Usnija Redžepova: Nacionalna penzija najveće priznanje | Novosti.rs\nUsnija Redžepova: Nacionalna penzija najveće priznanje\n07. 01. 2012. u 21:13\nVelika je čast naći se u društvu vrhunskih umetnika, za ovo sam radila tokom čitave karijere\nPEVAČICA narodne muzike Usnija Redžepova, koja se ovih dana našla na spisku dobitnika nacionalne penzije, ističe da je to za nju izuzetna čast. Estradna umetnica, koja je autentičnim pevačkim stilom proslavila muziku južne Srbije, priznanje za vrhunski doprinos nacionalnoj kulturi smatra najznačajnijim u svojoj karijeri.\n- S obzirom na to da sam već nekoliko puta konkurisala za nacionalnu penziju, donekla sam očekivala da ću je dobiti - rekla nam je Usnija Redžepova. - Iskreno, prijavila sam se u poslednjem trenutku, malo je falilo da odustanem, ali mi se, ipak, posrećilo. Ovo je jedno od najvećih priznanja u karijeri, velika je čast dobiti nacionalnu penziju i naći se u društvu vrhunskih umetnika. Za to sam radila tokom čitave karijere i ovo je najlepši način da zaokružite dugogodišnji rad.\n* Šta je, po vašem mišljenju, presudilo da dobijete nacionalnu penziju?\n- Pre svega mislim da ima mnogo umetnika koji zaslužuju nacionalnu penziju. Čovek treba da ostavi trag iza sebe i da to što radi bude vredno poštovanja. Trudila sam se da sve što radim bude dobro i da ostane. Nadam se da sam uspela u tome. Među prvima sam počela da radim sa trubačima, koji su danas naš prepoznatljiv brend u svetu. Ostala sam verna tradiciji i nikad nisam zalazila u nešto što nije naša muzika i što se ne naslanja na tradiciju. Mada sam rođena u Makedoniji, mnogi su godinama mislili da sam Vranjanka ili Nišlijka, što najbolje govori o tome da sam na pravi način uspela da predstavim muziku južne Srbije. Sigurno je na odluku da dobijem nacionalnu penziju uticala i uloga Koštane, koju sam u Narodnom pozorištu u Beogradu igrala 25 godina.\n* Koliko vas je ovo priznanje podstaklo da budete još aktivniji na muzičkoj sceni?\n- Nisam prestala da radim nijednog trenutka. Ima me svuda, na svim televizijama. Prošle godine sam objavila novi album za "BN mjuzik". Ponudili su mi saradnju i ja sam prihvatila sa zadovoljstvom. Nemam planove, niti sam ikad pravila velike planove, ali mogu da obećam da će publika i u narednom periodu uživati u mojim pesmama.\nOsobe Sa Invaliditetom (OSI) 100% po jednom osnovu su strajkovali da im se poveca tudja nega i pomoc ali vlast kaze da nema para ,Za kockare i probisvete ima i to previse ,Da su bar uplacivali radni staz i socijalno osigurane ali mnogi od njih su zaradjivali basnoslovne sume novca a porez drzavi su na svaki nacin zaobilazili i sada im se drzava oduzuje za kriminal koji su cinili decenijama...Bruka???\novo je segacenje sa srbijom ,sa poreskim obveznicima srbije.za to sto su radili primali su pare,dobili dzabe stanove i jos i nacionalna penzija.gde su sad te stranke koje traze da glasamo za njih?stranka srba iz srbije mora nastati,neko vec mora zastititi srbiju ,srbe iz srbije,poreske obveznike srbije.ukidanje nacionalnih penzija!\nI ja sam celog zivota saradjivao sa trubacima. Pola kuce mi je otislo na trubace, ali na mene niko ne misli.\nOsobama koje su na kocku,provod i bunde dale vise nego sto 100 ,pristojno placenih,zaradi za ceo zivot,pokloniti one pare koje su hiljadama gladnih mogle pomoci.... Sramota za drzavu ali i sramota za te osobe koje su te "nacionalno-stranacke" penzije i trazile.I drzava i ti zasluzni dokazali su da nam moral nije samo u krizi vec i kod takvih ni ne postoji.\nJa sam roker u penziji (66g) ali tvrdim da je Esma Redzepova bila ubbedljivo najbolji vokalni umetnik na teritoriji stare Jugoslavije. Pored glasnih zica ona je koristila i DUSHU!


U Trebinju održano Prvenstvo Srpske u džudou | Trebinje Live\nU Trebinju održano Prvenstvo Srpske u džudou\nAutor:Ratomir Mijanović Foto:Džudo klub Leotar\nU organizaciji Džudo saveza Republike Srpske i Džudo kluba “Leotar“ danas je u Trebinju održano Prvenstvo RS u džudou za starije pionire i juniore na kome je nastupilo oko 180 takmičara iz tridesetak klubova.\nČlanovi „Leotara“ okitili su se sa ukupno jedanaest medalja, od toga šest zlatnih, tri srebrne i dvije bronzanom. Trebinjci su osvojili treće mjesto u generalnom plasmanu starijih pionira i drugo u uzrastu juniora, a uspjeh Džudo kluba „Leotar“ upotpunila je Ivana Rikalo koja je proglašena za najbolju juniorku na turniru.\nNajsjajnije medalje u konkurenciji pionira osvojili su: Blagota Mrdić u kategoriji do 38 kilograma, Božidar Vučurević do 50 i Nikolija Brborić do 40 kilograma, te u juniorskom uzrastu Anja Ramić do 52, Vuk Vidačić do 100 i Ivana Rikalo do 57 kilograma.\nSrebrne medalje osvojili su juniori Ognjen Ninić do 66, Stefan Milić do 73 i Sanja Čihorić do 57 kilograma, dok je bronzano odličje pripalo Srđanu Spaiću do 50 kg u uzrastu pionira i Nikoli Boljanoviću do 60 kilograma u juniorskom uzrastu.\nOsvajači medalja ostvarili su plasman na Prvenstvo BiH koje će biti održano 3. maja u Mostaru.


"Crna Gora i Kina nastavljaju jačanje međudržavnih odnosa, posebna zahvalnost za pomoć u kriznim vremenima" | Kodex.ME\nĐukanović primio Jina u oproštajnu posjetu\nPredsjednik Crne Gore Milo Đukanović primio je u oproštajnu posjetu ambasadora NR Kine Liu Jina.\n24. 05. 2022 - 17:38 Autor: M. B.\nĐukanović je zahvalio ambasadoru na doprinosu očuvanju i unapređenju međudržavnih odnosa tokom veoma vanrednog i komplikovanog perioda za Crnu Goru i svijet.\nUz ocjenu da Crna Gora veoma drži do principa međudržavne saradnje, posebno sa prijateljima, sa ponosom je ukazao na kontinuitet odnosa dvije države još od vremena Jugoslavije.\n"Na osnovama postojanog partnerstva, nastavićemo da gradimo dalje odnose", kazao je Đukanović.\nNa toj liniji, podsjetio je na saradnju u okviru inicijativa "Pojas i put“ i mehanizma saradnje Kine sa zemljama CEI, razvijene odnose u obrazovanju, kulturi i nauci, uz zahvalnost za podršku i stipendiranje jednog broja naših studenata.\nPosebno je zahvalio za sveobuhvatnu pomoć u najkritičnijim fazama pandemije, i razvojnu pomoć kroz realizaciju projekata u opštinama, prije svega rekonstrukciji mosta na Tari, ali i poslednju značajnu investiciju u opštini Tuzi.\nZajednički je iskazano zadovoljstvo stvaranjem uslova za završetak najznačajnijeg infrastrukturnog projekta u Crnoj Gori prve dionice auto-puta, uz nadu da uprkos izvjesnim kašnjenjima možemo govoriti o njegovoj uspješnosti.\nUz saradnju u oblasti željezničkog saobraćaja i energetike, obostrano je ocijenjeno da postoji značajan potencijal za proširenje saradnje na temeljima tradicionalnog prijateljstva i razumijevanja.\n"Nama treba da prijateljstvo i političko povjerenje pretočimo u konkretne rezultate", poručio je ambasador, naglasivši da je Crna Gora, iako mala zemlja, jedna od vodećih u saradnji mehanizma Kine i CEI.\nUz zahvalnost za prijateljske riječi i optimističan pogled na potencijale buduće saradnje, Predsjednik je kazao da posvećenost evropskim integracijama i pozicija odgovornog promotera evropskih vrijednosti u regionu, ne dovodi u pitanje očuvanje najboljih veza sa tradicionalnim prijateljima i spremnost na saradnju.\nŠarl Mišel danas u Crnoj Gori\n14. 06. 2022 - 10:47 | Politika


Društvo za zaštitu životinja „Protekta”: "Ko truje pse u Vlasotincu?" - Megafon\nNišvil 2017 – nagrada za životno delo Biseri Veletanlić Bombe u bojankama za decu?\nDruštvo za zaštitu životinja „Protekta”: “Ko truje pse u Vlasotincu?”\nJan 22, 2017 U rubrici: webetext\nDruštvo za zaštitu životinja „Protekta” iz Vlasotinca upozorava na sve češće trovanje pasa.\n“Otrov se obično baca u centru, u parku, pored jezera i keja gde se deca najčešće igraju…. Pored toga što psi umiru u najgorim mukama, ponekad i satima, otrov može da dođe i u posed dece koja se sa tim psima i u tim istima parkovima igraju”, upozoravaju u saopštenju. “Nekad se dešava da trovanja budu organizovana tako da u isto vreme bude bačen otrov kod bolnice, u centru na putu za Leskovac. Godišnje bude bar po pet akcija trovanja.”\nU Društvu za zaštitu životinja “Protekta” iz Vlasotinca kažu da trenutno tragaju za oko 10 pasa. Tačan broj ne znaju, jer im se ljudi svakodnevno javljaju.\n“Naše udruženje, ne zna broj ubijenih u poslednjih nekoliko godina, samo pamtimo strahote i bolove tih životinja koje su nam na rukama umirale” kažu u ovom udruženju i dodaju da bi trebalo pooštriti kazne za ljude koji posle par meseci čuvanja napuštaju svoje ljubimce.\nFoto: FB Društvo za zaštitu životinja “Protekta” Vlasotince\n“Poslednje „čišćenje“ odigralo se od 5. do 13. januara ove godine. Članovi udruženja za zaštitu životinja „Protekta“ svakodnevnno obilaze i hrane pse. Pri povratku sa jedne takve aktivnosti, 5.1. 2017. Godine u 19:45 predsednica udruženja Borka Mitić je naišla na tri psa sa vidnim znacima trovanja u centru grada ispred opštine. Pošto su trovanja česta, svako od nas uvek kod sebe ima aktivni ugalj da bi mogli odmah da delujemo. Odmah je psima dala terapiju, dok je auto došao da ih odveze kod veterinara, psi su uguinuli. Otrov je dat, po njenoj proceni, petnaestak minuta pre toga i nadamo se da će policija svoj posao odraditi i pronaći kameru na kojoj se vidi počinilac. Te noći, nađena su četiri leša. Trovanje se nastavilo i pred srpsku Novu godinu, kada je pronađeno još pet leševa “, dodaju u saopštenju.\nProbiotik za životinje – inovacija za budućnost\nJan 15, 2020 Sonja Urošević in:webetext with\tno comments\nJela Ranke – emocije na dijalektu\nOct 25, 2019 Sonja Urošević in:magazzin, webetext with\tno comments\n“I ja sam stanovnik ovog grada, molim te, nemoj da me maltretiraš”\nSep 26, 2019 Petra Naumović in:superego with\tno comments\nApr 23, 2019 Sonja Urošević in:kultURA! with\tno comments\nIzum srednjoškolaca iz Svrljiga – čokoladica koja se pretvara u čaj\nMar 9, 2018 Sonja Urošević in:webetext with\tno comments\nHvala sto ste objavili nesto sto se godinama desava u Vlasotincu a mi smo nemocni… 🙁


