao da uradi u tom trenutku, iz džepa je izvadio novčanicu od pedeset nedićevskih dinara, koju je kao autor potpisao Veljko A. Kun, otac Đorđa A. Kuna. Poslat je na Sremski front da čisti minska polja. Četiri godine kasnije, Kun je sreo Buina i iznenađeno mu rekao: “Pa ti si još živ?!”\nTako je Desimir Žižović Buin, samouki crtač iz Gornjih Branetića preživeo Drugi svetski rat. Posle rata je zbog “prljave istorije” morao u kolonizaciju, u Banatsko Plandište, odakle se 1951. vraća u Gornji Milanovac, u svoj rodni kraj. Zaposlio se kao ilustrator u “Dečjim novinama”, gde je bio od njihovog osnivanja. Na početku je crtao humorističke i stripove iz nacionalne istorije. Kada je u novembru 1958. godine – pre 55 godina – izašao prvi broj stripa iz edicije “Nikad robom” niko tad nije pretpostavio da će to predstavljati revoluciju jugoslovenskog stripa. Ni autori tada nisu znali ne samo da će stotine hiljada dece širom države sa šest buktinja za idole imati dvojicu mališana Mirka i Slavka. Pogotovo, jer nisu ni nameravali da baš Mirko i Slavko budu simbol partizanske borbe. Kao što su se Tihi i Prle izdvojili iz grupe “Otpisanih” gde su u početku bili Zriki, Paja, Mile i ostali, tako su se i Mirko i Slavko spontano izdvojili u strip-ediciji “Nikad robom”.\nPrvobitna priča stripa “Nikad robom” pratila je pekarskog šegrta Mirka koji odlazi u partizane, gde su mu najbolji drugovi bili Zoran i Boško. Slavko se pojavio u četvrtoj epizodi, a do tada je Mirko drugovao sa Zoranom i Boškom. Kasnije je edicija osim prvobitnog naziva dobila i dodatak “Mirko i Slavko”, a od 1969. godine Mirko i Slavko postaće jedini junaci.\n“Prvi nastavak sam završio za jednu noć pri svetlosti stone lampe. Zaspao sam dok sam čekao da se tuš osuši… Dalji rad na stripu je bio posebna priča. Pojačavao se ritam izlaska, pa sam dobio ekipu koja je radila pozadinu, tuširala, ispisivala slova. Mnogo sam voleo decu, znao sam šta može da im se dopadne, i mislim da je tu bila jedna od tajni uspeha stripa koji je postao najpopularniji strip svih vremena u našoj zemlji. U stripu nisam izazivao mržnju, negovao sam prijateljstvo, razumevanje i rešenost da se odupre zlu”, pričao je Buin.\nIzdavač iz Gornjeg Milanovca je odradio ono što bi se danas nazvalo “dobrim brendingom”, pošto su Mirko i Slavko štampani na majicama, dečjim pernicama i omotima za sveske, bombonama. I gomile jugo-klinaca koji su gutali sve o malim partizanima nisu tad znali – a i zašto bi – da je autor tih heroja četnik. I malo ko je primetio da su Mirko i Slavko – kako se govorilo – ubili više Nemaca nego što ih je u Drugom svetskom ratu kročilo u Jugoslaviju, a da pritom nisu ubili nijednog četnika.\nMirko i Slavko u svojim pričama su, tako, vodili borbu samo protiv okupatora, a zaobišli su unutrašnju revolucionarnu borbu. Njihova revolucija je bila druge prirode. Značaj ovog stripa, koji danas mnogi nipodaštavaju, sastoji se u tome što je prvi domaći visokotiražni strip. Dok su drugi izdavači biflali tiraže licencnim izdanjima, tipa Diznija, Dečje novine su napravile prvi “blokbaster” domaćih autora.\nDanas se za “Mirka i Slavka” kaže da je umetnički krajnje neuspešan, ali komercijalno neprevaziđen strip. Neko će reći i da je velika propuštena šansa srpskog stripa zbog pojednostavljenog i stereotipnog pristupa kako priči tako i ilustraciji. Ali, ostaće zabeleženo da je u pitanju jedini naš strip po kome je snimljen film. Danas možemo da kažemo i da su “Mirko i Slavko” srpski fenomen, ne samo zbog toga što su nastali u Šumadiji, već i zato što su, na primer, Slovenci imali svoju verziju koja se zvala “Mirko in Rok”, ali nije imala ni blizu uspeha kao šumadijski klinci partizani.\nPriča koja je pratila male partizane zaista je bila stereotipna, zasnovana na jednostavnim zapletima uz, za današnje poglede, bljutave ideološke fraze. U jednoj epizodi, na primer, partizani u jednom kadru oslobađaju selo, a onda su u dva kadra okruženi seljacima uz misao u glavi mladog oslobodioca napisanu u oblačiću: “Narod baš voli partizane”. Ili fraze tipa “lepo stoji partizanska bluza”. Kritičari su često kao simbol banalnosti ovog stripa isticali čuvenu repliku:\n“Mirko, pazi metak!”\n“Hvala ti, Slavko, spasio si mi život.”\n“Mirko i Slavko” su prvih pet godina izlazili u sklopu Dečjih novina. Maja 1963. krenula je zasebna edicija strip-svezaka “Nikad robom”, gde su se obrađivali razni periodi u istoriji. Posle nekoliko stotina svezaka, u ediciji su preživeli samo “Mirko i Slavko”. Razlika u prodatom tiražu “Mirka i Slavka” i izdanja gde su bile druge priče i junaci bila je tolika da su izdavači prosto morali da ukinu sve ostale. Tiraž je išao preko 200.000 prodatih primeraka po broju, a povećavala se i učestalost izlaženja na jednom nedeljno. Mirko i Slavko su, dakle, isplivali kao najheroji u toj gomili “banalnih i stereotipnih priča i likova”.\nKasnije su se ispredale anegdote o tome kako je crtan strip, da jedan crtač krene od početka epizode, a drugi od kraja, a da je pri tom scenario samo okvirno dogovoren. Od mesta gde bi dva crtača trebalo da se “sretnu”, zavisila je visina honorara. Navodno je jedan od crtača pričao da je pokušavao da stigne Buina tako što je – zabušavao.\nKritičari “Mirka i Slavka”, osim skromnog kulturnog dometa, napominju da je popularnosti stripa doprinela i pretplatnička mreža lista Dečje novine u školama, posle JNA najmasovnijem tržištu.\nTo, ipak, ne umanjuje uspeh i značaj jednog samoukog ilustratora iz Gornjih Branetića, koji je, pored svih postignuća, fascinirao akademika Dragišu Vasića, a kao kamenorezac izradio stotine spomen-ploča i spomen-česmi (krajputaše Slobodanu Krcunu Peneziću i Svetoliku Lazareviću), nacrtao i čuvenog Brku za šljivovicu “Takova”. Ostaće u istoriji zapisan kao autor najprodavanijeg stripa ikada u Srbiji i regionu. Desimir Žižović Buin preminuo je 7. decembra 1996. godine na VMA u Beogradu.\nTekst i fotografija preuzeti sa sajta balkanskageopolitika.com\nОзнаке: Mirko i Slavko, Nikad robom\nTex gigant - Usamljeni jahač\nScenario i crtež: Joe Kubert\nBranislav Janković - Gvozdeni oblaci\n- март 29, 2019 Нема коментара:\nОзнаке: Branislav Janković, Laguna\nStrip “Krvavi krst” po scenariju Marka Stojanovića objavljen u Francuskoj\nU Škola stripa „Nikola Mitrović Kokan“, koja radi pri Leskovačkom kulturnom, održana je konferencija za medije povodom objavljivanja strip albuma „Croix Sanglant“ scenariste Marka Stojanovića za jednog od najvećih francuskih strip izdavača „Delcourt“.\nRadi se o prvom strip albumu serijala „Croix Sanglante“ (Krvavi krst) koji je predavač u Leskovačkoj školi stripa, Marka Stojanovića, uradio u saradnji sa crtačima Draženom Kovačevićem iz Srbije i Danom Ianosom iz Rumunije, te Desimirom Miljićem iz Bosne i Hercegovine.\n„U pitanju je priča o Četvrtom krstaškom pohodu, odnosno padu Carigrada“ kaže Stojanović i dodaje da je kuriozitet to što je strip vrlo kritički nastrojen prema zemlji u kojoj izlazi, odnosno Francuskoj, te Zapadnoj civilizaciji uopšte, s obzirom da je ta civilizacija direktno skrivila pad Vizantije i potonji upad Turaka u Evropu.\n„Još jedan od kurioziteta je i to što je autorska ekipa okupljena oko serijala bez ijednog francuskog imena, te da je predloženi projekat i sastav autorskog tima došao upravo od strane srpskih i rumunskih autora kojima je prepuštena gotovo potpuna kreativna kontrola nad projektom, što je nešto što se u francuskom stripu, kad se radi o najvećim izdavačima, prosto ne dešava. Koliko je „Krvavi krst“ zapravo netipičan strip za „prvu ligu“ francuskog strip izdavaštva u kojoj je objavljen, pokazuje i to što se ovim scenariom po prvi put za savremeni francuski strip potpisuje srpski strip autor. Naime, za pomenutu veliku četvorku francuskih izdavača trenutno radi pedeset srpskih strip crtača koji ilustruju tekstove francuskih strip scenarista, ali samo sam ja strip scenarista. „Krvavi krst“ je, inače, moj sedmi album objavljen u Francuskoj, ali prvi koji sam objavio za nekog od četiri izdavačka giganta u Francuskoj – a gorko slatko zadovoljstvo jeste što je prvi album serijala „Guerre Sainte“ (Sveti rat) istovremeno i jedini strip koji je napisao neko iz Srbije, a koji je u poslednjih petnaestak godina objavljen u Francuskoj. Album je naišao na prilično dobar prijem publike ali i kritike na eminentnim sajtovima, pa je serijal koji je trebalo da čine dva albuma proširen na tri svega par dana nakon objavljivanja. Led je probijen, a vrata odškrinuta, pa se nadam da će sada mojim kolegama scenaristima biti mnogo lakše da uđu na ovo tržište i pokušaju da na njega plasiraju svoje priče. Što se samog osećaja povodom objavljivanja ovog albuma tiče, on je sličan tome kad bi vam jedan od američkih pandana Delkora, recimo Marvel dozvolio da za njih kreirate sopstvenog superheroja, sa saradnicima po svom izboru i punom autorskom slobodom, pa potom tog superheroja plasirao pored Spajdermena, Supermena ili Betmena…”\nОзнаке: Delcourt, Marko Stojanović\nTintin u zemlji Srbiji\nKako je od antikomunističkog propagandnog manifesta postao jedan od najpoznatijih i najznačajnijih stripova svih vremena - a i život njegovog tvorca ličio je baš na pustolovni strip.\nDo susreta koji je promenio istoriju evropskog stripa došlo je krajem avgusta 1927. godine. Dvadesetogodišnji crtač i ilustrator Žorž Remi, već tada daleko poznatiji pod pseudonimom Erže (tako se na francuskom čitaju inicijali prezimena i imena mu), upoznao je Norbera Valeza, vlasnika i urednika konzervativnih briselskih novina "Dvadeseti vek". Iako mlad, Erže je već imao podosta objavljenih stripova iza sebe. A vrednosti koje je zastupao u tim radovima, na primer o vođi izdavača Totoru, lepo su se uklapale u koncepciju lista. "Dvadeseti vek" je u glavi novina imao i pojašnjenje: "Katolički list za učenje i informisanje". Valez, inače sveštenik, bio je poznati desničar.\nErže je uskoro postao urednik podliska "Mali Dvadeseti vek". Valez je zamislio da ovaj dodatak, koji bi izlazio svakog četvrtka, vrednosti koje je zastupao list prenosi mladim čitaocima. Pojavljivali su se stripovi, mada je Erže bio nezadovoljan. Velikim delom bili su to crteži s tekstom upisivanim ispod slike. Tek je počinjao s balončićima.\nReporter lista, imenom i prezimenom Leon Degrel, otišao je u Meksiko, da izveštava iz tamošnjeg građanskog rata. Na adresu lista počeli su da stižu paketi sa stripovima. Američka izdanja "Bim i Bum", "Porodica Tarana", "Maca Šiza". Erže je bio oduševljen. Usvojio je oblačiće za upisivanje teksta, ali od "Tarane" usvaja i okrugle noseve. Rađa se novi junak, reporter Tintin. Kasnije je pričao da mu je junak jednostavno sam došao. Nije to bilo nešto visokoumno, što mu se motalo po glavi mesecima, kako crtači obično vole da mistifikuju. Od zamisli do prve skice prošlo je najviše pet minuta. A reporteru bi, jel'te valjalo nešto i da radi. Zato je Erže zamislio da ga pošalje na prvi zadatak, pravo u SAD.\nIzložio je zamisao Velezu. Ovome se svidela priča o reporteru-junaku, ali ne i zadatak na koji su imali da ga pošalju. Ameriku je jednostavno zamenio Sovjetskim Savezom. Još je Eržeu dao knjigu "Moskva bez maske", Žozefa Dulijea, bivšeg belgijskog konzula u Rusiji. U to vreme antiboljševizam i mržnja prema Sovjetima nisu bili neobični. Naprotiv. U Briselu je 1928. godine demolirana izložba o životu u Sovjetskom Savezu. Dobar deo ruske emigracije završio je u Belgiji, a Erže je bio pod utiskom svega što je čitao o zverskom careubistvu. I takav je seo da radi.\nPrljavi mali buržuj\nVeć 10. januara 1929. godine izašla je prva tabla novog stripa u "Malom Dvadesetom veku". Dečak od petnaestak godina, kako bi čitaoci mogli da se poistovete sa njim, dobio je zadatak da ode u SSSR i napiše reportažu o boljševičkom načinu života. Ovo je bio prvi i jedini put u celom serijalu da Tintin radi ono što mu je glavni posao - piše reportažu. Od prvih sličica s njim je i pas, beli foks terijer Sneško. Ova životinja postaće prepoznatljiva koliko i gazda joj.\nJoš u vozu Tintina časte sa "prljavi mali buržuj", a nije mu trebalo dugo da shvati da političari i vođe varaju glupavi narod, koji je ubeđen da živi u Crvenom raju. Ljudi gladuju, vlasti prave kulise fabrika kako bi ubedile gostujuće britanske markstiste da zemlja radnika i seljaka postiže neviđene uspehe. Tintin će da vidi i nameštene izbore, redove za hleb, naposletku i zaveru oko izvoza žita. Prirodno, sve vreme im je za petama i tajna policija. Tintin i Sneško nađu se i pred puškama streljačkog voda. Uspevaju da umaknu tek da bi slučajno otkrili sklonište u kome Lenjin, Trocki i Staljin kriju zlatko opljačkano od naroda.\nGlavni junak prepoznatljiv je od početka. Maltene je precrtak Totoro, a Erže je tvrdio da mu je dodao i crte svog brata. Na prvih nekoliko tabli čuveni čuperak se ne ističe toliko, ali je posle vratolomne jurnjave na motorciklima pošao na svoje mesto. Da se decenijama posle ne pomeri i postane zaštitni znak stripa.\nErže je u neku ruku izmislio i novi način crtanja stripova, kasnije nazvan "čista linija". Kako je mastilo u štampi lako završavalo razliveno po hartiji, to je Erže vodio računa da mu linija bude tanka i čista. Izbegavao je da senči ili dodaje nepotrebne detalje, kako bi crtež delovao raskošnije. Sve je to bila posledica nužde nego neke umetničke zamisli, ali su nebrojeni crtači, uglavnom francuski, prihvatili novi stil i oponašali ga do iznemoglosti. I tako je do dana današnjeg.\nUsađivanje patriotskih osećanja\nUspeh stripa "Tintin u zemlji Sovjeta" iznenadio je sve. Tiraži su rasli, a Valez je osmislio i nešto što bi se danas nazvalo "pi-ar kampanja". Redakcija je objavljivala zalbe koje su pristizale pravo iz Kremlja. "Prave", naravno. Tu su i performansi. Tako je 1. maja 1930. godine na naslovnoj strani novina objavljeno da se Tintin vraća. Priređuje mu se doček na železničkoj stanici Gar de Nord. Valez je unajmio petnaestogodišnjeg Lisjena Pepermana, koji je unekoliko ličio na Tintina. Kada je iskočio iz voza, sve u pratnji pravog belog terijera, zatekao se na prepunoj stanici. Masa ga je pozdravljala, kao i na zadnjoj tabli stripa. Transparenti, novinari traže izjave, škljocaju aparati. Teško da je ikada neki strip izazvao takvo dešavanje.\nRedakcija je zatrpana pismima, čitaoci traže nastavak. Erže se ponovo dosetio Amerike, ali je Valez zamislio da reportera pošalje u Afriku, pravo u Kongo, tada belgijsku koloniju. Zamišljeno je da se čitaocima osnaže patriotska osećanja, da im se pokaže kako bi bez evropske prosvećenosti Afrikanci ostali divljaci. Erže se i nije bavio preteranim istraživanjem, nekoliko puta je posetio Muzej kralja Lepolda II. Kongoance je prikazao kao dobrodušne, ali glupave divljake, kojima belci jednostavno moraju da vladaju. Za njihovo dobro, razume se.