51 Svetski Rat Revolucija I Gradanski Rat U Rusiji - EL MUNDO SEFARAD\n51 Svetski Rat Revolucija I Gradanski Rat U Rusiji\nSVETSKI RAT — REVOLUCIJA I GRAĐANSKI RAT U RUSIJI\nIzbijanjem svetskog rata 1914, godine započeo je za istočnoevropsko Jevrejstvo niz nedaća koje nas podsećaju na najteža razdoblja jevrejske istorije. Velika je bila tragedija proganjanih ruskih Jevreja koji su morali da šalju na stotine hiljada svojih sinova na bojište i da žrtvuju njihove živote za „otadžbinu" keja ih je stalne mučila svojim dekretima i pogromima. Patnje jevrejskog naroda u Rusiji još su više porasla kada su od samog početka rata carske vojne starešine sa svom svirepošću odvlačile jevrejske stanovnike sa ženama i decom iz gradova u ratnoj zoni blizu nemačke granice, jer su se bojali da bi Jevreji mogli da pomognu neprijatelju. Proterane su čitavi jevrejske opštine prvo iz gradova varšavskog sreza, a zatim iz Litvanije. Ljudi su terani od grada do grada, dok na kraju nisu upućeni daleko u unutrašnjost Rusiji (1915). U mnogim su opštinama uzimani rabini i drugi ugledni građani kao taoci, koja je čekala smrt ako bi se ruskoj vojsci u blizini tih opština dogodilo neko zlo.\nPo sebi se razume da se u srcima proganjanih jevrejskih masa razbuktala vatrena mržnja protiv carskog režima, a kada je 1917. godine izbila druga ruska revolucija, Jevreji su joj se sa oduševljenjem pridružili.\nJedno vreme stvari su se po njih povoljno razvijale. Car je abdicirao, a privremena vlada je otpočela sa pripremama za saziv Ustavotvorne skupštine i za uvođenje republikanskog poretka. Ali još pre samog sastanka Skupštine, 4. aprila 1917. godine bila je proklamovana jednakost svih građana: Jevreji su dobili sva građanska, politička i nacionalna prava. To je bila takozvana treća emancipacija, koja je Jevreje priznala ne samo kao ravnopravne građane, već i kao posebnu naciju.\nMeđutim, u Rusiji nisu uspostavljeni red i mir i Jevreji nisu imali prilike da se koriste svojim novim pravnim položajem. Rat se nastavio, a zemlju su razdirale stranačke borbe. Pod vođstvom Lenjina i Trockog (Lav Trocki je bio pomilovani Jevrejin), boljševici su posle duge borbe oborili privremenu vladu (novembra 1917) i proglasili Sovjetsku socijalističku republiku. Rusija se povukla iz svetskog rata i organizovana je Skupština sovjeta, u kojoj su boljševici (komunisti) imali pretežnu većinu. Rusija se razbila u nekoliko zemalja. Pored Poljske, Finske, Letonije, Estonije i Litvanije odvojila se od Rusije i Ukrajina. Ova je zemlja, u kojoj se nalazila polovina jevrejskih stanovnika Rusije, postala nezavisna država sa Kijevom kao glavnim gradom. Došlo je do rata između Kijeva i Moskve (glavnog grada Rusije), koji je trajao od 1918. do 1920. Moskovska crvena armija je prodrla u Ukrajinu, ali je borba protiv ukrajinskih bataljona — od kojih su neki nosili imena nekadašnjih vođa ukrajinske nezavisnosti (Hmeljnicki, Gonta) — bila veoma teška. Za Jevreje je to bio znak da se vraćaju nekadašnji pokolji. Uostalom, vreme koje je naišlo nije bilo nimalo manje strašno od divljih vremena evociranih imenima tih bataljona. Šef ukrajinske vlade, Petljura, dao je punu slobodu akcije novoj armiji hajdamaka (ukrajinski vojnici) kojoj su se pridružile varvarske bande pod imenom kozačkih atamana, čija je jedina lozinka bila: smrt boljševicima i Jevrejima!\nGodina 1919. bila je godina strašnih pokolja u stotinama jevrejskih opština. U podolskom gradu Proskurovu hajdamaci su ubili hiljadu i pet stotina Jevreja. Do sličnih pokolja je došlo i u Žitomiru, Fastovu, Čerkasiju, Tulčinu, Umanu i mnogim drugim gradovima — ukratko, u svim mestima u kojima je i za ukrajinskih pokolja u XVII i XVIII veku proliveno toliko jevrejske krvi. Na Petljurina zverstva nadovezali su se pogromi antiboljševičkih belogardejaca pod vođstvom ruskog generala Denjikina, koji je preko Ukrajine napredovao prema Moskvi. Smatrajući sve Jevreje boljšivicima, „beli" su za vreme svog pokreta prema Moskvi ubijali Jevreje i pljačkali njihovu preostalu imovinu. Na kraju je Crvena armija pobedila i Petljuru i Denjikina i pogromi su prestali, ali jevrejsko stanovništvo nije se spasio bede i gladi. Ukrajina se ponovo ujedinila sa Velikom Rusijom i postala sovjetska zemlja. Srednjoj klasi, kojoj je pripadala većina Jevreja, nova je vlast oduzela stare mogućnosti privređivanja pa čak i građanska prava, jer su puna građanska prava mogli da uživaju samo pripadnici proleterske klase.


Intervju sa Nenadom Bosnićem: Koalicija ‘Pod lupom’ je opravdala sva moja očekivanja – Pod Lupom\nIntervju sa Nenadom Bosnićem: Koalicija ‘Pod lupom’ je opravdala sva moja očekivanja\nNenad Bosnić (26) iz Banjaluke je jedan od osam istraživača-saradnika Koalicije ‘Pod lupom’ koji istražuju izborno zakonodavstvo u preko 40 država članica OSCE-a, a u cilju iznalaženja najboljih rješenja za unapređenje izbornog zakonodavstva u Bosni i Her\nrilika za usavršavanje mladih pravnika kroz tromjesečni angažman u Koaliciji Nenadu je predstavljao veliki izazov. Pored ličnog usavršavanja, najviše ga je privukla ideja zbog koje je formirana radna grupa istraživača/saradnika.\n,,Prvobitno me je najviše privukla sama ideja rada na istraživanju stranih zakonodavstava i pronalaženju interesantnih rješenja koja bi potencijalno bila korisna za unapređenje domaćeg pravnog sistema. Smatram da je to odličan način za širenje vidika mladih pravnika, bliže upoznavanje političko-društvenih struktura država OSCE-a, ali i lično usavršavanje u jednom pravnom segmentu koji je od velike važnosti za tranziciono društvo, kakvo je naše. “\nNenad kaže da je dosadašnje iskustvo sa radnom grupom bilo i više nego pozitivno, te se nada da će analize i istraživanja na kojima vrijedno rade koristiti u svrhu potencijalnih rješenja za izborno zakonodavstvo BiH.\n,,Vjerujemo da će obimni i detaljni podaci ukazati na postojeće nedostatke i ponuditi nove ideje o kojima se do sada nije dovoljno razmišljalo. Sudeći prema interesovanju i komentarima članova zakonodavnih tijela te Centralne izborne komisije na prvom okruglom stolu Izborno zakonodavstvo: birački odbori (http://podlupom.org/bih/vijest.php?ID=61), rekao bih da se ciljevi radne grupe već ostvaruju. Aktuelizovana je ova problematika, predstavljen je širok spektar potencijalnih rješenja, pa očekujemo i da će biti izvršena selekcija najboljih od njih te da će dovesti do unapređenja domaćeg izbornog sistema.”\nAnaliza o biračkim odborima je predstavljena na prvom okruglom stolu, a sada su pred radnom grupom novi izazovi. Formiranjem radne grupe zasigurno je stvorena mreža mladih sposobnih pojedinaca koji mogu uveliko doprinijeti svojim radom i rezultatima ka usavršavanju izbornog procesa.\n(Koalicija ‘Pod lupom’ će kontinuirano obavještavati javnost o radu istraživača i krajnjim rezultatima istraživanja.)


Putin: Ja imam za koga da glasam, niste u toku?\nRUSKI PREDSJEDNIK ĆE RADITI NA DAN IZBORA\nU Rusiji se održavaju parlamentarni izbori na kojima 112 miliona Rusa bira 450 poslanika donjeg doma (Državne dume), a istovremeno se održavaju i izbori za predstavnike regionalne i lokalne opštinske vlasti\n18.09.2016. 12:21h Ažurirano: 18.09.2016. 12:21h\nRuski predsjednik Vladimir Putin izjavio je, poslije glasanja na parlamentarnim izborima, da će današnji dan proslaviti tako što će da ode na posao.\nNovinare je interesovalo i za koga je Putin glasao, na šta je ruski predsjednik odgovorio: "Ja imam za koga da glasam. Šta, niste u toku?", prenio je Sputnjik.\nU Rusiji se održavaju parlamentarni izbori na kojima 112 miliona Rusa bira 450 poslanika donjeg doma (Državne dume), a istovremeno se održavaju i izbori za predstavnike regionalne i lokalne opštinske vlasti.\nLažna uzbuna u Moskvi: Čovjek ušao na biračko mjesto i tvrdio da ima bombu\nVisoki zvaničnici moskovske policije saopštili su danas da je na jedno biračko mjesto ušao čovjek koji je tvrdio da nosi eksplozivnu napravu, prenosi TAS S.\nU policijskom izvještaju se navodi da je muškarac ušao na biračko mjesto u Armiansk Lan i reako da ima eksplozivnu napravu.\nPolicija je privela Moskovljanina za kojeg se utvrdilo da nema nikakav eksploziv kod sebe, a biračko mjesto je nastavilo rad, navodi TAS S.\nOčekuje se pobjeda Jedinstvene Rusije\nNa krajnjem istoku Rusije jutros su otvorena prva birališta, čime su počeli parlamentarni izbori na kojima će Rusi glasati za 450 poslanika donjeg doma (Državne dume).\nNa tim izborima, prema anketama, očekuje se pobjeda Jedinstvene Rusije koja okuplja pristalice predsjednika Vladimira Putina.\nIstovremeno, biće održani izbori za regionalne vlasti i opštinski izbori, navodi Raša tudej, uz napomenu da se prvi put parlamentarni izbori održavaju Jedinstvenog izbornog dana u septembru, dok su ranije održavani u decembru.\nSva glasačka mjesta biće otvorena od 08.00 do 20.00 sati po lokalnom vremenu, a glasanje u cijeloj zemlji trajaće oko 22 sata ukupno s obzirom na 10-časovnu vremensku razliku između regiona na krajnjem istoku i najzapadnije, Kalinjingradske oblasti.\nPravo glasa ima 111,6 miliona Rusa, od kojih oko dva miliona žive u inostranstvu.\nRuski mediji navode da između jednog i pet odsto glasača u Rusiji živi u zabačenim i izolovanim oblastima, pa bi u samo jednom od regiona na krajnjem istoku, autonomnoj oblasti Čukotka, troškovi prevoza radi glasanja mogli da iznesu 23 miliona rubalja, što je oko 354.200 dolara.\nPosebne mjere su preduzete kako bi se glasanje uspješno održalo u krajnje istočnom regionu Primorski Kraj, koji se graniči sa Kinom, a koji je nedavno pogođen obilnim poplavama, navodi RT.\nRuska vlada je obezbijedila 170 miliona dolara za organizovanje izbora na svim nivoima, naglašava ruski kanal.\nSputnjik navodi da će se polovina poslanika Državne dume birati po većinskom, a druga polovina po proporcionalnom sistemu.\nPrema predviđanjima analitičara, Putinova Jedinstvena Rusija će osvojiti apsolutnu većinu uprkos, kako navodi CNBC, padu njene popularnosti, ali ne i samog Putina.\nUčestvovaće desetak opozicionih kandidata, ističe USA Today.\nPutin je u četvrtak pozvao građane da izađu na parlamentarne izbore, glasaju i izraze svoj stav.\nSAD ne priznaju legitimitet izbora na Krimu\nSAD ne priznaju legitimitet današnjih parlamentarnih izbora na Krimu, koje organizuje Rusija, saopšteno je iz Stejt departmenta.\n"SAD ne priznaju legitimitet, niti će priznati ishod izbora koje organizuje ruska Duma na okupiranom Krimu 18. septembra", navodi se u saopštenju portparola Stejt Departmenta Džona Kirbija.\nDvije i po godine nakon što je Moskva pripojila ukrajinsko poluostravo, građani se spremaju za glasanje na svojim prvim izborima na kojima biraju poslanike za ruski nacionalni parlament, prenosi AFP.\n"Naš stav o Krimu je jasan: poluostrvo ostaje sastavni dio Ukrajine", rekao je Kirbi i dodao da sankcije uvedene Rusiji zbog pripajanja Krima, neće biti ukinute sve dok se kontrola nad Krimom ne vrati Ukrajini.\nAmerički Stejt department je juče u izvještaju izrazio zabrinutost zbog "humanitarne situacije na Krimu", uključujući status etničke manjine Tatara kao i brojnih izvještaja o nestalim osobama i kršenjima ljudskih prava.\n20.01. 10:12 h\t18604\n19.01. 16:33 h\t14697\n19.01. 14:58 h\t13896\n19.01. 18:33 h\t13639\n19.01. 16:09 h\t9591\n20.01. 12:11 h\t9


Jumeirah Al Qasr - TRAVEL BOUTIQUE\nPoložaj: Direktno na oko 2 km dugom privatnom delu plaže Jumeirah, na oko 20 km od centra grada. Aerodrom Dubai na oko 25 km. Više puta dnevno hotelski autobus do šoping-centra „Mall of the Emirates“.\nHotel: Jedinstveni hotel u obliku palate, veličanstveno izgrađen, na malom brežuljku, sa arapskim antikvitetima i odabranim rukotvorinama. Kulinarska ponuda u 6 restorana. Španske specijalitete možete probati u restoranu „Al Hambra” ili uživati u svim vrstama stejkova u restoranu „The Hide“. U restoranu ,,Pierchic’’, koji se nalazi iznad mora, možete probati morske i riblje specijalitete. Kompleks bazena i peščana plaža sa finim peskom, na kojoj se nalaze ležaljke i suncobrani pozivaju na uživanje. Klub za decu (4-12 godina), razne prodavnice, kao i Wi-Fi u lobiju i na plaži upotpunjuju ovu ponudu.\nArabian Deluxe: oko 55 m², luksuzne, sa arapskim motivima, kupatilo/WC, odvojeni tuš, fen, bade-mantil, papuče, TV, radio, telefon, Wi-Fi, pegla, klima, mini-bar, aparat za kafu/čaj, sef, balkon ili terasa sa pogledom na kopno.\nOcean Deluxe: oko 55 m², kao Arabian Deluxe, sa pogledom na more.\nPremium Leisure Arabian Deluxe: oko 55 m², kao Arabian Deluxe. Uračunate Club Executive odn. Premium Leisure Club usluge: doručak u Club Lounge-u ili u restoranu, u Club Lounge-u tokom celog dana kafa, čaj i bezalkoholna pića, popodnevni čaj (15h-16.30h) i „Happy Hour“ sa odabranim alkoholnim i bezalkoholnim pićima i kanapeima (18h-20h), internet priključak i transfer od/do aerodroma Dubai (navesti vreme letenja). Premium Leisure Lounge je pogodan za porodice, Club Executive Lounge je na raspolaganju gostima starijim od 18 godina.\nArabian Junior Suite: oko 80 m², kao Premium Leisure Arabian Deluxe, sa kombinovanim dnevno-spavaćim delom.\nOcean Junior Suite: oko 80 m², kao Arabian Junior Suite, sa pogledom na more.\nIshrana: Bogati švedski sto za doručak uračunat. Uz rezervisani polupansion švedski sto za večeru u restoranima „Hanaaya“, „Arboretum“ ili „Khaymat Al Bahar“, kao i meni ili švedski sto u ostalim restoranima Jumeirah uračunati.