\nBilo je tu još nekih škakljivih scena, od lova nosoroga dinamitom, pa do doučavanja malih Kongoanaca tome kako je njihova otadžbina Belgija. Takve stvari u ovom vremenu političke (hiper)korektnosti nikada ne bi mogle da budu objavljene, ali su tridesetih godina prošlog veka bile savršeno uobičajene. Zato je Erže kasnije ispravljao znatan deo kadrova. Ipak, i dalje je optuživan da je rasista, pa su razne grupe decenijama podnosile tužbe za zabranu stripa. Poslednji put strip je bio na sudu 2007. godine.\nZa treću priču Valez je konačno prihvaito Ameriku. I tu je Erže uneo duh epohe, pa već u prvom kadru policajac salutira Alu Kaponeu. Prvi put je mogao sebi da da oduška u scenariju, pa se kroz celu priču provlači kritika kapitalizma i potrošačke kulture. To se lepo uklopilo i u konzervativnu koncepciju lista, sreća jedna neviđena. A da su čitaoci lepo prihvatili takve zamisli, videlo se po tiražima. Neprestano su rasli. Prodali su prava za Francusku, Švajcarsku i Portugaliju.\nVeće 1934. godine stiže i epizoda "Faraonova cigara", u kojoj se uvode novi likovi, koji ubrzo postaju stalni. Smotani detektivi blizanci Dipon i Dipon, u odelima i s polucilindrima i štapovima, osim kada su na zadatku u inostranstvu. Tada oblače nošnje zemlje u kojoj su, toliko stereotipne da izazivaju podsmeh. Erže je nadahnuće našao u svom ocu i stricu, identičnim blizancima, koji su često šetali zajedno, baš sa polucilindrima i štapovima. Doduše, Dipon i Dipon razlikuju se u jednom detalju. Imaju brkove.\nČitalac Čang Kaj Šek\nZa sledeću epizodu Erže je odabrao novo odredište - Daleki istok. Japan je u Mandžuriji, Kina se brani. Za divno čudo, Erže je za ovu epizodu sproveo opsežna istraživanja i "češljanje" dokumentacije. Upoznao je Kineza Žanga Čončerna, združio se s njim. Žang ga je podučavao kineskoj prošlosti, kulturi, taoisičkoj filozofiji. Zato je epizoda nazvana "Plavi lotos" može da se gleda i kao vremenska kapsula Kine iz sredine tridesetih. I kao takva prvo je remek delo u serijalu. Žangu u čast, Erže je ubacio i lik Čang Čong Čena, koji postaje najbolji Tintinov prijatelj. "Plavi lotos" dospeo je čak i do Kine. Bunile su se japanske diplomate u Evropi, oni u Briselu čak su pretili da će slučaj da iznesu pred Međunarodni sud pravde u Hagu. Vođa kineskih nacionalista Čang Kaj Šek bio je oduševljen stripom, pa je pozvao Eržea u goste. Ovome se nije baš otiskivalo na drugi kraj sveta, ipak je mora da radi nove i nove epizode.\nNižu se "Slomljeno uvo", "Crno ostrvo", potom 1938. godine, u samo predvečerje rata u Evropi, koji će da se proširi na svet, objavljuje priču "Skiptar kralja Otokara". Priča je smeštena u izmišljenu zemlju Sildaviju, negde na Balkanu. Njoj preti moćni sused Bordurija, čiji je vođa Mustler, jasna aluzija na Musolinija i Hitlera. Čak su i uniforme Bordurijanaca iste kao nacističke. Tako je i cela epizoda direktna osuda Hitlerovog komadanja Čehoslovačke i pripajanja Austrije.\nTada se ponovo pojavio i Degrel. On i Erže bili su veliki prijatelji. Toliki, da je posle ogromnog uspeha Tintina u celoj Evropi Degrel počeo da tvrdi da je lik reportera izveden prema njemu. To je bio razlog da ga Erže tuži, pa su prijateljstvo razvlačili i okončali na sudu. Presuđeno je da Tintin nije crtan prema Degrelu, koji je u međuvremenu postao šef krajnje desne partije "Reksista". Nešto kasnije, postao je jedan od najmlađih generala i najodlikovanijih oficira Vafen SS, onaj za koga je Adolf Hitler izjavio da bi voleo, ako bi imao sina, da bude kao Degrel. Erže je uvek poricao vezu, ali da sličnost postoji, postoji. I te kakva. Od sličnosti frizure, nosa, pa nadalje. Čak su i ikonične pantalone pumparice, neodvojive od Tintina, bile stalni deo Degrelove garderobe dvadesetih godina.\nPostoji još jedna priča o uzoru. Dvadesetih godina u Belgiji je bio veoma poznat reporter Robert Sekse, koji je jurcao okolo na motorciklu. I imao je slično putešestvije u SSSR. Kasnije i u Kongo i SAD. Čak je imao i mehaničara Milua, i to je francusko ime Sneška.\nNemci 1940. ulaze u Belgiju. Ostvaruju se slutnje iz stripa. Erže beži u Francusku, kao i desetine hiljada Belgijanaca. Ipak, na poziv kralja, koji je sunarodnike pozvao da se vrate u zemlju i nastave sa svojim poslovima, u Brisel je stigao i Erže. Samo, "Dvadeseti vek" je ugašen, kao politički i nepodobno glasilo. Jedva je našao novo uhlebljenje, u vodećem belgijskom listu "Le Soar", čije su objavljivanje navisti dozvolili. Erže je nastavio da crta Tintina.\nU sledećoj epizodi, "Kraba sa zlatnim kracima", prvi put se pojavljuje još jedan lik koji će ubrzo da postane nazaobilazan. Hadok, kapetan trgovačke mornarice, cinični prgavi pijanac, protivteža gotovo neporočnom Tintinu. Onaj koji će i Sneška da nauči da pije viski. Onaj čiji je svaki peti oblačić ispunjen najživopisnijim mornarskim kletvama i psovkama. Nisu retko oni koji više vole Hadoka od samog Tintina.\nSledeća priča, takođe iz "Le Soara", ponovo je nepodobna. Zlikovci su prikazani kao tipični Jevreji iz nacističke propagande, kukastih noseva, pokvareni do srži, sve sa osobenim prezimenima. Tu je i scena kada se dvojica rabina raduju smaku sveta, zato što onda neće morati da plaćaju račune. Ubrzo se pojavljuje i profesor Kalkulus, smotan, gluv, ali genijalni fizičar, čiji izumi postaju bitan deo serijala.\nTintin je trajao tokom okupacije. A kada su Amerikanci ušli u Brisel, septembra 1944. godine, Erže se ubrzo našao u zatvoru, pod optužbom za saradnju sa neprijateljem. Izvukao ga je prijatelj, ali se tu priča nije završila. Hapšen je još tri puta. Uzalud objašnjavanje da je samo radio svoj posao, isto kao što su pekari pekli hleb. Kako bi ga se koja grupa pokreta otpora setila, tako je Erže završavao u nekom podrumu.\nNije pomagalo ni dokazivanje da je odbio da bude doušnik Gestapoa, potom i član i propagandista. Za takvo odbijanje lako se gubila glava tokom rata, ali to nikoga nije zanimalo. Čak ni to da je jedan sudbija odbio da mu sudi, rečima da ne želi da glumi budalu. Ime velikog Eržea bilo je uprljano.\nNovu priliku dobio je već 1946. godine, kada je upoznao Rejmona Leblana, jednog od vođa pokreta otpora. Ovaj je nameravao da pokrene novi časopis, okrenut upravo stripu. A Erže je bio stvoren za jednog od urednika. Leblan mu je obezbedio potvrdu o dobrom vladanju, koja mu je omogućila da radi. Branio ga je na sve strane, rečima da je Tintinovim pustolovinama podizao moral Belgijanaca. Čak je osporiio "Crnu listu" saradnika "Le Soara", koju je njegova grupa izdala tokom rata.\n250 miliona kupaca\nUprzo se na kiosima pojavio novi časopis, namenjen "mladima od 7 do 77 godina". I zvao se, prirodno, "Tintin". U prva tri dana prodalo se preko 60.000 primeraka.\nMnogi nikada nisu prestali da ga optužuju za saradnju sa Nemcima. To je išlo dotle da je Erže nameravao da se odseli daleko, čak u Argentinu. Prolazio je kroz krize, pa se dešavalo da nestane po nekoliko nedelja. Tako je jednom prilikom proveo tri nedelje u šatoru, u dvorištu iza kuće, dok ga je izdavač jurio po celoj Belgiji i Francuskoj. Vratio se i nastavio da crta, kao da se ništa nije desilo.\nZanimanje za strip nikako nije jenjavalo. Bilo je toliko veliko da je 1950. godine osnovan Studio "Erže". Tamo su saradnici crtali delove, oponašali su šefov stil toliko da do dana današnjeg niko ne može da kaže šta je radio sam Erže, a šta neko od podređenih. Onda su 1950. i 1952. godine objavljene epizode o spuštanju na Mesec. Čitavih devetnaest godina pre onog malog, a velikog koraka Nila Armstronga. Zahvaljujuće je koliko je Erže išao ispred vremena. Odela kosmonauta veoma nalikuju onima koja su kasnije korišćena, dok je raketa za putovanje kopija nemačke "fau 2". A radi, po rečima profesora Kalkulusa, kao i atomska bomba. Samo što ne eksplodira odjednom.\nLeblan nije nameravao da trpi Eržeove nestanke. Zato ga je na mesto urednika zamenio Greg. Ovaj je za to vreme otkrio neka nova zanimanja.\nA to je bila moderna umetnost.\nPočeo je da sakuplja slike Miroa, Poljakova i mnogih drugih. Čak je i sam pokušao da slika. Ipak, kada je radove pokazao prijatelju kustosu, ovaj mu je rekao da ima dara, ali da se ipak drži stripa.\nS godinama je bio sve povučeniji. Izbegavao je medije, ali je obavezno lično odgovarao na pisma obožavalaca. Popularnost mu je stalno rasla. Beltus, Đakometi, Endi Vorhol i Roj Lihtenštajn navodili su Eržea kao jednog od glavnih uzora. Tolikih, da je Vorhol, uradio jednu grafiku s njegovim likom. Ponovo su objavljivani albumi, da bi danas došlo do toga da teško postoji jezik na koji Tintinove pustolovine nisu prevedene. I prodate u preko 250 miliona komada.\nErže se konačno smirio 3. marta 1983. godine. Do tada je nacrtao 23 epizode Tintina. Pre smrti zabranio je da bilo ko nastavi posao, ali je ipak objavljen još jedan album, sastavljen od napibirčenih, nezavršenih crteža. Ipak, ona dvadeset i tri albuma čine celinu koju će iko, ikada, teško da nadmaši u svetu stripa. Ili, kako je to lepo rekao general Šarl de Gol:\n"Tintin je moj jedini suparnik na međunarodnom planu! Mi smo mali, ali ne dozvoljavamo da nas veliki pregaze."\nDanas je lik Tintina i u nastavnom programu svih škola na francuskom jeziku.\nTekst preuzet iz štampanog izdanja Politikinog Zabavnika #3500\nОзнаке: Darkwood, Erže, Politikin zabavnik, Tintin\nZagor specijal #31\nListamo novi Politikin Zabavnik #3503\n* Istorijske ličnosti kao foto-roboti\nKako su se naši slikari snalazili radeći portrete davno umrlih ljudi...\n* Slovo o poljupcu\nNAJLEPŠI SUSRET NA SVETU\nU "Kamasutri", čuvenoj indijskoj knjizi o pravilima ljubavi, opisano je 20 načina ljubljenja. U viktorijanskoj Engleskoj bio je dozvoljen samo rukoljub. Poljubac krije mnoge tajne. Evo nekih.\n* Nauka na klackalici vekova\n...ZATO ŠTO SE ONI VIŠE PRAVE VAŽNI\nSredinom avgusta 1968. godine objavili smo tekst o tajanstvenim pojavama vezanim za udar groma. Tokom poslednjih 50 godina naučnici nisu mirovali pokušavajući da nađu odgovore na pitanja koje smo tada postavili.\nPRIČA O PIJANOM MIŠU\nU jednoj vinariji ovi nestašni glodari dobijaju dnevno sledovanje.\n* Hipnoza 21. veka\nEmitovanje multimedijalnih sadržaja na mreži koje možemo da gledamo kada hoćemo i gde hoćemo (onlajn striming) bila je samo futuristička zamisao s kraja 20. veka, a danas izaziva fenomen bindžovanja, maratonskog gledanja serija. Možemo li da se zaustavimo?\n* Bibliomanija, prekomerno knjigoljublje\nLOPOVI ILI BOLESNICI?\nPreterana ljubav prema knjigama lako je mogla da utiče na duševno zdravlje čoveka, bar tako se verovalo u 19. veku. Ni danas nije mnogo drugačije.\n* Umovanje kao retka veština\nKada su Rimljani napali Sirakuzu, Arhimed je stao u odbranu svog grada i neprijatelju uterao strah u kosti. Ali ne fizičkom snagom.\n* Zabavnikov strip: Balada o suvom martiniju, II deo\nRoko Vargas/Danijel Tores\n* Čarolija jednog štapića\nDirigentski poziv prilično je opasan. Mnogi dirigenti umrli su tokom koncerta...\n* Život (ni)je bajka - Josif Brodski, pesnik\nMAČAK OD OKAMENJENE VOTKE\nZbog optužbi da je "paraknjiževni trut" i "društveni parazit", mladi ruski pesnik suočio se sa suđenjem, zatvorom, ludnicom, progonstvom. Mislio je da ne može gore da strada, a onda su ga zadesile nove nevolje...\n* O psima i ljudima\nAV-AV, DAJ MI TU KOBAJU!\nNaš najbolji prijatelj tačno zna šta hoće da jede a šta ne. A ako ima dobro pripremljenu hranu, industrijske granule neće pogledati. Imajte to u vidu ako želite pse u kući.\n* Odgonetnuta vekovna tajna?\nŠAL OTKRIO DŽEKA TRBOSEKA\nNaučnici veruju da su konačno otkrili identitet ubice koji je svojevremeno harao Londonom.\n* I to je sport\nSURLA ZA VOLEJ\nAko ste mislili da je fudbal samo jedan, prevarili ste se!\n* Noć nad bombama\nKAD PESMA ZAMUKNE\nPriča o bujtarima, panonskim kerovima jedne porodice na salašu u Baranji.\n▼ март (156)\nKako je Marvel konačno pružio priliku superherojka...\nStrip “Krvavi krst” po scenariju Marka Stojanovića...\nTex gigant #33 - Finneganovi rendžeri\nTex gigant #32 - Čudesni odmetnik\nAdvokat – kolekcionar stripova\n(VČ) Mister No #71 - Prinudno sletanje\nBrane Dragić - Kraljevstvo plašteva: Roman drugi\nNil Gejmen: 10 stvari koje bih voleo da sam znao k...\nAlan Mur i Edi Kempbel: Iz pakla (From Hell)\nTutto Tex #576\nGiljermo del Toro, Danijel Kraus - Oblik vode\nČasopis "Kinoteka" #27\nDylan Dog Magazine #5\nUspon kostimiranih heroja: Kako su se naši junaci ...\nStrip revija #67\nČarobna knjiga - Biblioteka STARI KONTINENT\nBetmen protiv Valensije, ko ima pravo na logo slep...\nMorgan Lost Black Novels #3\nMladi Tex #5\nTREĆA SREĆA: IZLOŽBA STRIPA SRPSKE U ISTOČNOM SARA...\nListamo novi Politikin Zabavnik #3502\nFIBRA PREDSTAVLJA: KOLORKA 130 - Priča bez junaka\nTeri Pračet - Erik\nBudite prvi! U pretprodaji nova knjiga Džordža R. ...\n(VČ) Dylan Dog #145 - Beda i okrutnost\nMek Koj među prgavim Indijancima i još gorim ćerkama\nJulia reprint #5\nTex Nuova Ristampa #443\nPredavanje o Stanislavu Lemu i razgovor sa Bobanom...\nTex Classic Strip Agent #7\nČAROBNA KNJIGA PREDSTAVLJA - PESMA ZABORAVA 2\nNajpoznatiji šeprtlja: Hrabri Gaša ubija ajkulu tu...\nKen Parker Strip Agent #5\nMali rendžer #82\nMari Darijesek - Naš život po šumama\nZagor Ludens #286\nDilan Dog – Lovac na veštice: Odlična priča kakvu ...\nFIBRA PREDSTAVLJA: KOLORKA 129 - Učitelj mačevanja\nMister No #143\nTex Ludens Maxi #22\nFIBRA PREDSTAVLJA: KOLORKA 128 - Odjel za poroke\nDylan Dog Ludens Almanah #22\nZagor Ludens extra #299 - Bića iz mrtve vode\nĐorđe Lobačev, prvi majstor stripa "Politikinog Za...\nPetar Meseldžija - Kanu\nTex Classic #54\nKen Parker, knjiga 8\nFIBRA PREDSTAVLJA: KOLORKA 126 - Ardalen\nFIBRA PREDSTAVLJA: KOLORKA 125 - Paco krvavih ruku\nIntervju sa Nilom Gejmenom: novi Masterclass posve...\nLe Storie #78\nListamo novi Politikin zabavnik #3501\nFIBRA PREDSTAVLJA: KOLORKA 124 - Emma G. Wildford\nNovosadska promocija knjige ”Vampiri u Srbiji u 18...\n(VČ) Obojeni program #31 - Dylan Dog\n(VČ) Zagor #145 - Neljudi\nKetrin M. Valente - Besmrtni\nDylan Dog Ludens extra #125 - Groblje nakaza\nNovo izdanje ciklusa „Slovenska i srpska književna...\nZagor Classic #1\nČAROBNA KNJIGA PREDSTAVLJA ASTERIKS - KNJIGA 10\nCani Sciolti #5\n”Groblje kućnih ljubimaca” u bioskopima od 11. aprila\nSTIŽE STRIP VERZIJA Dundo Maroje odsad razumljiv s...\nPhoenix Press - Derdevil\nPhoenix Press - Darvin


Jeremić: Ne zanima me funkcija, borim se za promenu sistema - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Jeremić: Ne zanima me funkcija, borim se za promenu sistema\n3Piše: Beta 14. februara 2019. 11.54\nnarodna stranka, vuk jeremic\nOvde g. Jeremić ustvari spominje jednu SUŠTINSKI važnu razliku između svih prethodnih vlasti, uključujući i Miloševića, i ove današnje: ovi danas se trude svim silama da okupacijom medija, lažiranjem izbora, itd. NIKADA ne odu sa vlasti! Videće se to kada dođe vreme za njihovu smenu – biće tu velikih problema, možda i oružane borbe, jer ovi sa vlasti sami neće sići! Znaju oni dobro za šta bi sve odgovarali.\nVučić zastupa SPS kaže:\n14. februara 2019. u 13.49\nMalo ljudi zna , da na vlast nije „naprednjački sistem“,\nnego sistem SPS-a koji je za velike pare postavio A.Vučića da ga zastupa !\n14. februara 2019. u 14.55\nJeremić mi je bio ekstrmno antipatičan ali danas je dogurao do vrlo dobre startne pozicije da se bori za moj glas na nekim budućim slobodnim izborima kada skinemo ovaj jaram sa vrata koji nam je sns stavio.


Akcija "Lavina": U Banjoj Luci uhapšeno deset osoba osumnjičenih da su oštetili bankarski sektor za 123 miliona KM - Klix.ba\nAkcija "Lavina": U Banjoj Luci uhapšeno deset osoba osumnjičenih da su oštetili bankarski sektor za 123 miliona KM\n31.3.2016. u 09:06\nPolicijski službenici Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA) lišili su slobode deset osoba osumnjičenih da su oštetili Bobar banku i bankarski sektor za oko 123 miliona KM i na taj način nanijeli štetu bankarskom sistemu i finansijskom statusu Bosne i Hercegovine.\nPostupajući po naredbama Suda BiH i Tužilaštva BiH, policijski službenici SIPA-e započeli su jutros realizaciju operativne akcije na području Bijeljine, Banja Luke i Zvornika.\nProvedena je odlučna akcije koja je rezultat višemjesečne detaljne istrage kaznenih djela i nezakonitosti vezanih za Bobar banku, niz povezanih pravnih osoba iz grupacije Bobar i bankarskog sektora.\nU ranim jutarnjim satima, realizirana je akcija po nalogu Tužilaštva BiH u kojoj učestvuje više desetina policijskih službenika SIPA-e uz podršku MUP-a RS-a.\nSlobode je lišeno deset osoba, a uporedo sa lišenjima slobode vrše se i pretresi osumnjičenih.\nNavedene osobe osumnjičene su da su kao grupa pripadnika međusobno povezanog i organiziranog zločinačkog udruženja, djelujući u međusobnom dogovoru, počinili niz nezakonitosti u poslovanju Bobar banke, prvenstveno u dodjeli kredita u višemilionskim iznosima, kao i nezakonitih bankarskih garancija za razne poslove, uz kršenja procedura i garancija propisanih Zakonom o bankama RS, te su na taj način nanijeli štetu i omogućili sticanje nezakonite imovinske koristi u iznosu od oko 123 milona KM (navedeni iznos dostiže više od 10 posto budžeta svih institucija BiH).\nPočinitelji su davali kredite i bankarske garancije bez poštivanja zakonom propisanih procedura, plasirane preduzećima i privrednim subjektima različitih vlasnika koji su povezani ili su suvlasnici Bobar banke, te su znali da se naplata sredstava neće moći realizirati i da su korištene nezakonite garancije, te da će nastupiti šteta, koja će prouzrokovati stečaj navedene banke i ozbiljne potrese u bankarskom sektoru BiH.\nOvakve nezakonite aktivnosti nanijele su veliku štetu kreditnom rejtingu naše zemlje i dovele do toga da se MMF aktivno uključi u analizu dešavanja u bankarskom sektoru. Također, ovakvim aktivnostima su ugroženi depoziti različitih pravnih i fizičkih osoba, koji su bili deponovani u Bobar banci, uključujući sredstva gradova, općina, preduzeća, zdravstevnih zavoda, PIO fondova, elektroprivreda, fizičkih osoba te je nanesena višemilionska šteta Agenciji za osiguranje depozita BiH.\nAkciji je prethodila duga i temeljita istraga i prikupljanje dokaza, te će se istraga nastaviti u pravcu podizanja optužnice protiv odgovornih osoba, a istraga obuhvata i druge osobe koje nisu lišene slobode.\nOsobe lišene slobode osumnjičene su za krivična djela:\n1. organizirani kriminal iz člana 383.a stav 3. u vezi sa kaznenim djelom zloupotreba ovlaštenja u privredi iz člana 263. stav 1. tačka 5. KZ RS;\n2. organizirani kriminal iz člana 383.a stav 3. u vezi sa kaznenim djelom zloupotreba službenog položaja ili ovlaštenja iz člana 347. stav 4. KZ RS;\n3. pranje novca iz člana 280. KZ RS;\n4. falsifikovanje ili uništavanje službene isprave iz člana 379. stav 1. KZ RS;\nTužilaštvo BiH, SIPA i partnerske policijske i sigurnosne agencije provest će sve potrebne aktivnosti u borbi protiv krivičnih djela finansijskog kriminala, kojima se ostvaruje nezakonita imovinska korist u velikim iznosima za počinitelje i kojima se ugrožava bankarski sektor i finansijski i monetarni sistem stabilnost Bosne i Hercegovine.\nBanja Luka Tužilaštvo BiH SIPA bankarski sektor kriminal