Bujanovac, 24. Novembar 2011. PR Objave: Obaveštenje -\n38 mladih koji su uključeni u projekat YouthBuild Srbija će započeti izgradnju rampi za osobe sa invaliditetom (OSI) u Bujanovcu u kome čak ni Dom zdravlja nije bio pristupačan za OSI. Radovi će početi 24. novembra 2011. godine od 12:00 ispred Doma zdravlja (ulica Karađorđa Petroviča 328).\nOvih 38 mladića i devojaka pohađa tromesečnu obuku u okviru projekta YouthBuild kog Građanske inicijative sprovode u Preševu i Bujanovcu. Obuke u Trening centru pomažu im da steknu praktične i preduzetničkie veštine koje će im pomoći da se zaposle i budu aktivni u svojoj zajednici. Tokom obuka, mladi su prepoznali problem nepostojanja rampi za OSI i odlučili da se angažuju tako što će izgraditi 8 rampi u Bujanovcu. Njihov doprinos deo je velike akcije izgradnji rampi na ukupno 21 lokaciji u Bujanovcu. Akciju su podržali preduzetnici i lokalna samouprava ispred koje će radove otvoriti Šajip Kamberi, predsednik opštine Bujanovac. Pošto završe izgradnju rampi u Bijanovcu, ista akcija biće nastavljena i u Preševu gde će se mladi angažovati i na sređivanju Narodne kuhinje.\nCilj YouthBuild projekta je poboljšanje socijalno-ekonomskog statusa mladih u Južnoj Srbiji kroz jačanje njihovih kapaciteta za zapošljavanje i društveni aktivizam. Projekat uključuje mlade ljude u lokalnu zajednicu kroz usmereno neformalno obrazovanje i terenski rad u lokalnom okruženju. YouthBuild je model koji se sprovodi i daje izvanredne rezultate u 15 zemalja širom sveta. Sa preko 30 godina iskustva, YouthBuild je preko 94000 mladih ljudi pripremio da budu aktivni, angažovani i sami grade svoju zajednicu. Ovaj model se prvi put realizuje u Srbiji i obuhvata multietničku grupu od oko 40 učesnika/ca iz Bujanovca i Preševa koji će provesti intezivnu tromesečnu obuku u Trening centru.\nYouthBuild Srbija podržavaju: YouthBuild International, Balkan Trust for Democracy, Kraljevina Holandija i Koordinaciono telo Vlade Republike Srbije za opštine Preševo, Bujanovac i Medeveđa. Sprovođenju ovog projekta su se priključili: Opština Bujanovac, JP Direkcija za izgradnju Bujanovac i Butrinti Architecture.\nosobe sa invaliditetom, osi, gradjanske inicijative, izgradnja rampi, youthbuild\nq: 19 - t: 0.04829 sec


„Da pitate Novaka, izabrao bi Cicipasa pre Medvedeva“\nNekadašnji trener Novaka Đokovića i šestostruki Grend slem šampion, Boris Beker, komentarisao je predstojeći meč finala Australijan opena između Novaka Đokovića i Danila Medvedeva. Prema njegovim rečima, da je mogao da bira protivnika, izabrao bi Stefanosa Cicipasa.\nĐoković u finalu Rima posle velike borbe sa Rudom\nNajbolji teniser sveta Novak Đoković plasirao se u finale Mastersa u Rimu, pošto je danas pobedio Norvežanina Kaspera Ruda 7:5, 6:3.\nRubljov rival Đokoviću u finalu Zadra\nRus Andrej Rubljov biće protivnik najboljem teniseru sveta Novaku Đokoviću u finalu Adria Tura u Zadru.\nŠpanovićeva lako u finale dvoranskog EP u Glazgovu\nNajbolja srpska atletičarka Ivana Španović plasirala se danas u finale skoka udalj na dvoranskom šampionatu Evrope u Glazgovu i napravila prvi korak ka osvajanju trećeg uzastopnog zlata.\nKad zagrmi „Marseljeza“: Ovako Francuzi ispraćaju svoje junake na megdan s Hrvatima (video)\nReprezentacija Francuske u prilici je da po drugi put podigne „boginju“, trofej namenjen svetskom šampionu. Ništa za Francuze danas nije važno osim finala SP. Cela nacija je uz svoj mladi tim, a atmosferu kolektivnog zadržavanja daha sjajno prenosi spot koji su „trikolori“ objavili na Tviteru.


Biljana Srbljanović - Malograđanska duhovnost - Javni servis\nBiljana Srbljanović – Malograđanska duhovnost\nIdem ja tako jednom, pre skoro deceniju, ulicom kad ispred sebe ugledam dragog prijatelja, a našeg velikog slikara i književnika Miletu Prodanovića. Mileta grabi brže od mene, ne vidi me, ledjima mi je okrenut, kad ja odlučim da budem duhovita. Počnem da ga dozivam sa "Akademiče, akademiče", Mileta zastane, osvrne se, a ja kažem "A, ipak se odazivaš, je li?".\nRadilo se zapravo o tada neposredno završenim izborima za članstvo u SANU, na kojima je Mileta bio zvaničan (i zaslužan) kandidat, ali na kojima ipak nije prošao. Moje mišljenje o SANU zauvek je obojeno mojim ideološkim ropstvom, bila sam ljuta na njega što je uopšte prihvatio da bude kandidat, jer nisam mogla da prihvatim instituciju koja se nikada nije kritički postavila prema sopstvenoj istoriji, pogotovo prema svojoj ključnoj ulozi u pripremi ratova devedesetih, svom projektu definisanja savremenog srpskog nacionalizma, koji svoju ružnu čeljust i dan danas neprestano pomalja, uvek spremna da ugrize.\nProdje onda samo nekoliko dana, idem ja opet ulicom, grabim koracima, ne vidim nikog, kad začujem iza sebe “Gradonačelnice, gradonačelnice!”. I, ja zastanem, osvrnem se. Pred sobom ugledam Miletu, a on mi onda kaže “A ipak se odazivaš, je li?”.\nNikada neću zaboraviti kako sam tada pocrvenela od stida. I kako sam, o jako dobro, razumela šta se to dogodi u čoveku, kad pomisli da je nešto što nije, kad pomisli da je vredniji i bolji nego što jeste i da mu pripada nešto što mu uopšte ne pripada.\nI na ovim izborima za SANU, opet je krenula ista igranka: u javnost su izašla imena naučnika i umetnika, koja tek treba da budu zvanično predložena, čaršija uživa, tabloidi prave kladionice. Onda se, najtabloidnije ime medju njima, Emir Kusturica, oglasio nekakvim otvorenim pismom prepunim uvreda i samoveličanja, javnosti je saopštio da profesor Vladimir Kostić, taj razumni čovek koji imponuje svakom svojom izgovorenom reči, nešto kao mešetari protiv njega, da je sve sorošovska ujudurma, te da on, “arhitekta, graditelj, muzičar, književnik i umetnik”, kako sam sebe naziva, odbija kandidaturu, delom zbog Kosova, ali najviše zbog nekih telefonskih razgovora protivu njega, a u koje je imao uvid. Predsednik SANU je ostao zatečen, ogradio se od optužbi za mešetarenje, rekao da nikom telefonirao nije, što je sad i nedokazivo, mada “prisluškivanje u kulturi” jeste jedna istorijska tekovina koju naše društvo baštini decenijama.\nKusturica je, dakle, izvredjao Kostića i kao odbio kandidaturu, koja još ni ne postoji, e da bi, zapravo, računao na još veću podršku za istu tu kandidaturu, ali od drugih odeljenja SANU. Komplikovano, zar ne, ali setimo se onog mog osvrtanja na “Gradonačelnice, gradonačelnice!”, to je ono gadno i skriveno u ljudskom biću, da u dubini duše veruješ da ti nešto pripada, što ne samo da nemaš, nego ti, suštinski, uopšte ni ne pripada.\nOd svega napisanog povodom slučaja Kusturica – Kostić, najviše me iznenadilo “pismo intelektualaca” okupljenih oko projekta “Kreativna Srbija”. Oni su podržali Kostića, što je lepo, ali su se zapravo razljutili na to što je Kusturica seljak, a ne gradjanin. U pismu su istakli da je Kostić “kulturan”, da je “SANU nosilac civilizacijskih vrednosti” i da oni brane “gradjansku duhovnost”. Sa druge strane “Kreativnih Srba” je dakle nekultura, necivilizacijska nevrednost i seljačka neduhovnost. Što meni zvuči prilično gadno, kič i kao suština malogradjanskih dometa i u umetnosti i u kulturi, i u civilizaciji, a o duhovnosti da i ne počinjem.\nNije vrednost istupa akademika Kostića što je kulturan i vaspitan, već što je hrabar, odvažan i razuman, što je, u ime istine i intelektualnog poštenja, kao predsedavajući jedne istorijski kompromitovane ustanove koju je svojeručno barem delimično podigao iz nizina u kojima se našla, istupio i rekao istinu o Kosovu. Kusturica, a sledstveno i skriveni akademici prisluškivači ga upravo zbog toga napadaju. Braniti ga isticanjem da je baš fin i kulturan, a ne reći ništa o tom istom Kosovu, besmislen je čin. To je jedino razumljivo, ako znamo da medju potpisnicima ima i kandidata koji takodje ove godine izlaze na izbore za članstvo u SANU, a za koje treba da glasaju i prisluškivači. Sve se u stvari vrti oko istog, oko jedne tragične neupitanosti nad samim sobom, nad sopstvenom vrednošću i samoljubljem, nad ambicijom da uzmeš sve, a posebno ono što ti, u stvari, uopšte ne pripada. Mi ostali, i gradjani i seljaci, i kulturni i prostaci, i duhovni i nišči duhom, ipak zaslužujemo bolju elitu.\n14. February 2021. Javni servis\n12. May 2020. Javni servis


Republika / Bivši selektor Belgije žestoko opleo po golmanu: KURTOA JE BIO "KRTICA", MINIRAO JE MENE I EKIPU!\nBivši selektor Belgije žestoko opleo po golmanu: KURTOA JE BIO "KRTICA", MINIRAO JE MENE I EKIPU!\nutorak, 24. 4. 2018.| 20:21\nTeške reči uputio je bivši selektor fudbalske reprezentacije Belgije Mark Vilmots na račun prvog golmana selekcije Tiba Kurtoe.\nKurtoa na udaru bivšeg selektora\nVilmots je čuvara mreže Čelsija optužio da ga je minirao pošto je sve privatne stvari vezane za tim iz svlačionice brzo otkrivao javnosti.\n- Imao sam velikih problema. Ja saopštim tim svlačionici u 18 časova, da bi 15 minuta kasnije isti završio na društvenim mrežama. Bilo mi je jasno da sam imao igrača koji prodaje tim. A to je baš ozbiljan prekršaj - priznao je Vilmots.\nDa li je ovo bilo iskreno, ili iz straha? LUKA MODRIĆ ODABRAO RONALDA PRE MESIJA!\nA onda je otvorio priču o tome kako je Kurtoa bio upleten. Odnosno, kako je njegov Tibov otac delio poverljive informacije.\n- Nekoliko francuskih novinara mi je reklo da Kurtoin otac radi nečasne radnje. Gledajte, to mi je samo bio jasan znak da dečko ne poštuje svoju zemlju i tim. To je velika sramota, jer ja moram da čekam na sat pre početka utakmice da bih saznao kako će igrati protivnik.\nNa ovaj način su protivnici, ubeđen je Vilmots, bili u povlašćenom položaju u odnosu na njegov tim.\n- Protivnici su mogli da se spreme na vreme, sve su znali, što je zaista dramatično. To se nije dešavalo tokom Mundijala u Brazilu.\nOd svitanja do sumraka: RASPAD SISTEMA U JUVENTUSU, BUFON "IZRIBAO" SAIGRAČE U SVLAČIONICI!\nNedugo nakon ovakvih teških optužbi oglasio se i otac golmana Tijeri Kurtoa.\n- Nikada nisam pričao sa stranim novinarima o taktici našeg tima. S obzirom da sam bio vrhunski igrač i član stručnog štaba evropskog kluba, znam koliko je to delikatna situacija. Ne volim kada informacije cure - kaže Tijeri.\nBrisel Belgija Reprezentacija Selektor Tibo Kurtoa Golman Optužbe Mark Vilmots\nOgorčen belgijski golman: Nisam mogao da gledam slavlje Francuza, a nisam ni znao za priznanje!\nOvako se pravi tim: Belgijaci zadržavaju selektora bez obzira na rezultat u Rusiji!\nSRBI IZ DIJASPORE ĆE BITI ODUŠEVLJENI: Krstajić otkrio gde će se "Orlovi" spremati za Mundijal!\nSituacija se komplikuje, BELGIJANCI ZOVU SVILARA!


source.ba | Italija: Raste broj novozaraženih, pokušava se utvrditi da li je uzrok popuštanje mjera\nItalija bilježi 1.402 nova slučaja, za 600 više nego prethodnog dana.\nPreminule su još 172 osobe, pa ukupan smrtni ishod u toj zemlji iznosi 30,911.\nTamošnje vlasti će analizirati novu situaciju kako bi utvrdili eventualnu povezanost sa popuštanjem restriktivnih mjera koje je počelo 4. maja.\nIstovremeno, smanjuje se broj hospitalizacija u zemlji; trenutno su 952 pacijenta na intenzivnoj njezi, dok je 12.865 hospitalizirano.\nU kućnoj izolaciji nalazi se 67.449 osoba sa blagim simptomima ili bez simptoma.