Preminuo bh. režiser Sulejman Kupusović | Tacno.net\nAutor 👤tačno.net 16.8.2014. u 13:33\nNakon duge i teške bolesti, sinoć nešto prije ponoći, u Sarajevu je preminuo poznati bosanskohercegovački režiser Sulejman Kupusović (63), potvrdila je vršiteljica dužnosti direktora Narodnog pozorišta u Sarajevu Gordana Hrenovica\nNakon duge i teške bolesti, sinoć nešto prije ponoći, u Sarajevu je preminuo poznati bosanskohercegovački režiser Sulejman Kupusović (63), potvrdila je za AA vršiteljica dužnosti direktora Narodnog pozorišta u Sarajevu Gordana Hrenovica.\nSulajman Kupusović rođen je 1951. godine u Kladnju, a diplomirao pozorišnu, filmsku, televizijsku i radio režiju na Akademiji kazališne i filmske umjetnosti u Zagrebu 1974. godine, te filozofiju i komparativnu književnost na Sveučilištu u Zagrebu.\nRežirao je u teatrima širom bivše Jugoslavije i Bosne i Hercegovine, te u Rumuniji, Bugarskoj i Turskoj.\nPredstave u Kupusovićevoj režiji gostovale su u Meksiku, Gvatemali, Francuskoj, Njemačkoj, Španiji, Turskoj, Mađarskoj, Rumuniji, Bugarskoj, Švedskoj, Italiji, Austriji.\nKupusović je na televiziji realizirao desetak drama, nekoliko serija (“Tale”, “Teversenove bajke…”) i veliki broj dokumentarnih i muzičkih programa. Specijalizirao je teatarsku režiju u Varšavi i Krakovu, 1986. godine.\nKupusovića će bh. publika i šire pamtiti i po pozorišnim predstavama koje je režirao kao što su: “Kralj Lear”, “Propercije”, “Bjesnilo”, “Braća Karamazovi”, “Veliki vezir”, “Gamllet”, “Roman o Londonu”, “Hasanaginica”, “Kidaj od svoje žene”, “Derviš i smrt”, “Hanka”, “Tvrđava”, “Legenda o Ali-paši”, “Balada o Omeru i Merimi”, “Hamlet u selu Mrduša donja ili Hamlet zna što narod ne zna”, radio je i na nekoliko opernih projekata. Režirao je i prvu bošnjačku operu, “Hasanaginicu”, koja je premijerno izvedena u Sarajevu 18. marta 2000. U naslovnoj ulozi nastupila je primadona sarajevske Opere Amila Bakšić.\nTagovi: Sulejman kupusović


Liverpool: Hrvat u odbrani, Srbin na krilu, Crnogorac kreira, Bosanac napada! – Informer\nBrendan Rodgers u potrazi je za napadačem, a Edin Džeko se baš i nije naigrao u Cityju. Naoko se čini kao da savršeno odgovoraju međusobnim potrebama. No, problem oko potencijalnog transfera BiH legende na Anfield je u tome što se Redsi prvo moraju riješiti Lamberta i Balotellija kako bi podebljali transferni budžet i izbjegli gužvu u napadu.\nS obzirom da Džeko ima još tri godine na svojem ugovoru s Cityjem, nagađa se da bi transfer iznosio barem 25 miliona funti. Bosanski dijamant nije jedina Rodgersova želja – trener Liverpoola oko je bacio i na crnogorskog internacionalca Stevana Jovetića, također igrača Cityja. Za njega su ‘Građani’ svojedobno platitlili 22 miliona funti i teško da bi ga pustili s Etihada za manje.\nS obzirom da u Liverpoolu igraju već Dejan Lovren i Lazar Marković, dolaskom Džeke i Jovetića stvorila bi se prava kolonija igrača s ovih prostora na Anfieldu, zaključuje Jutarnji list.


Prodajem - kavezi za nesilice | Poljoprivredni Forum\nProdajem kavezi za nesilice\nDatum prvog posta 27 Pro 2012\nkavezi za nesilice za domačinstva od 60 do 350 nesilica .\nizradjene po EU standardu.\n091 1370 101\n047 638 229\n56.9 KB · Pregleda: 888


Brajić pregazio Portugal i Kanadu, a zapeo na Danskoj i Alžiru - Klix.ba\nOsveta za poraz u baražu\n26.4.2010. u 17:10\nJutros je u ranim jutarnjim satima šezdeset najboljih svjetskih nogometaša slobodnog stila vježbalo na samom kraju svijeta. Naime, organizatori Red Bull Street Stylea svjetskog prvenstva u nogometu slobodnog stila organizirali su rani jutarnji trening u sedam sati na nadmorskoj visini od 669 metara na vrhu Lavlje glave.\nTakmičari su podjeljeni u osam grupa, gdje će se takmičiti na principu svaki sa svakim i najbolja dvojica iz grupe ulaze u osminu finala kada kreće sistem eliminacije.\nNašeg takmičara Nedžada Brajića žrijeb nije nimalo usrećio jer je izvučen u grupi četiri ili takozvanoj grupi smrti. Pored našeg predstavnika u grupi su domaćin Južna Afrika, Danska - najveći favorit za osvajanje svjetske titule, kao i Alžir, Kanada, Kuvajt i Portugal.\nBrajić je danas u prvim odmjeravanjima snaga unutar grupe glatko pobijedio Portugal i kako kaže osvetio se za Ćirin poraz u baražu. Nakon Portugala bez puno problema pao je i Kanadski predstavnik, ali Brizze iz Danske je bio prejak za bh. predstavnika.\nNakon poraza od Danca, Brajić se nije mogao koncentrirati na duel sa alžirskim predstavnikom koji je na kraju slavio sudijskim preglašavenjem 2:1 za Alžir. Neuspjeh protiv Alžira našeg predstavnika je doveo u veoma tešku situaciju, tako da sutra mora pobjediti domaćeg takmičara i Kuvajt kako bi se uspio plasirati u osminu finala.


Geometar, Raševica :: Daibau.rs\nTražim dobrog geometra: Skupili smo i proverili geometre, koji rade u mestu Raševica i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani geometri će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tPreporučen geometar Raševica, koji može da uradi:\tuređenje međe parcele, parcelacija, korekcija prcele, precizno označavanje međe, geodetski snimak, kolčenje objekta, unos kuće u katastar, zahtev za kućni broj , geodetski nacrt po povoljnoj ceni, geometar, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše


Još jedna donacija kompanije Alumil Yu Industry\nmai 1, 2020, 16:50 p.m. by Tijana Anokic\nKompanija Alumil Yu Industry donirala je Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja 1.000 trajnih zaštitnih odela kao pomoć u borbi protiv virusa COVID-19\nKompanija Alumil Yu Industry donirala je Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja 1.000 trajnih zaštitnih odela kao pomoć u borbi protiv virusa COVID-19, koja su opredeljena za zaposlene u ustanovama za smeštaj u sistemu socijalne zaštite.\nMinistar Zoran Đorđević zahvalio je na donaciji i istakao da je ovakav vid pomoći od velike važnosti.\n“Zaposleni u ustanovama za smeštaj u sistemu socijalne zaštite svakodnevno se bore za naše korisnike, u ovom trenutku kada nam je najvažnije da zaustavimo širenje virusa zaštitna oprema je neophodna i izuzetno važna”, istakao je ministar Zoran Đorđević.\nGeneralni Direktor Stelijanos Tsoktouridis rekao je da Alumil Yu Industry kao predstavništvo kompanije Alumil u Srbiji, i društveno odgovorna kompanija, trudi se da pruži podršku tamo gde je najpotrebnija.\n“Pružamo podršku , pre svega preduzimajući mere za zaštitu zdravlja i bezbednosti svojih zaposlenih a onda i podršku državi kao i zdravstvenom sistemu. Kroz saradnju, odgovornost i poštovanje bližnjih, ova kriza će se lakše prevazići. ”, naveo je generalni direktor Stelijanos Tsoktouridis.


"Gotovinu bi jedino mogla zanimati pozicija predsjednika Republike Hrvatske, toga je svjestan i Josipović" - Index.hr\n"Gotovinu bi jedino mogla zanimati pozicija predsjednika Republike Hrvatske, toga je svjestan i Josipović"\nFoto: Jure Mišković/Zadar\nPOLITIČKI analitičar Davor Gjenero prokomentirao je za agenciju Anadolija nagađanja o eventualnom budućem političkom angažmanu generala Ante Gotovine. Gjenero je ocijenio kako će Gotovina u budućnosti sigurno ići na političko angažiranje i iskorištavanje društvenog i političkog angažmana kojeg nesporno ima. Uvjeren je kako je zapravo jedina politička funkcija koja bi generala mogla zanimati, ni manje ni više - ona predsjednička! Plakate "Gotovinu za predsjednika", podsjetimo, moglo se vidjeti na skupovima dobrodošlice, iako Gotovina i dalje tvrdi kako neće biti aktivan u politici.\n"Uvijek vam ljudi koji imaju takvu poziciju u društvu, prije ili poslije, dođu u situaciju da uđu u politiku i onda to definiraju rečenicom: `Ja to nisam htio, ali to narod traži od mene`. To je ta degolistička paradigma. To će se dogoditi prije ili poslije i kod Gotovine. No, Gotovina je puno bolje pripremljen nego je većina ljudi očekivala da će biti. On je u ovih osam godina imao vremena promisliti svoju poziciju, on neće djelovati kratkoročno i prema trenutnim impulsima kao većina političara", tvrdi Gjenero.\nGjenero ističe: "Gotovina dugoročno računa na utjecaj u hrvatskoj društvenoj areni. Zato mu sad ne odgovara bilo kakvo stranačko vezivanje i bilo kakvo brzo trošenje političkog ili društvenog kapitala kojeg definitivno ima. Gotovina u politiku može ući kao građanin, dakle, samostalno, kao građanin u okviru neke nevladine inicijative ili može ući kroz neku stranku. Ja sam gotovo siguran da Gotovini ne treba stranački angažman i da je on svjestan da bi ga stranačko djelovanje izrazito ograničilo. To bi mu donijelo potporu jednog dijela biračkog tijela, ali i animozitet u drugom dijelu biračkog tijela. On će, međutim, sasvim sigurno djelovati u građanskom društvu", kazao je Gjenero, dodajući da Gotovina može jako pozitivno utjecati na desnu političku javnost u Hrvatskoj.\nPrema njegovim riječima, Gotovinu bi jedino mogla zanimati pozicija predsjednika Republike Hrvatske. "Toga je svjestan očito i predsjednik Ivo Josipović i zato mu nudi savjetničku poziciju u svom timu. Ali, ne vjerujem da će se Gotovina pojaviti kao protukandidat Josipoviću na izborima krajem 2014. godine ili početkom 2015. godini, jer je Josipović jaki kandidat, pa bi general Gotovina morao strančariti. Ali, poslije toga je sve moguće", tvrdi Gjenero.\n#ante gotovina #Ivo Josipović #davor gjenero


Nisu samo gradovi Evrope ispresecani kanalima. Na istoku se nalazi jedan takav grad koji u poslednje vreme spada među najposećenije destinacije na svetu. Tajanstven i egzotičan, raznolik i opojan grad ispresecan mnogobrojnim kanalima jedan je od destinacija koje svakako vredi posetiti. Foto: Profimedia


HCT doping Tur | Bicisvet\nFrancuski časopis L'Equipe objavio je da je vozač Katusha tima Alexandar Kolobnev testiran pozitivno na diuretik hidrohlorotiacid (HCT) u prvoj nedelji “Tour de France-a”.\nUCI neće suspendovati kolobneva jer HCT nije "precizirana supstanca" što unači da vozač može da nastavi da se takmiči. Ali ljudi iz UCI-ja su sigurni da će njegov tim preduzeti neophodne mere, jer svaka ekipa ima strogu politiku netolerancije prema dopingu.\nPo UCI pravilima, ako vozač dokaže kako je "određena materija" dospela u njegov organizam, on može dobiti ili opomenu ili dvogodišnju suspenziju bavljenja biciklizmom.


Crnohumorni vicevi - Page 2\n:: VICEVI :: Crni humor Delite\nNaslov: Re: Crnohumorni vicevi Sub Avg 14, 2010 6:19 pm\nHitler ulazi u koncentracioni logori kaze svima koji preskoce liticu su slobodni\nskoci prvipadne drugi isto treci...kad ono peti zaletise trci trci i preskoci preko\nhitler ce na to prestup.\nNaslov: Re: Crnohumorni vicevi Uto Sep 28, 2010 3:53 pm\nIde lovac šumom, naiđe na muško telo (krv, delovi tela na sve strane), ide malo dalje naiđe na žensko telo (sve rasparčano, užas), nastavi dalje naiđe na telo malog dečaka (okolo sve puno krvi), produži još malo i naiđe na devojčicu. Devojčica počne da priča "Čiko, medved je naišao, rastrgao mi mamu i tatu, pojeo batu...", a na to će lovac otkopčavajući pantalone "Mala, danas baš nije tvoj dan"...\nNaslov: Re: Crnohumorni vicevi Uto Sep 28, 2010 3:54 pm\nSeta se Hitler Ausvicom i pridje jednom zatvoreniku,pa ga pita:Koliko mozes da skocis?Pa 1m,ovaj mu da 1 hleb.Pridje Hitler drugom i pita i njega,a ovaj kaze 2m i dobije 2 hleba.Pridje i trecem i pita ga,a ovaj misli ako kazem da vise skacem dobijem vise hlebova.Mogu 5m,a Hitler kaze strazarima:Ubite ovog moze da preskoci ogradu.\nNaslov: Re: Crnohumorni vicevi\n:: VICEVI :: Crni humor