Kultura | Vesti | Page-2\nDečiji hor "Vokal kids" nastupio na manifestaciji "Kulturno leto"\nPANČEVO, 26. avgust 2018. (TV Pančevo) – U okviru „Kulturnog leta“ pančevački hor „Vokal kids“ nastupio je na platou ispred Kulturnog centra. Pančevci su bili u prilici da čuju kako pop, tako i rok muziku u izvođenju naših najmlađih sugrađana.\n"FreeDom Art" festival: Koncerti, predstava, atelje karikature...\nPANČEVO, 25. avgust 2018. (TV Pančevo) – Drugog dana "FreeDom Art" festivala sugrađani su bili u prilici da vide i čuju koncert grupe "Masterblastersi", koncert hora "Čarolija" Leontine Vukomanović, a zatim je usledila predstava "Smrt fašizmu! O ribarima i slobodi" Reflektor teatra Beograd. U toku dana održan je i otvoreni atelje karikaturiste Nikole Dragaša.\nHip-hoperi otvorili "Freedom art" festival\nPANČEVO, 24. avgust 2018. (TV Pančevo) – U okviru "Freedom art" festivala koji se organizuje četvrtu godinu zaredom Pančevci su na otvaranju imali priliku da vide nastup Hip-hop radionice Doma omladine. Festival je podržao Grad Pančevo.\nIzdata monografija uzdinskih naivnih slikara\nPANČEVO, 22. avgust 2018. (TV Pančevo) – Uzdin, od davnina je poznato po svojim slikarima naivcima. Prvi počeci naivnog slikarstva u Uzdinu vezuju se za 1961. a prošle godine je galerija rumunskog naivnog slikarstva u Uzdinu slavila pola veka postojanja. Povodom ovog jubileja izdata je monografija u kojoj se nalaze portret i biografije slikara, kao i reprodukcije najuspešnijih dela uzdinske škole naivnog slikarstva, koja je osnovana prošle godine.\nKoncert benda „Zemlja gruva“ u okviru „Kulturnog leta“\nPANČEVO 17. avgust 2018. (TV Pančevo) - Ispred platoa Kulturnog centra naši sugrađani imali su priliku da uživaju u muzici benda „Zemlja gruva“. Koncert je organizovan u okviru „Kulturnog leta“.\n"Ivanovo u fokusu": Slavu uveličao bugarski ambasador\nPANČEVO, 15. avgust 2018. (TV Pančevo) – Velika Gospojina, slava u Ivanovu, bila je povod da se okupe kako ljubitelji fotografije tako i visoki zvaničnici, ambasador Bugarske Radko Vlajkov i gradonačelnik Pančeva Saša Pavlov. Oni su otvorili Salon umetničke fotografije, koji se 11. godinu održava u ovom južnobanatskom mestu.\nSlike velikih umetnika naive u Arhivu\nPočeo 10. Ex Yu rock festival\nPredstavljanje romana "Temura" Eve Ras 15. avgusta


Anćelotijev tandem gazi, Benteke 34 utakmice kasnije - nedovoljan za Palas! - Sportske.net\nEverton u seriji.\nFoto: Foto: Martin Rickett/PA via AP\nPL - Dominacija Liverpula, budi se Bornmut, neverovatan povratak Evertona, uzbudljivo u Londonu!Ko je obeležio početak godine u Premijer ligi?Transferi UŽIVO - Gotov januarski šoping, potrošilo se mnogo para! Pojačali se Barsa, Junajted, Milan, Dortmund, Atletiko...Iznenađenje, Murinjo umesto napadača dobija vezistu i to iz PL?Ovome se niko nije nadao, Anćeloti na raspolaganju dobio još jednog fudbalera!


NASTAVLJA SE RAT SA EVROLIGOM: Panatinaikos počeo pregovore sa FIBA Ligom šampiona | Sport | Kurir\nZBOG OVOG POTEZA NADAL JE POLUDEO... PROTIV SRBINA JE URADIO 5\t176\nNOVAK JE BIO BESAN, PRETIO JE DA ĆE NAPUSTITI MEČ! Evo zbog 4\t84\nBOGDAN IZVOZAO LEBRONA KAO NA RINGIŠPILU! KRALJ NIJE ZNAO GDE 1\t319\nNOVAK PRVI PUT OTVORENO O NAKLONJENOSTI HRVATIMA: Đoković objasnio 1\t179\nSLUČAJ PENAL Marčinjak je opravdano promenio odluku: OVAJ DETALJ 12\t115\nOVO JE ODLUKA SUDIJE MARČINJAKA O KOJOJ BRUJI EVROPA: Najpre 6\t174\nMOSTARAC ZASENIO JOKIĆA! Fantastični Nikola nije sam mogao 6\nPAVKOV JE ZBOG OVOGA DOBIO CRVENI KARTON: Svet se pita zašto 2\t35\nrešenje je još daleko\nNASTAVLJA SE RAT SA EVROLIGOM: Panatinaikos počeo pregovore sa FIBA Ligom šampiona\nKošarka 02.05.2018. 19:28h 02.05.2018. 23:25h\nDok preko medija i društvenih mreža vodi rat protiv košarkaške Evrolige, prvi čovek Panatinaikosa Dimitris Janakopulos počeo je pregovore sa FIBA Ligom šampiona.\nTo je potvrdio jedan od čelnika ovog takmičenja Patrik Komninos, koji je grčkim novinarima izjavio da postoji mogućnost da Panatinaikos sledeće sezone zaigra u Ligi šampiona.\n– Imali smo neke početne razgovore sa Panatinaikosom. Ove nedelje ću biti u Atini i to je prilika da nastavimo razgovore. Panatinaikosu ćemo ponuditi iste uslove kao i ostalim timovima, a jedan od uslova je da kroz domaću ligu izbore mesto za Evropu, rekao je Komninos.\nU petak u Atini počinje Fajnal-for Lige šampiona, a mediji najavljuju da će tokom završnog turnira doći do sastanka Dimitrisa Janakopulosa sa generalnim sekretarom FIBA Patrikom Baumanom.\nZBOG OVOG POTEZA NADAL JE POLUDEO... PROTIV SRBINA JE URADIO ISTU STVAR! Loš dečko svetskog tenisa SRAMNOM PODVALOM ponovo zapalio društvene mreže! (VIDEO) 5\t176\nNOVAK JE BIO BESAN, PRETIO JE DA ĆE NAPUSTITI MEČ! Evo zbog čega je Đoković ušao u ŽESTOKU RASPRAVU sa sudijom! 4\t84\nBOGDAN IZVOZAO LEBRONA KAO NA RINGIŠPILU! KRALJ NIJE ZNAO GDE SE NALAZI! O spektakularnom prodoru Bogdanovića bruji Amerika (VIDEO) 1\t319


Kutija sa mašnom (koncept) originalna kutija sa mašnom - kutijice.com\nKutija sa mašnom je koncept kutije koja se zatvara satenskom trakom. U ovoj verzije traka nije samo dekorativni element, već značajno utiče na čvrstinu same kutije. Na taj način neki teži predmeti mogu se pakovati u kutije od uobičajenih materijala, umesto da se koriste velike gramature ili višeslojni talas-karton. Tako se, paradoksalno, dobija atraktivniji i luksuzniji proizvod – po nižoj ceni!\nUkoliko su i vašem budžetu neophodna ovako „inteligentna“ rešenja – samo treba da nas kontaktirate… U navedene cene uračunata je ofset štampa u jednoj boji.\nCena / Kutija sa mašnom:\npreuzmite šemu (tehnički crtež) kutija sa mašnom /uskoro/


MUP USK o saobraćajnoj nesreći u Cazinu u kojoj je stradao Mirsad Dolić – Cazin.BA\nJučer se u poslijepodnevnim satima u cazinskom naselju Kličići desila teška saobraćajna nesreća. Pročitajte zvanični komentar iz Uprave policije Unsko- sanskog kantona:\n“Jučer u 17.40 minuta na magistralnom putu u mjestu Kličići desila se teška saobraćajna nesreća u kojoj su učestvovala dva vozila, Audi i BMW, njemačkih i austrijskih registarskih tablica.\nale šiljdedić cazin klicici mirsad dolic MUP USK saobracajna nesreca\nPregled dešavanja u Cazinu: Policija intervenisala tri, vatrogasci dva puta


STAŠA BUKUMIROVIĆ: ŽELJA DA PONOVO POČNEM DA SE BAVIM FILMOM DOŠLA JE POLAKO « FCS\nSTAŠA BUKUMIROVIĆ: ŽELJA DA PONOVO POČNEM DA SE BAVIM FILMOM DOŠLA JE POLAKO\nIntervju sa snimateljkom i fotografkinjom Stašom Bukumirović\n14. novembar 2020. | Autor: Mina Stanikić\nOvogodišnji, mesecima iščekivani i odgađani Beldoks (Beldocs) bio je prvi veći beogradski festival koji se održao u hibridnom obliku, dočekavši publiku onlajn, ali i na otvorenom. Nekoliko domaćih dokumentaraca dobilo je svetsku, regionalnu ili domaću premijeru u glavnom takmičarskom programu, uključujući, između ostalog, „Pripadnost“ Tee Lukač, kao i film Seada Šabotića „Blizanci satkani od sna“. Ovim filmovima zajednička je – Staša Bukumirović.\nStaša je na Fakultetu dramskih umetnosti u Beogradu završila studije kamere, međutim, sasvim neočekivano za studenta ovog fakulteta, filmom se, kako kaže, ni tokom ni nakon studiranja nije bavila.\nU periodu studiranja zaista nisam imala osećaj da pripadam filmskom svetu kao ni da mogu i želim da funkcionišem u njemu. Tu i tamo je promileo pokoji kontakt i saradnja, ali ni izbliza dovoljno i pomalo već i kasno, pred sam kraj studija. Dakle, suštinski, u tom periodu sam sve to doživela više kao ličnu nemogućnost da se uklopim u neki specifičan svet specifičnih pravila u kom nema mesta raznim oblicima nesigurnosti, osećaja neznanja i straha od novog, makar ne na površini – morate nastupati odlučno čak i onda kada to apsolutno niste, i delovalo je kao da to ostalima polazi za rukom, pa sam zaključila da možda samo ja nisam za to.\nZa Stašu i o Staši sam prvi put čula na društvenoj mreži Instagram. Njen profil neobičan je spoj nostalgičnih nota, behind the scenes fotografija, privatnih fotografija, modne i komercijalne fotografije – a sve one vrlo su filmične. Ispostavlja se da njen profil, svesno ili ne, oslikava njen karijerni put nakon završenog fakulteta.\nU periodu zbunjenosti nakon fakulteta, bila sam podeljena uglavnom između modne fotografije, muzičkog spota i kako sa rediteljske i snimateljske strane tako i privatnog bavljenja fotografijom koje je periodično prerastalo u samostalne izložbe. Nestalnost takvog načina rada i stalno preispitivanje je dovelo do želje za sređenijim ritmom, pa sam tako našla prvi stalni posao u okviru foto-video produkcije i tu je na neko vreme, malo po malo, stala većina mojih ličnih poduhvata. Nakon toga, oprobala sam se i u medijskim formama u vidu primenjene fotografije u onlajn portalima/magazinima, što je proširilo moje dotadašnje bavljenje fotografijom i na dokumentarno.\nGledajući na Stašu iz konteksta ovakvog karijernog puta i njenog Instagram profila, koji se značajno razlikuje od profila drugih direktora fotografije, punih kadrova iz filmova/serija/reklama na kojima su radili, neočekivano, ali osvežavajuće je bilo videti njeno ime na dva filma ovogodišnje domaće takmičarske selekcije Beldoksa, i ne samo to – Staši je pripala nagrada za najbolju kameru za film „Pripadnost“.\nŽelja da ponovo počnem da se bavim filmom došla je polako, potpuno organski, neusiljeno, valjda su se svi procesi u meni nekako zrelije slegli, a to je, slučajno, vremenski savršeno korespondiralo sa pozivom Tee Lukač za rad na filmu „Pripadnost“. Na neki način tek planiram da zaista počnem da se bavim filmom. Nagrada, a pogotovo na dragom festivalu, jeste veliki podstrek, a osećaj kada se takvo prepoznavanje dogodi za prvo duže ostvarenje, zapravo prvo „bilo šta“ nakon te duge pauze posle fakulteta, jeste dosta neverovatan. Nažalost, nagrada se desila u ova komplikovana vremena kada svačiji planovi i projekti vise u vazduhu, ali ljudi su pokazali podršku i zainteresovanost i neki pozivi za saradnju na filmu koji su prethodno lebdeli u opticaju su postali utvrđeniji.\nPrizor iz filma „Pripadnost“\nO „Pripadnosti“ za Filmoskopiju opširno je pisala Ivona Janjić u kritici nazvanoj „Prostor sećanja“. I zaista, ovaj film svojom specifičnom formom, hrabrom i u pristupu pipavoj, te gotovo tabu temi progona i tlačenja podunavskih Švaba iz Vojvodine nakon Drugog svetskog rata, daje prostora njihovim sećanjima da ožive, ne samo u njima samima već i u svima onima koji gledaju film. Lica protagonista, podunavskih Švaba i njihovih potomaka nikada nisu prikazana – statični, melanholični kadrovi vojvođanske ravnice, nekadašnjih švapskih kuća, sokaka i spomenika prate njihove priče u voice-over-u.\nPristup je bio ideja rediteljke Tee Lukač, na šta sam ja pristala i bio mi je daleko zanimljiviji od nekog očekivanog pristupa u takvoj vrsti dokumentacije ili pričanja istorije. Razlozi za to su bili višestruki, ali mislim da smo posledično dobili formu koja je, iako naizgled hermetičnija, zapravo tim pristupom dobila na potentnosti i dala mesta samoj priči, ljudskosti, približavanju emocije svim ljudima. Iako je priča specificno vezana za određen deo populacije i istorije, ona se kroz vizuelno odsustvo lica otvorila svakome kao vrlo univerzalna. Sa druge strane, meni je u vizuelnom smislu vrlo blisko građenje atmosfere, te baziranje priče na njoj kroz asocijativne slike koje ne moraju biti direktno ili previše jasno vezane za bilo kakav subjekt, a istovremeno ga vrlo precizno opisuju; to je upravo bila i glavna ideja o predstavljanju „Pripadnosti“.\nIako formom vrlo slični, a ipak različiti, Stašini izrazi u fotografiji i pokretnim slikama su, kako kaže, sasvim srodni.\nMislim da u njima nema previše razlike (nekako su se desili i srodili i polako rastu zajedno), osim onih očiglednih koje donosi sam medij, pre svega pokreta. Pokret je velika mogućnost i sam po sebi može biti i jeste nešto čarobno, a ovo je jedan od delotvornijih načina da na njega ukažemo. Ostale bi bile smena reakcija, kontekst, gestovi i vreme koje možemo da damo svemu tome.\nIako je Stašino polje vizuelnog delanja vrlo šaroliko, nežnost, ženstvenost i toplina provlače se kroz njen rad kao lajtmotivi. Ipak, Staša ne pristaje na definiciju pravca u svom radu i na pitanje o fotografiji kao mediju za samoanalizu kaže:\nNe znam da li možemo uopšte govoriti o pravcima u fotografiji, sve granice su danas izbrisane. Iako to može da vodi ka nečemu zanimljivom, čini mi se da ta naizgled nova sloboda i mogućnosti u stvaranju nisu donele ništa posebno kvalitetnije. Naprotiv, stvari koje najčešće vidim uglavnom izgledaju dosta uniformisano u svojoj napetoj i neiskrenoj tendenciji da budu „drugačije“. Mislim da je fotografija medij plodan za (samo)analizu koliko i bilo koje dublje bavljenje bilo čim, pogotovo kreativnim radom, ali uslov je da neko želi da se bavi sobom i drugima temeljno i iskreno. Kriza fotografije kao medija leži upravo u njenom redukovanju na proizvod koji treba da proda drugi proizvod. Instagram je poprilično ubrzao ovaj proces. Posmatranje fotografije/bavljenje fotografijom kao umetničkom formom podrazumeva bavljenje sobom, drugima, nekakvom dubljom supstancom svih stvari i stalnim pokušajima da nešto shvatimo, popravimo i unapredimo u nama samima, a čini mi se da se sada uglavnom svodi na čisto hranjenje ega pojedinca koji stvara, što nekako daje neoptimističan uvid u sadašnjost i potencijalnu budućnost fotografije.