Dnevni horoskop za 13. avgust – Ženski kutak\nObjavljeno 12. avgusta 2020.\nSmatrate da postoji dosta poslovnih problema koje ćete na neki način morati sami da rešite. Moguće je da niste dovoljno spontani u komunikaciji sa voljenom osobom i da delujete nekako stidljivo. Zdravlje je dobro.\nImate mnogo iskustva i spremni ste da budete drugima od pomoći na poslovnom polju. Odnos sa partnerom bi mogao da bude nestabilan i promenljiv u narednom periodu kod vas. Vašoj koži je potrebna bolja nega.\nOdlučno se snalazite na novom poslu i u komunikaciji sa nadređenima ostvarujete pozitivnu atmosferu. Nema naznaka za velike promene kod vas. Izbegavajte konflikte sa voljenom osobom danas. Prolazna glavobolja.\nVreme je da preuzmete kontrolu i da se posvetite poslu. Uskoro možete da ostvarite neke veće pozicije. Impulsivno reagujete i skloni ste čestim svađama sa voljenom osobom. Veza vam zapada u krizu. Problemi sa grlom.\nNije povoljan dan za veće poslovne promene. Moguće je da ćete biti i sami skeptični oko nekih rizika. Prija vam flert i na ljubavnom polju se osećate prilično dobro. Možete da očekujete povoljan period. Povedite računa o zubima.\nOčekuje vas povoljan dan. Ne biste trebali da imate veće brige na polju posla. Očekuje vas povoljna situacija za početak nove veze. Otvoreni ste prema osobi koja vam se dopada i ona to ceni. Manji pad imuniteta je pred vama.\nTokom današnjeg dana vas prati sreća i možete da ostvarite neki veći poslovni napredak. Na polju ljubavi vas očekuju pozitivne promene koje mogu da vam donesu važne preokrete. Odlično se osećate i puni ste energije.\nMožete da očekujete povoljan dan za posao. Uspećete da rešite neke manje probleme sa saradnicima. Ukoliko ste slobodni, sledi vam novo poznanstvo sa osobom rođenom u znaku Lava. Čuvajte se mogućih upala.\nPotrebno je da budete dovoljno metodični, dobro organizovani i da se posvetite vašem poslu. Možete da očekujete zanimljivo ljubavno poznanstvo. Spremni ste da menjate svoj emotivni status! Prolazna gavobolja.\nŽivite ŽIVOT BEZ STRESA pomoću ovih 10 saveta zlata vrednih\nObjavio Jovana 19. septembra 2020.\nDanašnji užurban život gomila stres sa kojim nije lako nositi se, a stres negativno utiče na...\nObjavio Jovana 18. septembra 2020.\nOVAN Raspoloženi ste za komunikaciju, ali ne i za poslovne ustupke. Emotivno ste prezadovoljni i spremate...\nSve ono što daš, vraća ti se nazad Lujza Hej bila je talentovani psiholog, jedan od...\nSunce i Saturn su najjače jesenje planete koje će u vaš život uneti promene koje ste...\nObjavio Jovana 17. septembra 2020.\nOVAN Ovo je odličan dan za samostalno obavljanje poslovnih obaveza s obzirom da nećete biti raspoloženi...\nHOROSKOP ZA ČUDESAN MLAD MESEC I SUNCE U DEVICI: 3 znaka kojima se danas ostvaruju želje!\nIskoristite priliku koju vam donosi mlad Mesec! Mlad Mesec u znaku Device pojaviće se na nebu...\nOno, o čemu ne treba da pričate. Saveti mudraca.\nOvaj svet, mada zasnovan na istini, ipak zahteva ravnotežu, i zato nas mudri ljudi upozoravaju na...\nDraga moja dušo, Oprosti mi: Poruka koju treba svako da pročita\nPoruka koju vredi pročitati i proslediti svojim najmilijima! Pismo upućeno našoj duši, koju ponekad tako uporno...\nObjavio Jovana 16. septembra 2020.\nOVAN Dan na poslu protiče u dobroj komunikaciji sa saradnicima i uspostavljanju novih dogovora. Očekuje vas...\nZašto si nesrećna, i uvek ćeš biti?\n99 % stvari koje nam se u životu dese su isključivo i samo naša sopstvena krivica...\nKad spucaš pedeset godina, draga moja, ljubav nema veze sa onim što si pre znala: Pravu ljubav moraš da platiš – gorko!\n8 stvari u kojima su levoruki u prednosti u odnosu na desnoruke\nMuškarci iskreno opisali šta je za njih prava ljubav\nSvetiteljka koja jedina razume žensku dušu i prašta baš svaki greh: Na Veliku Gospojinu obavezno uradite ovo!


Za manje od 10 dana kažnjeno 802 vozača na području Policijske uprave Zvornik - Zvornicki.ba\nZa manje od 10 dana kažnjeno 802 vozača na području Policijske uprave Zvornik\nZa manje od 10 dana na području Policijske uprave Zvornik u sklopu akcije koju sprovodi MUP RS na regiji srednjeg Podrinja kažnjeno je 802 vozača od 1077 kontrolisanih. Navedeno je u pristiglom dopisu iz PU Zvornik.\nU nastavku u cijelosti prenosimo dopis pristigao od PU Zvornik.\nNa području PU Zvornik sankcionisano 74,47% kontrolisanih učesnika u saobraćaju. Na području Policijske uprave Zvornik u toku je realizacija republičke akcije pojačane kontrole učesnika u saobraćaju, sa akcentom na kontrolu nedozvoljene brzine kretanja motornih vozila, koje se sprovodi od 09.10.-22.10.2017. godine.\nZa proteklih sedam dana provođenja republičke akcije, kontrolisano je 1077 učesnik u saobraćaju, od čega su 802 učesnika sankcionisana zbog počinjenih prekršaja, odnosno74,47% od ukupnog broja kontrolisanih učesnika.\nOd navedenog broja, zbog prekoračenja brzine kretanja sankcionisano je 439 vozača, dok su evidentirana 363 prekršaja po drugim osnovama iz oblasti bezbjednosti saobraćaja.\nU toku proteklih devet mjeseci, na području PU Zvornik evidentirano je 417 saobraćajnih nezgoda. Od tog broja nezgoda, u 152 saobraćajne nezgode uzrok je bila neprilagođena brzina, što je 36,45% od ukupnog broja svih saobraćajnih nezgoda.\nPolicijska uprava Zvornik apeluje na sve učesnike u saobraćaju da poštuju saobraćajnu kulturu i saobraćajne propise.


NovaEnergija.net » Druga po redu konferencija o održivom razvoju “Serbia Goes Green” 20. aprila u Beogradu! Druga po redu konferencija o održivom razvoju “Serbia Goes Green” 20. aprila u Beogradu! – NovaEnergija.net\nDruga po redu konferencija o održivom razvoju “Serbia Goes Green” 20. aprila u Beogradu! was last modified: April 18th, 2017 by Jelena Jovičić


Milo Đukanović bi mogao u Hagu da svedoči u korist Tačija | Novosti.RS\n- Đukanović ima kriminalne interese i svaka radnja koja ima za cilj jačanje veza u regionu, poput mini-Šengena, koji je najvažnija regionalna inicijativa u poslednjih 30 godina, pogađa takav režim. Za zemlje koje su slabe iz različitih razloga ili čak korumpirane, ekonomsko blagostanje nije poželjno jer ekonomskom integracijom započinje vladavina zakona, što ometa režim. Slaba ekonomija u Crnoj Gori i korupcija su najbolji primeri - navodi IFIMES.\nMilo Đukanović Hašim Tači Haški tribunal svedočenje Crna Gora\nŠta reći, svaki komentar je suvišan. Dok ne dođe neko drugi za predsednika u Crnu Goru ja tamo ići neću.\nNeka čovek kaže istinu ako zna.\n@Una - Zna se koja je kazna za izdajice i lazove,,,\nPa predizborni fazoni da bi dobio glasove Albanaca, izgleda da je i njima dojadio pa mora da im se dodvorava. Trese mu se vlast, panika.\nponestalo mu para, pa da se ogrebe za koji milion evradi\nOn je bolestan to njemu vjeruje, On je izgubijo povjerenje kod svog naroda, bruka cijelu Crnu Goru.\nValja pomoći bratu šiptaru,i Tači je njemu pomogao kada je bio referendum da se Crna gora odcepi od Srbije.\n@Vlada Čokolada - Ma sad je sve ogoljeno, nije do njega, do gradjana je, a oni su njegovi gradjani.. opet ce biti isto. Ubedio ih je... a posle ce oni biti krivi a on nevin... opusteno.\nMilo bi u Hagu mogao da bude i optuzen za svoja nedela.\nSta se moglo i ocekivati od takvog olosa. Docice i djavo i na njegova vrata. Nije jedini, bice ih jos i iz Srbije.\nTaci ode niz vodu, a i Milo za njim\nNe to stvara cvrsto prijateljstvo sa Tacijem jel ako izgubi na izborima na Kosovo mu je naj sigurnije jel tamo nema Interpol i nemoze niko da ga uhapsi. Tak da ce itbeci kazne za sva njegova nedela.\nOstavite ih obadvojicu tamo.\nA sta ce biti ako bude svedocio protiv Tachija, opet ce dobiti izbore.\nPa oni su braca..a ne bi bilo zgoreg da i njega malo prpitaju o vremenu kada se nije odvajao od bivseg predsednka Srbije zna se i kada....a on je skoncao kao i mnogi Srbi u tom Hagu, Gospodin tacijev svedok, je lizao cipele tom coveku u sve bio upucen, pa ga niko nista nije pitao.......ZASTO........\nkoliko je para Milo dobio da bi svedocio u korist Tacija, pokradenih kriminalnih para stecenih od droge i ko jos zna od cega.\nMILO DJUKANOVIC BI MOGAO U HAGU DA BUDE TACIJEV CIMER\nNije kasno ni za njih.


Povređena žena na pešakom prelazu u centru Leskovca - JuGmedia\nŽena M.LJ. (1960) iz Predejana povređena je danas na pešačkom prelazu u centru Leskovca kada je na nju naleteo automobil.\nOna je, kako je JuGmedii potvrdio dežurni lekar Urgetnog centra Opšte bolnice Zvonimir Stojanović, zadobila teške povrede.\n„Ima prelom nadlaktne kosti, što se smatra teškom povredom“, kazao je ovaj lekar dodvši da se pacijentkinja trenutno zbrinjava.\nSabraćajna nezgoda dogodila se na Bulevaru oslobođenja oko 14,20 sati, u blizini Šop Đokićeve kuće.\n23.03.2021. u 15:34\nBeskorisno je vise pisati.kakav nam je saobracaj u Leskovcu,sve je individualno ,do vozaca,a da hoce da stanu kad pesak kroci na pesacki,nece,bar vecina,zato se i desavaju stalna gazenja i povrede istih\n23.03.2021. u 16:47\nJutros za malo da udarim coveka na pesackom, istrcao iz pravca biblioteke prema martini vesto na pesackom. Njemu crveno svetlo. Strasno je sta se radi. I jos stariji gospodin seta polako pesackim prelazom. I posle neko strada.\n23.03.2021. u 18:16\nNa kraju će ispasti da je ova jadna ženica što je pregažena NA PEŠAČKOM PRELAZU kriva. Ti Milena manje bulji u telefon da vidiš ko ti je „lajkovao“ sliku sa fejsbuka (verovatno slika iz kupatila ili lifta), a više obraćaj pažnju na put ispred sebe. Starijim ljudima uzme više vremena da reaguju, da vide, da donesu odluku. Zbog „vozača“ kao ti, nedužan narod strada.\n23.03.2021. u 19:13\nLjudi, u Mlinskoj je strašna situacija. Na uglu Mlinske i Partizanske pod hitno ležeći policajac, vozači tu ne staju deci iz škole, svaki dan gledam i ne verujem. Oni malecki, jedva torbe nose, po 10 minuta stoje na pešačkom. Izbegnimo nesreću!!!\n23.03.2021. u 19:47\nAli tu na samo 10 metara imate dva pesacka prelaza, a 30 metara pre i 30 metara posle imate jos po jedan pesacki prelaz, na 100 metara 4 prelaza, pa onda nailazite kod hotela Beograd, ponovo 4 pesacka prelaza, pa covek vise stoji nego sto vozi, zar ne moze jedan pesacki na 100m i to je to\n23.03.2021. u 21:15\nMnogo cesto na pesackim u centru grada se ovo desava i dalje mnogo, mnogo malo saobracajne policije. Vozaci bez osnovne kulture da stanu i propuste pesake.