komunalije | Aleksinačke vesti - novosti Aleksinac\nPočetna | komunalije\nRadio Aleksinac Aleksandar Vučić Beograd Nenad Stanković hapšenje NATO opština škole Žitkovac budžet Napredak KK DS Aleksinački Rudnik Dveri intervju Dušan Ostojić predsednik opštine Miodrag Tasić Niš SNS saobraćaj pozorište Aleksinac.Net festival košarka Ivan Dimić izbori fudbal Crveni krst Centar za kulturu i umetnost\n5.000 Aleksinčana čeka prinudna naplata dugovanja\nPred sam kraj 2014. godine, nadležnim institucijama u Aleksincu su privatni izvršitelji dostavili zahtev za upotpunjavanje dokumentacije za prinudnu naplatnu dugovanja.\nAleksinčani plaćaju skuplje račune nego beogradske opštine\nAleksinac spada u red najnerazvijenijih opština, ali to lokalnu vlast nije sprečilo da donese odluku o računima koji su na nivo beogradskih. Da zlo bude veće Aleksinčani plaćaju pojedine račune skuplje nego pojedine beogradske opštine i to tri puta više.\nMijojko M. tvrdi "Komunalno me pljačka godinama"\nMijojko M. privatni preduzetnik iz Aleksinca tvrdi da je žrtva dugogodišnje pljačke aleksinačkog komunalnog preduzeća.\nGrađani nezadovoljni uličnom rasvetom\nGrađani Aleksinca su sve nezadovoljniji uličnom rasvetom. Komentari su slični i vezuju se za nezadovoljstvo kako se postavlja rasveta, koliki često menjaju sijalice i, uopšte, na kvalitet osvetljenja\nBonusi u Komunalnom uzdrmali jedinstvo lokalne koalicije\nOdbijanje koalicionih partnera da glasaju za predlog da se zaposlenima u Komunalnom preduzeću isplate planirani bonusi, delimično je uzdrmala jedinstvo u lokalnoj koaliciji.\nKamion i radnici Komunalnih usluga aktivni u kampanji Vučića\nDanas su visoki funkcioneri SNS-a, predvođeni predsednikom opštine Aleksinac, Nenadom Stankovićem i direktorom Komunalnih usluga Budimirom Markovićem imali uspešnu akciju političkog ukrašavanja Aleksinca.\nBudimir Marković najuspešniji direktor javnih preduzeća\nKraj februara je period kada se dostavljaju završni računi preduzeća i ustanova. Na osnovu tih dokumenata se može videti koje je preduzeće dobro, a koje loše radilo.\nBujmirci neće kontejnere\nMeštani Moravskog Bujmira drugi put zaredom odbijaju da prihvate kontejnere u svom mestu.


Dan sećanja na KiM: Srbi praštaju, ali ne zaboravlјaju - Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Vlada Republike Srbije\nNaslovna » Aktuelno » Vesti »Dan sećanja na KiM: Srbi praštaju, ali ne zaboravlјaju\n24.mart 2019. Izvor: Tanjug\nZamenik direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju Zzelјko Jović položio je danas, povodom obeležavanja 20 godina od početka NATO agresije na SRJ, vence na spomen obeležja palim borcima u Zvečanu, kao i mestu Žerovnica, i poručio da smo narod koji prašta, ali i ne zaboravlјa.\nJović je prethodno razgovarao sa porodicama stradalih u NATO agresiji i od ruku albanskih terorista, a nakon polaganja venca u Zvečanu rekao da to obeležje samo po sebi dovolјno govori, ali je suština u tome što to nije jedino takvo znamenje stradalima, jer, naglasio je, nema mesta, grada, sela, u Srbiji gde takvih spomenika nema.\n“Stotine hilјada lјudi u Srbiji oplakuju naše mučenike i heroje koji su stradali nesrećne 1999. godine u bezočnoj, pritivpravnoj, bezumnoj agresiji. A stradali su, jedni, samo zato su bili deo srpskog naroda, ponosnog, malog, ali nepokornog, a drugi što su herojski branili svoju otadžbinu”, istakao je Jović i upitao "Šta je trebalo - da je ne brane”.\nKako je rekao, Srbi su narod pomirenja, i praštaju, ali i ne zaboravlјaju.\nPrema njegovim rečima, znamo da će božija kazna stići sve one koji su planirali i sprovodili tu zločinačku akciju, ali se nadamo, takođe, da će ih stići i zemalјska pravda i da će odgovarati pred sudom, kao što Srbi odgovaraju pred raznim međunarodnim sudovima, jer kada su oni u pitanju, naveo je, neka pravda postoji u smislu da im se sudi i da se traži da se kazne i kada jesu i kada nisu krivi.\n“Nama ostaje da budemo saborni, da budemo zajedno, jer samo zajedno možemo da pobedimo sve nesreće koje nisu prošle i izazove koji nas čekaju, a koji nisu nimalo laki”, rekao je Jović.\nPredsednik privremenog organa opštine Zvečan Ivan Todosijević je rekao da je spomenik podignut onima koji su nastradali od terorističke ruke i NATO bombi, da je povod za današnje okuplјanje težak i tužan, ali još tada ultimativno nametnut.\n“Ono što je tada započeto nije bilo bombardovanje već agresija na suverenu zemlјu koja to nije ničim zaslužila, a podnela je strašne žrtve. Vazdušni udari su trajali 78 dana, a agresija na našu zemlјu i dalјe traje”, porucio je Todosijević.\nKako je rekao, povod je bio izmišlјeni masakr u Račku, a upravo su albanski teroristi činili najveća zlodela na KiM, a to nastavili i tokom agresije i nakon dolaska, kako je podvukao, takozvane mirovne misije.\nOn je pročitao imena 13 stradalih žitelјa Zvečana za vreme agresije i od ruku terorista i poručio: “Obaveza je naša da se sećamo svakoga dana svih njih koji su dali svoj život za Srbiju. Oprostiti možemo - zaboraviti samo ako nas ne bude”.\nPredsednik Odbora za pomoć KiM iz Republike Srpske Milorad Arlov je takođe, u ime Odbora i Delegacije gradova i opština RS, položio venac na spomen obeležje u Zvečanu i podvukao da su došli kako bi podržali srpski narod u opstanku i ostanku na svojim prostorima.\nKako je rekao i u RS ima mnogo spomenika onima koji su dali živote za slobodu srpskog naroda i njihovom pravu na postojanje i život na vekovnim ognjištima i poručio Srbima na KiM da u RS imaju prijatelјe, a istovremeno se zahvalio Srbiji kao i Kancelariji za KiM koji sve rade kako bi sačuvali svoj narod.\nGradonačelnik Zvečana u ostavci Vučina Janković je takođe izrazio zahvalnost svima koji su se borili i dali živote za svoju zemlјu, a da je na svima da se trudimo da ta žrtva ne bude uzaludna.\nBorba traje i danas, 20 godina kasnije, moramo se svim snagama truditi i boriti kao što su to i oni činili, kazao je Janković.\nZamenik direktora Kancelarije za KiM Želјko Jović kasnije danas prisustvovaće i komemorativnoj akademiji povodom 20 godina NATO agresije u Zubinom Potoku.


Tema: PORODICNE TRAGEDIJE - STA JE HUMANO???\n14.08.2005., 19:52 #1\nNedavno sam procitala zastrasujuci clanak u novinama... "Trogodisnja devojcica zivi u petrovaradinskim katakombama"!\nOtac je gradjevinac, sezonski posao, radi samo preko leta... majka nezaposlena...ostali su bez stana, a za podstanarstvo nemaju mogucnosti... Muka ih naterala da se "usele" u katakombe pod tvrdjavom, bez svetlosti, bez kapi vode, bez grejanja ( temperatura pod zemljom je konstantna i zimi i leti - 14 stepeni ), nadajuci se da je to samo privremeno resenje ( koje traje vec 2 godine )... Majka kaze da cesto nemaju ni za hranu, pa "vuce dete sa sobom" po ulicama i skupljaju plasticne boce i puzeve... to prodaju, pa imaju "crkavicu"... Devojcica, Ivana, dobila je tuberkulozu i primljena je u decju kliniku na lecenje...\nU medjuvremenu, majka tvrdi da je "obijala" vrata i vrata, stigla i do gradonacelnice, u potrazi za resenjem svog problema. Niko joj nije pomogao. Strepi da joj ne oduzmu dete...\nE, upravo ovde pocinju i moja pitanja za sve vas "forumase":\nsta mislite o ovom slucaju, konkretno?\nsta biste vi ucinili da se, ne daj Boze, nadjete u ovoj ( ili slicnoj ) situaciji?\ni kako bi se ovakva situacija odrazila na vas materinski instinkt... drugim recima, da li bi pristali da predate dete socijalnim radnicima, verujuci da ce ZA NJU biti bolje ako stekne novi dom i humanije uslove za zivot, ili biste se grcevito borili za vasu zajednicu iako ste svesni da su uslovi zivota za nju veoma opasni, pa cak i smrtonosni?\n14.08.2005., 19:56 #2\nnaravno da bih dala dete socijalnim radnicima kad nisam sposobna da mu obezbedim normalan zivot.pa zar ne treba da biramo ono sto je bolje za dete?sigurno postoje termini kad bih mogla da je vidjam.ali kako je moguce da neko stigne do te tacke to mi isto nije jasno.ako je normalan.da li su ti ljudi mentalno poremeceni ili ne?daj malo vise info\n14.08.2005., 23:25 #3\nznam osobu koja je zbog svog nedefinisanog mentalnog stanja dala dete u hraniteljsku porodicu!\ndakle ne na usvajanje,ili odricanje...\ndete ima isto prezime,ali ga gaje i školuju roditelji-hranitelji.\nznala sam baku koja je odgajila 5 ili 6 dece pored svije dve ćerke u trosobnom stanu! i kada je dobila unuke(moje vršnjake) imala jednu devojčicu i 4 unučeta,na čuvanju...eto.\nali je imala srce ko kuća i vremena da se bavi decom.\ntako da bih sigurno tako nešto uradila.\nmada...ja ne razumem da neko može da dođe u takvu situaciju.\nzar su sami na ovom svetu?nikoga od rodbine?\n15.08.2005., 08:52 #4\nNe bih mogla dati vise informacija, jer sam navela sve sto pise u novinama. Koliko sam shvatila, nemaju rodbinu ( bar ne ovde, ako su izbeglice )... Ne pise odakle su.\nMajka je nezaposlena, jer ima problema sa stitnom zlezdom i ne moze da radi fizicki teske poslove, a pretpostavljam da nije skolovana dovoljno za neki npr. kancelarijski posao.\nO njihovom mentalnom zdravlju ne mogu da sudim, ali po nacinu na koji je dala intervju, po iskazima, nemam utisak da je obolela mentalno ( sem toga sto je pristala na ovako nesto )... Cak je bila "sposobna" da proceni znacenje pogleda medicinske sestre kada je dovela cerku na pregled, kaze "pocastila me pogledom punim prekora i osude, kao da me krivi... kao da ja volim sto mi dete zivi pod zemljom, bez svetlosti i kapi vode..." ( eto, to je njen komentar, pa oceni sama njeno mentalno stanje ).\n15.08.2005., 09:04 #5\nSto se mene tice, zaista sam potresena ovim slucajem, i naravno nije mi zao roditelja, vec te male devojcice ( btw, slatka je k'o secer! ).\nNisam u poziciji da sudim o njihovom slucaju, koliko je opravdan ili neodgovoran, ali mogu da kazem za sebe, sta bih ja uradila u tom slucaju...\nKao sto "hanibal77" rece, sigurno bih dala dete da ga zbrinu, jer mi je ono najvaznije ( pod uslovom da zaista nisam sposobna da se sama staram o njoj ). I verovatno bih se borila do zadnjeg atoma snage da obezbedim najosnovnije egzistencijalne uslove za zivot, pa da je vratim kod sebe.\nSamo kad pomislim da tako nesto - hvata me jeza... Jutros kada sam je odnela u vrtic, pod utiskom tog clanka, nisam mogla da je pustim iz svog zagrljaja na rastanku. Pile moje...\n16.08.2005., 00:54 #6\nrecimo da bi dao dete...ako sebi unishtavam zhivot...ne moram i njemu...nije recimo da bi dao...nego naravno da bi dao\n16.08.2005., 11:27 #7\nA kako pomoci detetu kada roditelji nisu svesni toga, sta je najbolje za dete!? Ko treba da reaguje? Da li, konkretno ovaj slucaj, treba prijaviti centru za socijalni rad, ili biti neutralan i prepustiti da se neko drugi bavi time?\nU pitanju je trogodisnja devojcica, ciji roditelji izgleda nisu svesni posledica njihovih uslova za zivot! Sta je HUMANO, u ovom slucaju?\n16.08.2005., 12:12 #8\nВерујем да је та породица свакако у евиденцији центра за социјални рад.(Због природе свог посла сарађујем са њима, па знам отприлике како то иде.)Претпостављам да ти родитељи нису пропустили прилику да обезбеде макар дечији додатак, ако не и социјалну помоћ.\nТамо постоје и тимови педагога, психолога, правника и социјалних радника који су компетентни да процене шта је најбоље за дете...\nЈедино због материјалне ситуације у друштву сигурно нису у могућности да им обезбеде адекватан смештај, јер има јако много људи и породица који живе у нељудским условима.\n16.08.2005., 15:30 #9\nPa, ne znam koliko koristi ima ta devojcica od decjeg dodatka ili socijalne pomoci, kad ima tuberkulozu i stanuje u mracnom tunelu, bez vode i grejanja!? Valjda bi prvi korak u pomaganju bio taj da joj se obezbedi adekvatan smestaj ( a da to nije bolnicki krevet )!?\nP.S. Molim sve prisutne da mi ne zamere, ovo je samo moja reakcija na slucaj, koji me jako potresao. ops:\n20.08.2005., 01:59 #10\nNemam reci.Ali zasto otac ne nadje neki drugi posao,sto se drzi tog sezonskog?Mislim to je strasno,ja bih u svakom slucaju dala dete u dom dok se ne snadjem.....jer bolje da je tamo,ako vec nemam da mu dam hleba da jede.Ali bih se borila kako znam i umem,krala bih ako treba samo da mu obezbedim makar ono osnovno........starsno!\n20.08.2005., 16:05 #11\nJako je tesko donositi presudu o necijem zivotu i njegovim postupcima jer to izuzetno nezahvalno.Nisam u toku jer nisam cula za ovaj slucaj ali sta ja mislim rvo nikad nebih rodila dete a da nemam resena osnovna egzistencijalna pitanja.Nemam pojma od kako njeni roditelji tako zive ali je verovatno problem dugorocniji od starosti deteta/od tri godine/jer za to relativno kratko vreme nisu mogli stici tako daleko da nemaju od cega da zive.Smatram da su ti roditelji izuzetno neodgovorne licnosti pre svega za sebe same a onda i za to dete tako da bi sigurno bilo bolje da ga daju u neku socijalnu ustanovu.Sve osim toplog porodicnog gnezda gde su roditelji relativno zadovoljni sami sobom je tesko za svakog clana domacinstva ali ako je to jedini izlaz onda je bolje odvojiti dete od roditelja bar privremeno dok se ne steknu bolji uslovi za zivot svih.Mislim da su retki "normalni"roditelji koji dopuste da im dete umire a oni nisu sposobni da mu obezbede bar toplu supu.Volela bih da gresim ali mislim da sa njima nesto nije u redu.Ja bi se u svakoj teskoj situaciji borila za svoje dete makar morala da kradem i ubijam ali pre svega morala bi da budem svesna same sebe.Sto ce reci ,ako nisam svesna sta radim a pri tome nemogu da obezbedim detetu krov nad glavom,potrebno bi bilo prvo leciti mene i muza a dete dati nekome ko ce mu obezbediti bar goli zivot.\n21.08.2005., 08:43 #12\nznas sta...ta prica malo smrdi...\nZasto su oni nezaposleni?\nNisam cula da su bolesni, ili nesposobni za rad ?\nU oglasniku posla koliko volis za nekvalifikovanu radnu snagu. Druga stvar bi bila da su hendikepirani, ili tako nesto, mi smo nacija sa predrasudama o 'drugacijim' ljudima...tako da bih razumela zasto ne rade...\nMislim da se ovde radi o veoma neodgovornom ponasanju.\n21.08.2005., 10:54 #13\nRe: PORODICNE TRAGEDIJE - STA JE HUMANO???\nA nisu objavili i žiro račun odmah, za uplate?\n21.08.2005., 11:03 #14\nŽao mi je ako nekom zazvučim bezdušno, ali ja samo dajem komentar, a roditelji te devojčice su, po mome, bez duše, kada je 'prisiljavaju' da živi tako. Nema tu roditeljske ljubavi, za nju je bolje da je preuzme neka hraniteljska porodica, jer za tako malo dete je od presudnog značaja da oseti ljudsku toplinu, da ne bi i ono postalo psihološki osakaćena, deformisana ličnost.\nA da ne spominjem tek životne uslove, i neophodno hitno sprovođenje lečenja. Nekim ljudima bi trebalo prosto zabraniti da imaju decu (oni već dve godine žive tako!?).\n21.08.2005., 11:41 #15\nsto bi rekla jedna svedjanka... i da bi vozio automobil ti treba dozvola, zasto ne i za odgajanje dece\n24.08.2005., 01:36 #16\nJa tu majku osudjujem. Takodje sam procitala da ona ima jos dece sa predhodnim muzem 3 ili 4 koji je alkoholicar. Ona je ostavila njih i otisla da zivi sa tim sezoncem i jos na sve to rodila tu nesrecnu devojcicu!!!Treba joj oduzeti dete i podvezati jajnike. Ne samo njoj nego svim neodgovornim majkama.\n24.08.2005., 09:50 #17\nNarodna kanclearija će ih preseliti u iznajljeni stan početkom septembra i davati pomoć u iznosu od 150 evra mesečno, plus lečenje za devojčicu.\n24.08.2005., 10:51 #18\ne,a ako je tačno ono što kaže ,beše slađa,(oprosti ako sam pogrešila),\nonda dolazimo do onoga,da dzabalebaroši prolaze bolje od onih vrednih i radnih i normalnih ljudi.\nzašto dati stan ljudima koji ne rade?\na da pritom nisu mentalno ili fizički oboleli da nisu sposobni?\noduzeti dete ,dati ga nekome ko vapi za tim malim bićem.\na oni...sory amigo....\ne,znala sam.znala sam!\nto prolazi samo kod nas-ja znam u ulici nekoliko ljudi koji su podstanari.\njedni imaju 4 dece.rade oboje,ona popodne čisti po kućama.\nćive u podrumima adaptiranim.\npa oni su zaslužili stan!\nkod obrnuto.važno je da ništa ne radiš.\ni da se dovoljno jako dereš kako si jadan\n24.08.2005., 11:28 #19\nKad krenu ove price ja se uvek setim onih Arambasica sto mnogo vole decu pa su za sad stigli do 14, ali jedino sto bas nemaju para da ih izdrzavaju, ali uvek neko nesto da, pa se snadju. Vazno je da oni vole decu i nisu sebicni ko neki da imaju samo jedno ili dva.\n24.08.2005., 13:02 #20\nNedavno se za pomoc obratio covjek koji je obolio od neke bolesti zbog koje ne moze nastaviti da radi svoj posao. Naime, prije ta bolesti je imao sincica cija je majka na porodjaju preminula, onda se opet ozenio i nakon sto je saznao za bolest dobio jos cetvoro djece! Pobogu. Znaci, svi treba vise da volimo tu djecu nego on. Pomoci ce mu neko, ali zar tako vjecno. Najstariji sin ima osam godina, najmladje je beba... Kada ce oni poceti da zaradjuju. Majka je cistacica u nekoj skoli...\nA porodice sa po 14-15, ma cak i troje djece koja gladuju, ali je bitno da oni prave djecu mi tek nisu jasne! Cekaj, imali su nesto jada, dovoljno da se, koliko-toliko normalno, podigne jedno, ili najvise dvoje djece! I onda se bune sto je drzava grozna i nece da pomogne a kod njih se, sto zena rece, "Srbi mali radjaju". Onda ce nasi mali Srbi da narastu, rode jod desetak slicnih i zive na racun drzave, blago nama. Ali bitno je da se Srbi namnozimo, pa sad kako, nije vazno.\nA kod moje bake koja je jako bolesna, dosla na vrata Romkinja sa bebom i moli za koju paru. Kaze ima mnogo djecice kuci, gladni su... Baka se sazali i ponudi da joj pripazi bebu dok joj ova ocisti tepihe, pa da joj plati i posalje povrca iz baste i ono sto je i nama pravila za rucak za djecicu. "A, ne gospodjo, nisam ti ja dosla da radim za krompira..." Uze bebu i okrene se i ode. Dakle, ne treba njoj nista za djecu nego za cigare pijanom muzu i njoj.\nOnda sam gledala kako u sred Pg, zena, Romkinja, udara djecaka, valjda sina, jer nije nista isprosio. Mali je cijeli dan stajao na ulici zmirkajuci sa natpisom da je slijep... Ljudi prolaze, gledaju. Ja sam bila dijete i nisam mogla vise nego da mu dam neku paricu, da ova prestane!\nJa bih, drage volje, kada za to dodje vrijeme, ako bih imala novca i uslova i vremena, rado usvojila jos neko dijete pored svoga. I Romce i Kinesce i Albance i bilo koje. Djeca su mali leptiri, cista stvorenjca koja zasluzuju da se smiju. I sva su ista po svojoj ljepoti i dobroti, a ovi matori ih kvare\n24.08.2005., 17:06 #21\nОн је сезонац, а живе у граду! А села по јужном Банату су празна! Куће се урушавају саме од себе, а већина становништва су старци! Верујем да би тамо могли добити кућу само да је одржавају и да помажу у неком старачком домаћинству...Ех, ал ко би још хтео да ради... :?\n24.08.2005., 17:44 #22\nPazi, neki ljudi mozda i nisu lijeni. Samo su nesposobni da uzmu novac koji im stoji pred nosom. Ne zato sto nece, nego su nesposobni za to. Ne znaci da su mentalno zaostali. No, to je sada vec pitanje ekonomije i politike ove zemlje koja nicim ne stimulise seljaka pa ovaj bjezi u grad.\n24.08.2005., 18:09 #23\nPrimer bahatosti, nezrelosti, neodgovornosti i ne-roditeljstva. Kakva strasna zemlja, kakav smo mi to narod da cinimo ovo sto cinimo od - dece! :? :?\n24.08.2005., 18:47 #24\npa stho drzhava ne uzme to dete onda. 2 godine i bole ih du.pe! shto im nisu pripretili?? ja ne bi dala\na vi verujete sve shto novine kazhu. pa oni jedva cekaju takve priche. idite licno pa popricajte pa se vidimo\n25.08.2005., 10:02 #25\nTROIPOGODIŠNjOJ Ivani Sabatoš, koja sa roditeljima, majkom Snežanom i ocem Zlatkom, već dve godine živi u jednoj od katakombi Petrovaradinske tvrđave, ispuniće se dečji san da živi u stanu bez memle i vlage. Tročlana porodica uskoro će biti smeštena u iznajmljeni stan.\nVeliku želju, devojčici oboleloj od tuberkuloze, ispuniće ljudi iz Narodne kancelarije predsednika Srbije Borisa Tadića, koji su duboko ganuti sudbinom malene Ivane, posle reportaže objavljene u "Novostima", odlučili da pomognu bolesnom detetu i njenim roditeljima.\nPrivremeno rešenje je, kako je Ivaninoj majci Snežani objasnio Dragan Đilas, direktor Narodne kancelarije, da im se na izvesno vreme iznajmi stan, dok im trajno ne reše stambeno pitanje.\n- Ma, samo i soba, ali da je suva i da nema vlage - drhtavim glasom od uzbuđenja ponavljala je Snežana.\nPredstavnici Narodne kancelarije i gradskog odbora Demokratske stranke u Novom Sadu, dogovorili su se da se tročlanoj porodici plaća kirija za iznajmljeni stan, kao i 150 evra kako bi se bolesnoj devojčici obezbedili neophodni lekovi i pojačala ishrana.\nPomalo uplašena iznenadnom posetom nepoznatih ljudi, Ivana je malenim ručicama čvrsto prigrlila kucu i mačiće, pogledom tražeći mamu. Iako joj je tek tri i po godine, shvatila je da im se dešava nešto lepo. Razumela je da će napustiti dosadašnji dom - memljivi tunel bez struje i vode.\n- Dogovorili smo se sa Narodnom kancelarijom da do 1. septembra pronađeno adekvatan smeštaj, sa boljim uslovima za stanovanje - rekao je Goran Vasić, predsednik novosadskih demokrata.\nPrema Đilasovim rečima, problema ima puno, ali je situacija male Ivane specifična, jer je bolesna.\nPredstavnici novosadskog Centra za socijalni rad, koji su juče takođe posetili Ivanu i njenu majku Snežanu, obećali su da će i oni pomoći koliko mogu. Devojčica će dobijati dečji dodatak, a majka, pošto je nezaposlena, socijalnu pomoć.\nDok smo napuštali tunel, malena Ivana u majčinom naručju, stidljivo je mahala tetama i čikama, koji su im bili u gostima.\nDOPISNIŠTVU "Novosti" u Novom Sadu, se javio Dragoljub Kovačević, koji želi da pomogne maloj Ivani. Ovaj Novosađanin spreman je da im na besplatno korišćenje ustupi svoju kuću u Kisaču.