Zašto je BiH meta optužbi za potencijalni radikalizam i šta otkrivaju zvanični izvještaji | Bosanski.com\nNaslovna Vijesti Politika Zašto je BiH meta optužbi za potencijalni radikalizam i šta otkrivaju zvanični izvještaji\nZašto je BiH meta optužbi za potencijalni radikalizam i šta otkrivaju zvanični izvještaji\nBritney Spears "počastila" fanove prethodno neobjavljenim singlom "Mood Ring"\nTrump rekao da prekida saradnju sa WHO i izazvao žestoke reakcije\nOd nedjelje dozvoljeno pušenje nargila u baštama ugostiteljskih objekata\nBiH je članica Globalne koalicije za borbu protiv IDIL-a, a u 2018. kao ni u dosadašnjem dijelu 2019. terorističkih napada u našoj zemlji nije bilo. Bez obzira na to, predsjednik Francuske Emmanuel Macron iznio je teške optužbe na račun BiH komentirajući povratnike sa sirijskog ratišta.\nGovoreći u širem kontekstu Zapadnog Balkana Macron je za BiH kazao da je “tempirana bomba” i da ima problem s povratkom ratnika iz Sirije. Takva izjava trenutno najvećeg zagovornika blokade proširenja Evropske unije ne može se posmatrati izolirano, odnosno bez predstavljanja šire slike Macronove vanjske politike.\nZabrinut je tako lider Francuske za BiH, pokušavajući evidentno djelimično opravdati svoj stav za nedavanja zelenog svjetla Sjevernoj Makedoniji i Albaniji za početak pregovora s Evropskom unijom.\nTakođer, Macron se u svojim stavovima davno odmakao od stavova socijaliste i približio se desničarskim vladama, koje zagovaraju čvrste granice i “konsolidiranje trenutne EU. Pored toga Macron koristi prostor da u Evropi najglasnije nametne svoj stav zbog povlačenja Njemačke u tim procesima u određenu rezerviranost, ali i neaktivnosti SAD-a.\nNastavak je to slične priče koju je prošle godine vodila predsjednica Hrvatske Kolinda Grabar-Kitarović koja je tvrdila da u BiH postoji opasnost od 10.000 potencijalnih terorista, povratnika sa sirijskog ratišta. Nemjerljiva je šteta koja se nanosi BiH iznošenjem takvih neutemeljenih tvrdnji.\nA podaci s terena kažu da je iz BiH na sirijsko ratište otišlo nešto manje od 400 osoba, od čega se većina nije vratila, a značajan broj je i poginuo. S druge strane BiH radi i na procesuiranju onih koji se vrate.\nOčito je Macron zaboravio da je od nešto više od 5.000 osoba koje su iz Evrope otišle na sirijsko ratište, skoro 2.000 iz Francuske. Štetne tvrdnje po BiH koje je iznio Macron mogu biti posljedica neznanja i dezinformiranosti, ali i jasnog plana da se cijela regija koja teži ka EU predstavi kao nestabilna.\nBiH ima određene nedostatke kada su u pitanju ljudski kapaciteti za rad u sigurnosnim agencijama, ovijenio je nedavno State Department. Ipak, BiH je uspješno odgovorila svim sigurnosnim izazovima procesuiranjem nekoliko osoba koje se dovode u vezu sa odlaskom ili pokušajem odlaska na sirijsko ratište.\nPohvale za rad na antiterorističkom zadacima, i generalno sigurnosnim izazovima BiH je dobila i 2016. kada je u Sarajevu boravio sada već bivši direktor CIA-e John O. Brennan, ali i ove godine kada je u BiH dolazio zamjenik direktora CIA-s Vaughn Bishop.\nTeme: Emmanuel Macron\nprevious Crnadak: BiH opredijeljena da bude siguran partner u borbi protiv terorizma\nnext Nakon vatre voda iselila pacijente iz Kantonalne bolnice u Bihaću\nUhapšen policajac u Minneapolisu koji je odgovoran za smrt Georgea Floyda


Đokić: Cilj reforme - liberalizacija tržišta električne energije - NOVI GLAS\n– Već sada smo stvorili preduslove da započne nova organizacija, formiran je operator distributivnog sistema – ODS koji će biti organizovan na pet lokacija. Formirana je i direkcija za javno snabdijevanje i predstoji nam u narednih nekoliko godina reeorganizovanje proizvodnih preduzeća – rekao je Đokić novinarima u Banjaluci gdje je održana radionica o temi “Status i uloga distributivne djelatnosti u skladu sa zahtjevima novog Zakona o električnoj energiji”, koju je organizovalo resorno ministarstvo.\n– Zakon o električnoj energiji omogućio je da se u narednih nekoliko godina krećemo ka tržišnim cijenama, da bi i drugi snabdjevači ovdje mogli da prodaju energiju. To je liberalizacija. Ovdje mi imamo monopol i jedini prodajemo eektričnu energiju i zbog toga Evropa želi liberalizaciju”, rekao je Petrović.\n– Mi naravno slijedimo politike Vlade Srpske koja želi da i dalje bude kroz žElektroprivreduž najpovoljniji snabdijevač na ovima prostorima”, rekao je on.\nDirektor USAID-ovog projekta asistencija u energetskom sektoru Mak Kamenica rekao je da su reforme važne za otvaranje tržišta električne energije, te se nada da će i druge elektroprivredne kompanije u BiH pratiti ovaj pozitivan korak. “To su uradile sve zemlje u regionu i to je korak koji je propisan kroz evropska pravila”, naveo je Kamenica.


SAMSUNG Smartwatch Galaxy Watch 3 41mm BT Mystic Bronze SM-R850NZDAEUF Allied\nPočetna Proizvodi Mobilni i navigacije Pametni satovi SAMSUNG Smartwatch Galaxy Watch 3 41mm BT Mystic Bronze SM-R850NZDAEUF Allied\nN00018302 Pametni satovi Samsung\nOstanite povezani sa drugima, čak i kada ste u pokretu - i bez spoticanja dok odgovorite. Galaxy Watch3 opcija pametnog odgovora analizira tekstove i fotografije koje dobijate i daje Vam predložene odgovore, podržavajući različite kategorije koje uključuju hranu, proslave, selfije i još mnogo toga.\nTehnologija (glavni displej): Super AMOLED\nVeličina (glavni displej):1.4" (34.5mm)\nRezolucija (glavni displej): 360 x 360\nDubina boja (glavni displej): 16M\nVeličina ROM-a (GB):8\nAkcelerometar, barometar, žiroskopski senzor, svjetlosni senzor, optički senzor brzine otkucaja srca\nDimenzije (VxŠxD): 46.2 x 45.0 x 11.1 mm\nTežina: 53.8 g\nUobičajeno vrijeme upotrebe (Sati): Preko 56 Hours\nNiska potrošnja (sati): Do 151 Hours\nFormat reprodukcije audio snimka: MP3,M4A,3GA,AAC,OGG,OGA,WAV,WMA,AMR,AWB


kultura Arhiva - Far\nPočetnaPosts Tagged "kultura"\nIzložba „Crveni trag“ autora Vladana Ranđelovića u Dimitrovgradu\nU galeriji „Metodi Meta Petrov“ sinoć je otvorena druga ovogodišnja izložba, a ljubiteljima slikarstva predstavio se akademski slikar Vladan Ranđelović iz Niša. Izložena su dela rađena tehnikom ulje na platnu, a postavka nosi naziv „Crveni trag“. Na otvaranju izložbe govorila je kustos galerije Lana Đurov koja


Vesti online / Scena / Film / Ridli Skot snima film "Poaro"?\nDejvid Sačet kao Herkul Poaro\nSkot je "bacio oko" na knjigu "Ubistvo u Orijent ekspresu", jedno od najpoznatijih dela Kristijeve.\nPriča prati Poaroa, koji se slučajno zatiče u vagonu voza koji tokom noći zastaje u snegu, a ujutru je jedan od putnika pronađen mrtav, izboden nožem više od deset puta. Poaro će morati da uposli "male sive ćelije" da bi otkrio ko je, od naizgled nasumične grupe putnika, ubica, a odgovor će ga šokirati.\nStudio "Tventijet senčeri foks" otkupio je prava na snimanje filma, a trenutno se traže scenaristi i glumci.\nSkot je nedavno predstavio film "Savetnik", i osim "Ubistva u Orijent ekspresu", planira i film o američkom fudbalu.\nPogledajte najbolje momente iz serije "Poaro":


Volstrit "uzleteo" na nagoveštaj smanjenja kamata u SAD\nAkcije na Volstritu su danas pretežno u plusu, nakon što je predsednik američkih Federalnih rezervi (Fed) nagovestio da je ta institucija spremna da smanji referentnu kamatnu stopu.\nIndeks S&P 500 je porastao za 0,6 odsto, nakon što je u jednom trenutku na kratko prvi put premašio nivo od 3.000 poena.\nIndustrijski indeks Dau Džons je porastao za 164 poena ili 0,6 odsto na 26.947 poena, a tehnološki Nasdak za 0,9 odsto, prenosi agencija AP.\nEvropski indeksi su, međutim, pali na nagoveštaj obaranja kamatne stope u SAD, pri čemu je panevropski indeks Stoxx 600 skliznuo za skoro 0,2 odsto.\nIndeks Euro Stoxx 50 je pao za 0,26 procenata, londonski FTSE 100 za 0,03 odsto, nemački DAKS za 0,52 procenta, francuski KAK 40 za 0,08 odsto, a španski IBEKS 30 za 0,30 procenata.\nEvro je ojačao za 0,4 odsto na 1,1249 dolara, što je njegov najveći rast u više od dve nedelje, a porasla je i funta za 0,4 odsto na 1,2513 dolara, dok je "Blumbergov" dolarski indeks pao za 0,3 odsto.\nU Aziji, japanski indeks Nikei je pao za 0,15 procenata, a honkoški Hang Seng ojačao za 0,31 odsto.\nAkcije Epla nastavljaju da tonu\nSkok svetskih berzi uoči nove runde trgovinskih pregovora\nVolstrit tone u strahu od novih Trampovih tarifa\nIDEALNO VREME ZA ZAKUP Stanovi u univerzitetskim gradovima do 150 evra\nTradicionalno maj i jun su meseci kada studenti počinju intenzivno da traže stan u gradu gde pohađaju studije. Za Beograd, Novi Sad, Niš i Kragujevac zna se da su najveći univerzitetski gradovi u Srbiji. Zbog toga u njima gotovo uvek postoji dobra tražnja za stanovima koje je moguće zakupiti po ceni od oko 150 evra. Razlog je jednostavan - studenti su najčešća grupa zakupaca kojima je cena veoma važna i koji prilikom iznajmljivanja stana gledaju da prođu što je jeftinije moguće.\nMinistri finansija G7 za ČVRSTU REGULATIVU za kriptovalute\nDigitalne valute, poput planirane Fejsbukove libre, izazivaju ozbiljnu zabrinutost i potrebna je čvrsta regulativa kako ne bi uzdrmale svetski finansijski sistem, saopštili su danas ministri finansija i predstavnici centralnih banaka Grupe 7 najrazvijenijih svetskih ekonomija (G7).\nŠvedski gigant kreće sa prodajom POLOVNE ODEĆE\nMeđunarodni monetarni fond doneo je odluku o uspešnom završetku drugog razmatranja ekonomskog programa Srbije koji je podržan Instrumentom za koordinaciju politike, saopštila je danas Narodna banka Srbije.\n"IKEA" OTVARA RITEJL PARK u Beogradu, ulaže 50 miliona evra\nKompanija "Ikea" planira da do proleća 2020. izgradi Beogradski trgovački centar, koji će biti smešten pored istoimene robne kuće, što je investicija vredna 50 miliona evra, a posao će dobiti 400 ljudi.\nOsnivač Huaveja: "Nismo očekivali ovako ekstremne mere Vašingtona\nAdministracija SAD tvrdi da ovaj tehnološki gigant krade komercijalne informacije i blisko sarađuje sa kineskom vladom kako bi špijunirao korisnike svojih uređaja.\nTRI KOMPANIJE UDRUŽILE SNAGE Otvaraju prvu evropsku fabriku za proizvodnju održivog avio-goriva\nKompanije KLM, SkyNRG i SHV Energy najavile su otvaranje prve evropske fabrike za proizvodnju održivog avio-goriva (OAG) koja će kao njihov zajednički projekat biti izgrađena u Holandiji, saopšteno je iz KLM.\nCrnogorci već 13 godina žive od zaduživanja i turizma\nCrna Gora već 13 godina živi od zaduživanja i turizma, pokazuju zvanični statistički podaci koje su objavile podgoričke Vijesti.\nKOKA-KOLA PREUZIMA BAMBI Vrednost akvizicije 260 MILIONA EVRA\nKompanija Coca-Cola HBC AG započela proces akvizicije vodeće domaće konditorske kompanije "Bambi" od fonda "Mid Europa Partners" u vrednosti od 260 miliona evra. Konačni sporazum će biti definisan kroz završna usaglašavanja, a akvizicija ostaje podložna uobičajenim uslovima i odobrenjima nadležnih organa zbog čega se očekuje da će sam proces biti okončan u drugom kvartalu 2019. godine.\nSTIŽE 13. PLATA U EPS Svakom radniku po 35.000 dinara iz dobiti za 2015.\nVlada Srbije trebalo bi danas da donese odluku da se radnicima Elektroprivrede Srbije isplati iz dobiti po 35.000 dinara, što je za 15.000 manje od sume koju su tražili sindikati, saznaje “Blic”.\nSkoro 120.000 kubika zemlje, od ukupno 300.000 kubika, sklonjeno je sa brda koje se obrušilo na Koridoru 10, da bi, prema planu, do kraja godine ova deonica bila puštena u saobraćaj.


Ekološki aktivisti traže trajnu zabranu iskopavanja litijuma, ubuduće kampovanje ispred Predsedništva - SRDA\nEkološki aktivisti traže trajnu zabranu iskopavanja litijuma, ubuduće kampovanje ispred Predsedništva\nNekoliko hiljada građana blokiralo je večeras Ulicu kralja Milana u centru Beograda, zahtevajući uvođenje trajne zabrane eksploatacije litijuma i bora na teritoriji cele Srbije pre izbora najavljenih za 3. april, prenosi Beta.\nProtest je protekao mirno i bez vidljivog prisustva policije a građani su se okupili na poziv udruženja Kreni-Promeni i Saveza ekoloških organizacija Srbije (SEOS).\nIstovremeno je u parku ispred zgrade predsedništva Srbije postavljeno nekoliko šatora u kojima će kako je najavljeno, ekološko aktivisti “kampovati” dok njihov zahtev ne bude ispunjen.\nSavo Manojlović iz Kreni-Promeni optužio je vlast da želi da raseli stanovnike Jadra i time stvori “ekološke izbeglice”.\n– Ovaj narod ima tešku istoriju izbeglištva ali njima to nije dovoljno. Žele da stvore ekološke izbeglice, žele da rasele čitave krajeve – kazao je Manojlović.\nOn je pozvao policiju, koja je inače zabranila večerašnji protest, da umesto učesnike skupa, snima kada se u vladi Srbije potpisuju ugovori sa kompanijom “Rio Tinto”.\n– Tada nastaje šteta po građana i njihovu imovinu – rekao je Manojlović.\nOcenio je da vlast ne shvata da je novembarskim i decembarskim blokadama “napravljena tačka koja kaže da ko god posle izbora dođe na vlast, neće više nikada moći da radi šta hoće”.\n– Oni kažu da su ispunili tri zahteva i da su završili sa nama a mi kažemo da ne postoji zemlja u kojoj vlast završava sa gradjanima. Postoji pravilo da samo gradjani mogu da završe sa svakom vlašću – kazao je Manojlović.\nKazao je da je sa meštanima ugroženih sela, okupljenih u Savezu ekoloških organizacija Srbije, usaglašen zahtev za trajnu zabranu eksploatacije litijuma i bora na teritoriji cele zemlje.\n– Ono što važi za “Rio Tinto” važiće za sve kompanije a ovi iz vlasti mogu od zemlje da prodaju samo ono što im je dedovina. Srbija pripada svim njenim gradjanima i nije na prodaju. Neće se izvući, ovo će biti tema koja će biti dominantna. Kraj je samo jedan, kada se usvoji zahtev za trajnu zabranu eksploatacije litijuma i bora, to traži narod, to traže naučnici – rekao je Manojlović.\nDodao je da će tokom izborne kampanje “dizati” proteste širom Srbije.\nAktivista udruženja Ne damo Jadar, Zlatko Kokanović najavio je radikalizaciju protesta narednog četvrtka ako do tada ne bude usvojen zahtev za trajnu zabranu eksploatacije litijuma i bora.\n– Vlada je poništila Uredbu o prostornom planu za projekat Jadar ali to ništa ne znači. I danas “Rio Tinto” kupuje u dolini Jadra. Danas su džipovi u pratnji policije išli u polje da obilaze bušotine. To nam sve smrdi na laž i prevaru – kazao je Kokanović.\nPozvao je političke partije i ekološke organizacije da narednog četvrtka dođu na protest ispred Predsedništva Srbije.\n– Dođite ovde narednog četvrtka u 19 časova da kažemo “ne” korupciji. Nastavljamo sa kampovanjem do ispunjenja zahteva da niko više nikada neće moći da ekpsloatiše litijum i bor u Srbiji i da mi možemo da se vratimo svojim životima – kazao je Kokanović.\nUčesnici protesta su posle obraćanja krenuli u šetnju do vlade Srbije a centralne gradske ulice bile su zatvorene za saobraćaj tokom prolaska kolone.\nbor iskopavanje litijuma Kreni promeni litijum Ne damo Jadar protesti Savez Ekoloških Organizacija Srbije Savo Manojlović zabrana iskopavanja litijuma Zlatko Kokanović


Arijana Vojić, Tatjana Praštalo i Vesna Balvan na Evropskom rukometnom prvenstvu – Svijet Rukometa\nHome / Evropa / Arijana Vojić, Tatjana Praštalo i Vesna Balvan na Evropskom rukometnom prvenstvu\nRedakcija 24. Novembra 2020.\tEvropa 408 Views\nEvropska rukometna federacija (EHF) jučer je i zvanično potvrdila da će se planirano Evropsko rukometno prvenstvo za rukometašice ipak odigrati. EHF se suočio sa problemom otkazivanja domaćinstva od strane Norveške koja je zajedno sa Danskom trebala ugostiti ovogodišnju smotru najboljih ženskih reprezentacija starog kontinenta.\nIpak, nekon nekoliko dana pregovora, EHF i Danska rukometna federacija dogovorile su da cjelokupno domaćinstvo preuzme Danska.\nEvropsko rukometno prvenstvo odigrat će se od 3. do 20. decembra 2020. godine a gradovi domaćini su Herning i Kolding.\nOve godine učešće će uzeti šesnaest reprezentacija razvrstanih u četiri grupe. Sve reprezentacije iz regiona izborile su nastup osim Bosne i Hercegovine.\nBosna i Hercegovina i ove godine će imati svoje predstavnike ali kao i mnogih godina do sada samo u vidu službenih lica. Već ranije smo pisali da će pravdu na ovom prvenstvu dijeliti banjalučanke Tatjana Praštalo i Vesna Balvan.\nTatjana i Vesna već nekoliko godina uspješno sude širom Evropskog kontintenta, a prije nekoliko godina sudile su i finalnu utakmicu EHF Kupa.\nOsim Tatjane i Vesne ulogu kontrolora suđenja imat će i Arijana Vojić. Posljednjih godina niti jedno veliko tamičenje ne protiče bez Arijane, pa tako je Arijana prošle godine bila nominovana za finalni susret Svjetskog rukometnog prvenstva koje je odigrano u Japanu.\nOvo prvenstvo će biti veliki izazov kako za organizatore tako i za učesnike prvenstva, obzirom na globalni problem izazvan pandemijom korona virusa. Svi učesnici prvenstva od 15. novembra nalaze se u posebnom režimu, gdje se svakih 72 sata vrše testiranja na Covid-19, a takav protokol će biti i tokom samog prvenstva u Danskoj.\nKretanje za sve učesnike biće dozvoljeno samo na relaciji hotel, transport, dvorana i nazad, tj svi učesnici će se nalaziti u “Red zoni”.\nNašim djevojkama želimo mnogo uspjeha na predstojećem Evropskom rukometnom prvenstvu.\nGrupa A: Francuska, Danska, Crna Gora i Slovenija\nGrupa B: Rusija, Švedska, Španija i Češka\nGrupa C: Holandija, Mađarska, Srbija i Hrvatska\nGrupa D: Rumunija, Norveška, Njemačka i Poljska\nThierry Omeyer novi sportski direktor PSG-a\nJoš jedan otkaz u reprezentaciji Njemačke, Gislason i bez Jannika Kohlbachera\nNorveška bez Magnus Røda na Svjetskom prvenstvu\nBorac na Gorenje, Gračanica u Sankt Petersburg\nDanas je u sjedištu Evropske rukometne federacije izvršeno žrijebanje parova osmine finala Evropa kupa za …