Otkriven život na Veneri? da-ali-g-show-season-1\nOtkriven život na Veneri?\nAli bolje je da još uvek ne idemo tamo, ako ne želimo da se istopimo\nPosted utorak 15 09 2020 11:44:43\nBukvalno svaki put kada smo rekli "evo danas samo ovo od vesti iz nauke ne brinite" desi se još nešto potpuno nadrealno. Naučnici su, naime, otkrili znakove života na Veneri, i vrela planetica će, ukoliko se tvrdnje pokažu istinitim, biti stavljena u fokus novih potraga za životom van Zemlje.\nU detaljnom izveštaju New York Timesa koji se bavio dvema nedavno objavljenim studijama, piše da su istraživači otkrili fosfin u atmosferi Venere, koji sugeriše da na ovoj planeti mogu opstati pojedini oblici života. Fosfin je neretko zaslužan za formiranje živih organizama - bakterija i mikroba, i naučnici uključeni u studiju veruju da, ukoliko život na Veneri postoji, životni ciklus provodi u oblacima isparenja sa površine planete.\n"Ovo je "grom iz vedra neba" među otkrićima," oduševljena je Sara Siger, naučnica Tehnološkog instituta u Masačusetsu i autorka studija. "Istraživanja o mogućnosti života u atmosferi Venere će se definitivno rasplamsati."\nAstrofizičar sa Univerziteta u San Francisku, Aron Vajt, objasnio je za IGN zašto je ovo otkriće toliko važno i šta ono predstavlja za budućnost istraživanja svemira:\n"Jedno od najvećih neodgovorenih pitanja astronomije jeste da li je život na Zemlji redak i jedinstven, ili smo samo jedno od brojnih mesta širom univerzuma koja nastanjuju živa bića. Ovo otkriće je najveći mogući dokaz da je život uobičajena stvar u univerzumu. U našem sunčevom sistemu imamo više različitih mesta za razvoj života, ali Venera je definitivno najmanje gostoljubivo mesto gde smo mogli da ga otkrijemo."\nVajt dodaje da sledi ogroman posao oko potvrđivanja hipoteze, "ali ukoliko se potvrdi, značiće da je život dovoljno izdržljiv da može da se formira gde god je iole moguće."\nManje potvrda, više istraživanja\n"Iako je Venera naša najbliža komšinica, o njoj još uvek znamo veoma malo," kaže Vajt. "U proteklih par decenija samo je neznatni broj misija upućen ka Veneri, u odnosu na nekoliko desetina poslatih ka Marsu, tako da će ovo otkriće motivisati svemirske agencije da bar pažljivo razmotre istraživanje Venerinih oblaka i svega što se ispod njih nalazi. Takođe će motivisati i nas, da istražujemo mogućnosti života i na drugim neočekivanim mestima u sunčevom sistemu.\nProšle godine je objavljena studija koja sugeriše da je upravo ta hemikalija (fosfin) glavni kandidat među parametrima za istraživanje života na planetama čak i van našeg sunčevog sistema, tako da će ovo pokrenuti veliki posao kada je o istraživanju udaljenih planeta reč."\nVajt napominje da ovo nije apsolutna potvrda o prisustvu života na Veneri. "Ne, ovo je potvrda prisustva čudnog jedinjenja u njenoj atmosferi koje još uvek ne možemo da objasnimo."\nAko ste se ponadali vanzemaljcima ili ste dugo igrali Destiny nemojte se previše uzbuđivati ovom vešću - čak i ako život na Veneri zaista postoji, prosečna temperatura na površini ove planete kreće se oko 420 stepeni, dok je atmosferski pritisak skoro 2,000 paskala, što je otprilike kao da ste na dubini okeana od oko jedan kilometar.\n"Sada kada su studije objavljene, drugi naučnici će provesti nedelje i mesece pokušavajući da otkriju van-biološki metod stvaranja otkrivenih hemikalija," objašnjava Vajt. "Tako da, ako izuzmemo pojavljivanje Xenomorph-a na našem kućnom pragu, ovo je drugi očekivani pravac ka otkrivanju života van Zemlje, i najveći mogući korak napred koji smo napravili u potrazi za znakovima da nismo sami u univerzumu."\nAko vam nije dosta nauke, danas smo objavili i da se na Mesecu uhvatila rđa. Sada možemo preći na zabavu, ukoliko se ne desi još nešto revolucionarno, ko će znati.\nMesec je uhvatila rđa i verovatno smo mi krivi\nOvaj mrav proždire svoj plen već 99 miliona godina


NIN / Ribar�eta san\nJednom sam bio kod Mati�a. Simpati�na pojava, vrska. Dok smo ga �ekali, �ef kabineta je doneo viski.\nOdmah sam video politi�ara od formata, mada nije delovao obave�tajno. U me�uvremenu se izgradio.\nSavezni sekretar za informacije Goran Mati� i sada je prva zvezda na�eg horora. U skladu sa opredeljenjem JUL-a, dodeljena mu je glavna uloga u trileru "Pauk"; njegov patriotski nalog je da raskrinkava spolja�nje i unutra�nje �pijune. Svake ve�eri je drag gost svuda gde dopire RTS.\nPopularniji je od Boji�a, rame uz rame sa Ivanom Markovi�em. I �oklova�ki je u njegovoj senci.\nZvezda je ro�ena i na opozicionoj strani, dodu�e, sa ograni�enim, alternativnim publicitetom. Ipak se njena svetlost probija; nema nezavisnog medija koji dr�i do sebe, i do tira�a, a da nije koristio intelektualne usluge, u vidu stavova i izjava, koordinatora Saveza za promene i predsednika Demohri��anske stranke Vladana Bati�a. Bati�eve izjave, i kratke i duga�ke, �itaju se s pa�njom, zato �to Bati� sve obe�ava. Sebe vidi kao skromnog kormilara:\n- Savez za promene je u �amcu koji je na vrhu talasa naroda.\nIako stilski nije sasvim korektna, izjava plasti�no slika Bati�evu misiju.\nBati� o�ekuje, odmah i bez razmi�ljanja, Milo�evi�evu ostavku:\n- Ne�e imati kud. Vi di�ete dok imate vazduha. Kad nemate vazduha, ne mo�ete da di�ete - ocenjuje Bati�, rukovo�en gvozdenom logikom, imaju�i u vidu da je vazduh narod.\n- Ovo je re�im koji izumire. To je atrofirani organizam koji se odr�ava na nekoliko baj pasova - re�imski generali, kolaboracionisti iz redova opozicije... Ti baj pasovi polako dotrajavaju. Treba te cev�ice po�upati i dozvoliti tom organizmu da umre.\nPitanje je sad ko �e da �upa cev�ice? Ne�e li se prilikom �upanja pojaviti krv?\nDe�ava se da re�im vrlo �esto ustaje iz mrtvih, vr�i dekontaminaciju medija, obnovu i izgradnju, jedinstvo i reforme, u uverenju da �e �iveti ve�no.\nSavez za promene, veli Bati�, ne �eli nasilje, ve� ho�e gandijevskim protestima da stvori demokratsku Srbiju.\nSrbija, avaj, Gandiju ne veruje. Umorna je od pobeda, od istorije, a naro�ito od istorijskih li�nosti.\nPri tom se ispostavlja da Vladan Bati� nema osobito razvijenu anticipaciju:\n- Garantujem da �e za deset dana na mitingu u Beogradu biti 200 000 ljudi - rekao je krajem septembra. Nije ih bilo, a ve� je decembar.\n- Mala gospojina je dan koji �e obele�iti po�etak slobodne i demokratske Srbije.\nSrbija je ista, uskoro �e Bo�i�...\nProletos je Vladan Bati�, kao advokat iz Obrenovca, tu�io Ha�kom tribunalu biv�eg generalnog sekretara NATO-a Havijera Solanu za �etiri konkretna krivi�na dela, posebno �to je naredio genocid nad srpskim narodom.\nSolana je jo� na slobodi, eno ga u Briselu, prima platu...\nKad je bio u ameri�kom kongresu, Vladan Bati� je stekao utisak da veliki broj ljudi iz ameri�ke administracije naginje Srbima, ali je, ka�e, ja�i interesni lobi. Sada opet misli da su Amerikanci iskreni:\n- �uli smo Klintonovu izjavu da je demokratska tranzicija Srbije jedan od prioriteta SAD!\nA �ta ako Hilari zatra�i da Bil jo� jednom do kraja mandata bombarduje Srbiju, kako bi u�vrstio dokaze vernosti? Kakva Srbija, kakav prioritet!\nBati� voli da govori. Pred publikom, pojedina�no, u Skup�tini. Bio sam s Bati�em u Bosni, stalno je govorio.\nUobi�ajeno je da va�an sastanak zaklju�i generalni sekretar partije, predsednik republike ili, u slu�aju monarhije, Njegovo veli�anstvo. Nedavno, u Pe�ti, na razgovoru opozicije sa prestolonaslednikom Aleksandrom, sastanak je zaklju�io Bati�!\nLider demohri��ana veruje u �uda, pa i u pokajanje ljudi iz re�ima, ali na njihov, pragmati�an na�in:\n- Mnogo ljudi iz vrha vlasti tra�i pojas za spasavanje za sebe i odstupnicu. �ele da sutra �ive normalno, a ne da slepo prate propali re�im i propalu vladu...\nNa�alost, Bati� je u krivu. Oni iz SPS-a sklanjaju se u JUL, tamo su sigurni. SZP ne nudi nadu...\nPosle du�eg boravka u Demokratskoj stranci Srbije, advokat iz Obrenovca, ro�en 1949, formirao je Demohri��ansku stranku. Pridru�io mu se na� drug i pisac Svetislav Basara. U Bati�evim govorima prepoznajem Basarin rukopis: postmodernizam i fantastika!\nSlobodan sam da primetim kako je demohri��anski pokret izvorno katoli�ki izum.\n- Svet je zaboravio da Srbija pripada hri��anskoj civilizaciji - u�i nas Bati�. - Mi smo tu i za to da na to podsetimo.\nZnam i ja da su Srbi hri��ani, ali nisu demohri��ani.\nI znam �ta je hteo da ka�e - vera i demokratija - ali to se ne ka�e tako.\nU svakom slu�aju, zaklju�uje dr Bati�, Savez za promene nudi jedinstvo:\n- Nas objedinjuje cilj. U pogledu tog cilja smo savr�eno harmoni�an tim.\nDok im neki novi vetar ne zaljulja �amac.


Mark Dženkins je američki umetnik koji je pronašao nov način da plaši ljude u svetskim metropolama. Naime, on u okviru svog umetničkog projekta „Urbani teatar“ na ulice gradova postavlja realistične lutke koje naizgled podsećaju na obične ljude. Kada im se slučajni prolaznici približe, međutim, videće nešto što će ih šokirati i naterati da se zapitaju da li sanjaju ili je nešto u međuvremenu pošlo naopako sa našim svetom.


12.01.2018 u 15:00\nPutnički dron i virtuelni kozmetičar, „pametna boca“\nSajam potrošačke elektronike u Las Vegasu, održan od 9. do 12. januara, mesto je na koje je budućnost već stigla. Ako je suditi prema tehničkim inovacijama predstavljenim na toj manifestaciji koja se danas završava, u godinama koje dolaze sve više ćemo razgovarati sa uređajima oko nas zahvaljujući veštačkoj inteligenciji, mali roboti će postati novi članovi naših porodica, voziće nas automobili bez vozača, a naši „pametni” telefoni postaće još pametniji. Međutim, i pored nestvarnih novotarija, poput televizora koji se savija u rolnu, industriji se zamera da nije u kontaktu sa stvarnim problemima koje treba da reši i postavlja se pitanje da li nam je zaista potrebno sve to što je ponuđeno. Osim toga, optužbe za seksizam i diskriminaciju žena koje godinama prate Silicijumsku dolinu\n26.12.2017 u 17:20\nAkademija kvaliteta u NTP Beograd\nU Naučno-tehnološkom parku Beograd danas je održana panel diskusija u okviru Biznis akademije kvaliteta na kojoj su govorili v. d. direktora NTP-a Gordana Danilović Grković, član gradskog veća Dragomir Petronijević, menadžer projektnog tima ENECA Milivoje Jovanović, dr Mladen Đurić sa katedre za menadžment kvaliteta i standardizaciju FON-a i Nenad Stajić osnivač startap centra na Ekonomskom fakultetu u Beogradu. Gordana Danilović Grković je istakla da se danas u prostorijama NTP-a nalazi 59 kompanija od čega su više od polovine startapovi a preostali broj čine tehnološki razvojne kompanije. Ona je ukazala mladima da je veoma važno da imaju ideju, da budu kreativni i da se ne plaše problema na koje će naići prilikom realizacije. Ona je podsetila da svaki mladi tim okupljen oko neke\n20.12.2017 u 08:15\nSutrašnjica je već počela\nUnapređena veštačka inteligencija, kiborzi, roboti – kućni ljubimci koji „prepoznaju” osećanja svojih vlasnika; „pametne” mašine i sistemi koji omogućavaju ljudima da sa drugog kraja sveta, recimo, uključe grejanje u svom stanu, odmrznu ručak, pokrenu usisivač ili sistem navodnjavanja u bašti; autonomna vozila i dronovi; trodimenzionalni štampači; „ugrađeni” zdravstveni čipovi u ljudskom telu; cele biblioteke smeštene u kindl, majušni uređaj koji nam omogućava čitanje klasika i modernih bestselera koji nisu u obliku knjige; aplikacije za navigaciju i „smart” vodiči kroz gradsku gužvu; automatsko prevođenje sa bilo kojeg jezika na internetu... Miloš Žikić (Foto lična arhiva) Tehnologije koje smo, pre jedva dvadesetak godina, mogli da sretnemo samo u naučnofantastičnim romanima...\n04.12.2017 u 17:25\nStartap iskustva Izraela na panelu u NTP-u Beograd\nNaučno-tehnološki park Beograd danas je bio domaćin panela pod nazivom „Da li smo spremni za investiciju”, koji se održan u okviru događaja „CONNECT2ISRAEL NTP Belgrade 2017”. Učesnici panela su bili investitori u stratap projekte iz Izraela koji su sa prisutnim posetiocima diskutovali o startap zajednici u Izraelu i u Srbiji, o iskustvima u svom dosadašnjem poslovanju, ali i o potencijalima koje Srbija ima kada je razvijanje startap zajednice u pitanju. Gordana Danilović Grković, v.d. direktora Naučno-tehnološkog parka Beograd izjavila je da je veoma važno učiti od zemlje kao što je Izrael i da je kroz jedno takvo učenje i osnovan Tehnološki inkubator u Beogradu u kom je razvijan veliki broj startapova i čiji je model korišćen za razvoj Naučno-tehnološkog parka Beograd.\nMedicina bez inženjera nije moguća\nI dok njihove kolege širom sveta razvijaju robote hirurge i veštačka srca, biomedicinski i klinički inženjeri u Srbiji nisu uvršteni ni u spisak zanimanja. Umesto da budu inovatori koji će održavati, projektovati i unapređivati medicinske aparate – što je samo deo njihovog opisa posla – predstavnici ovog esnafa u našoj zemlji najčešće se svode na tehničko osoblje koje priključuje kablove i popravlja kvarove. To je utoliko čudnije ako se zna da Srbija ima dugu tradiciju biomedicinskog inženjerstva za koje se i danas školuju kadrovi na nekoliko ovdašnjih fakulteta. Među njima je i Mašinski fakultet u Beogradu, na kojem je nedavno održan panel o svim ovim\nLjubljana – Devet zgrada, 75.000 kvadrata poslovnog prostora visokog kvaliteta na dve lokacije i više od 300 tržišno već afirmisanih i startap preduzeća s oko 1.500 zaposlenih, koje godišnje prihoduju oko 350 miliona evra – najkraća je lična karta Tehnološkog parka u Ljubljani (TPLj). Od poreza (firmi) iz ovog parka, slovenačka kasa je prošle godine bila punija 15 miliona evra, a još sedam miliona evra se slilo u penzioni i zdravstveni fond. Tehnološki park u Ljubljani ima veliku ulogu u kreiranju inovacionih politika i programa u matičnoj državi, ali i aktivno radi na razmeni iskustava u zemljama jugoistočne Evrope. U Srbiji, konkretno, s Naučno-tehnološkim parkom u Beogradu. Ideja o osnivanju TPLj se rodila 1994. godine, sledeće je registrovana kompanija pod


SRAMOTA! MISA ZA PAVELIĆA I USTAŠE SLUŽENA U ZAGREBU: I to u blizini vlade i Hrvatskog sabora\n27.09.2019. 18:47h 27.09.2019. 19:12h\nU Zagrebu je i ove godine služena misa zadušnica za 35 ustaških oficira, ali je umesto u Bazilici srca Isusova, gde se tradicionalno održavaju i za poglavnika Antu Pavelića, ove godine ona je održana u jednoj od najstarijih građevina - crkvi svetog Marka, koja se nalazi između zgrada vlade, Hrvatskog sabora i Ustavnog suda.\nMisa ustaškim oficirima održana na Trgu svetog Marka najavljena je na nekoliko desničarskih portala, uz apel počasne predsednice Hrvatskog pokreta za život i porodicu i predsedništva Hrvatskoga žrtvoslovnoga društva Ružice Ćavar, koja je pozvala sve hrvatske domoljube, kao i "sve Hrvate Domovine i sveta" da se pridruže svetim misama zadušnicama "hrvatskim mučenicima".\nSt Marco Jesuit Church in Zagreb , Croatia , held a mass for 35 Ustase ( WW II Croatian Fascist ) - https://t.co/hyHPqTEvZu via @novossti\n— Vesna Orel (@OrelVesna) September 27, 2019\nMeđu osuđenim oficirima, pisao je pre nekoliko godina , koji se ovde nazivaju "hrvatskim mučenicima" su i ljudi poput ustaškog generala Antuna Nardelija, koji je, komandovanjem ustaškim snagama u napadu na istočnu Bosnu, naredio: "Sve što hoda na dve noge - ubijte, a sve što hoda na četiri noge - dovedite."\nZatim su tu i "trojac" Josip Šolc, Artur Gustović i Mirko Gregorić odgovoran za pokolje na Kozari, baš kao i general Tomislav Sertić, koji je vodio Prvu ličku ustašku bojnu, pa mu je narod za "pohvalu" spevao: 'Sertiću, Sertiću, prokleto ti mleko, što si pokla malo i veliko", piše hrvatski portal Novosti.\nPortal navodi da je pokušao da dođe do informacije kako je protekla ovogodišnja misa, ali se na telefon župnog ureda, kažu, niko nije javljao.\nKARDINAL BOŽANIĆ OD USTAŠA PRAVI SVECE, ALI ANTIFAŠISTI GA PODSEĆAJU: Još ima živih svedoka koljača NDH!\nZABRINJAVAJUĆE: Svaki drugi Hrvat podržava ustaški pozdrav "Za dom spremni"!\nZagrebustašemisaAnte Pavelićkatolička crkvaCrkva svetog Marka


energija Archives – HRANKOVIĆ ONLINE\nDnevne Arhive energija\n1. mar 2018.\t257\nU izvještaju kojeg je sastavila neprofitna agencija za okoliš CDP, navodi se da ova raznolika lista uključuje prilično velike, naseljene gradove kao što su Auckland na Novom Zelandu, Nairobi u Keniji, Oslo u Norveškoj i Vancouver u Kanadi. Novi izvještaj je otkrio kako više od 100 gradova širom svijeta, od razvijenih do nisko razvijenih zemalja – sada dobiva većinu (najmanje …\nEVO JEDAN VIDEO IZ HRANKOVIĆA OD NAS ZA VAS :)\nGepostet von Hranković OnLine am Sonntag, 22. Februar 2015\n23. feb 2015.\t7,449\n28. feb 2018.\t5,728\n27. mar 2014.\t3,997


Nauka nas uči najboljem načinu grljenja | Edukacija\nNauka nas uči najboljem načinu grljenja\nProizvođači automobila masovno usvajaju lidar tehnologiju ali ne i Ilon Mask 10/02\nEpidemija kuge možda nije ubila polovinu evropskog stanovništva, kako se ranije mislilo 18/02\nKako su neki ljudi završili mesecima, pa čak i godinama zatočeni na aerodromima 11/10\nGrljenje je jedan od najranijih načina uz pomoć kojih učimo da komuniciramo, ali kako rastemo, raste i složenost ovog angažmana.\nDa li stavljate jednu ruku gore a drugu ispod kada grlite nekoga, ili da li viša osoba stavlja obe ruke iznad ramena niže? Da li zagrljaj treba da bude kratak i oštar? Ili dug i nežan? Kako se ovi detalji menjaju u zagrljajima između prijatelja u odnosu na nove poznanike? To je logistička gimnastika noćnih mora introvertnih osoba, ali na sreću, nauka je tu da pomogne.\nU okviru dvodelne studije, istraživači su proučavali sve detalje vezane za zagrljaje, da bi uvideli da li postoji recept za savršen zagrljaj. Njihovi rezultati su pokazali da ukrštena formacija ruku (jedna ruka ispod, jedna ruka iznad) preuzima vođstvo, dok se trajanje od 5 do 10 sekundi smatra najprijatnijim.\nKako se grliti – prva studija\nNaučnici koji stoje iza istraživanja koristili su dva pristupa da bi došli do zaključaka, koji su objavljeni u Acta Psychologica. Prvi je regrutovao 45 studentkinja kojima je istraživačica stavila povez preko očiju, a zatim ih je zagrlila. Osoba koja je vodila studiju grlila je učesnike s povezima na očima 1, 5 i 10 sekundi, menjajući način grljenja i položaj ruku, da bi uvidela kako reaguju. Sve u svemu, najkraći zagrljaji su bili najmanje prijatni, dok su zagrljaji od 5 do 10 sekundi primljeni sa jednakim ocenama po pitanju zadovoljstva.\nS druge strane, izgledalo je da sam stil zagrljaja nema uticaja na faktor prijatnosti. Laboratorijske postavke razumljivo nisu idealno okruženje za velike i prisne zagrljaje, a istraživači prihvataju da je na ocenu zadovoljstva kratkih i dužih zagrljaja možda uticala ponavljajuća priroda istraživanja. Sa svakim kandidatom koji je dobio ukupno šest zagrljaja, moguće je da su duži zagrljaji smatrani manje društveno neugodnim nego što bi mogli biti u stvarnom životu, jer su se zagrljeni navikli na to da ih grli nepoznata osoba, dok im se povez nalazi preko očiju.\nKako se grliti – studija dva\nKod drugog dela istraživanja izašlo se na ulicu (makar tehnički, jer se radilo o fakultetskom kampusu), gde je 100 parova studenata koji su već bili angažovani u druženju, zamoljeno da se stisnu jedni uz druge. Nije data preporuka za koji stil zagrljaja da se odluče, a istraživači su zabeležili njihov stil, bliskost, visinu i pol za radi analize.\nUnakrsni zagrljaj (jedna ruka gore, druga dole) dominirao je među svim učesnicima, ali je bio najpopularniji među muškarcima, dešavajući se u 66% odnosno 82% zagrljaja. Činilo se da lična bliskost nema uticaja na željenu formaciju. Primećeno je da je većina učesnika bila približno iste visine, što bi verovatno moglo da objasni sklonost unakrsnim zagrljajima jer bi zagrljaji oko vrata mogli biti prikladniji za vertikalno neusklađene parove. Takođe je moguće da je ovaj zagrljaj rezervisan za romantičnije prilike za neke ljude.\n„Kada smo radili ovu drugu studiju, razgovarali smo s ljudima“, rekla je psiholog Goldsmithsa i prva autorka Ana Diren s Univerziteta u Londonu. „Često bi rekli ‘O da, vrat-struk je već malo intimniji’.“\nKako se grliti – rezultati\nNeki aspekti prijateljskog zagrljaja nisu istraženi, na primer kako se subjekti osećaju u vezi sa zagrljajem koji traje duže od 10 sekundi, ili koliko snažno (ili ne) treba stisnuti onoga koga grlimo. Međutim, postoje neki vrhunski saveti koje treba oduzeti od ove dve studije. Dakle, sledeći put kada se nađete suočeni sa zagrljajem, zapamtite: jedna ruka iznad, jedna ispod, ne kraće od 5 sekundi, ali ne duže od 10. Lako, zar ne?\nPronađen izuzetno očuvan fosil dinosaurusa usmrćenog tokom pada asteroida?\nKako da namestite koje notifikacije će vam stizati na Fejsbuku?\n3 protiv 333 bolesti\nGlamurozni ormar i u malom stanu\nTri načina uz pomoć kojih vam tehnologija može pomoći u pronalaženju sreće\nIsland lov na kitove zamenjuje turizmom zasnovanim na posmatranju ovih životinja\nTajni kodovi za Android telefone


Lepeza zdravlja i lepote - EP120S03 - 11. mart 2021.\nPovodom Svetskog dana borbe protiv glaukoma razgovaramo sa oftalmologom dr Vladanom Adžićem, načelnikom Službe oftalmologije u Opštoj bolnici Valjevo. Otkrivamo kako pomoću prirodnih lekova da se rešite zubobolje. I ove sedmice za vežbanje vas motiviše Dušica Pavlović.\nLepeza zdravlja i lepote - EP119S03 - 5. mart 2021.\nTokom ove emisije razgovaramo sa subspecijalistom endokrine hirurgije, dr Vladimirom Pantelićem. Otkrivamo vam i dve namirnice uz pomoć kojih za deset minuta možete sniziti krvni pritisak. Dušica Pavlović i ovog puta vežba sa vama.\nLepeza zdravlja i lepote - EP118S03 - 25. februar 2021.\nRak u Srbiji godišnje odnese oko 20.000 života, dok se istovremeno u proseku dijagnostikuje oko 36.000 novih slučajeva malignih bolesti. O prevenciji raka razgovarali smo sa onkologom u Opštoj bolnici Valjevo, dr Tijanom Tomić Lukić. Otkrivamo kod lečenja kojih bolesti pomaže jorgovan. I dalje vežbajte sa Dušicom Pavlović.\nLepeza zdravlja i lepote - EP117S03 - 18. februar 2021.\nU ovoj emisiji smo u kozmetičkom salonu „Fizio Glišić“ i pričamo o trajnoj epilaciji diodnim laserom. Otkrivamo za šta je sve dobra bundeva. Sa bodi fitnes takmičarkom Dušicom Pavlović vežbajte i ove sedmice.\nLepeza zdravlja i lepote - EP116S03 - 11. februar 2021.\nNa inicijativu Evropske asocijacije za rak grlića materice veliki broj zemalja realizuje kampanje podizanja nivoa zdravstvene kulture žena i znanja o raku grlića materice i njegovoj prevenciji. Gost ovonedeljne emisije je dr Milan Mirković, ginekolog i načelnik Sluzbe za ginekologije u Domu zdravlja.\nLepeza zdravlja i lepote - EP115S03 - 4. februar 2021.\nO tome kako i zašto su štetni rafinisani šećeri razgovaramo sa nutricionistom Ivanom Tatalović. Predstavljamo vam prirodne lekove za uklanjanje bradavica. Dušica Pavlović vam u ovoj emisiji govori o sve popularnijoj keto dijeti\nLepeza zdravlja i lepote - EP114S03 - 28. januar 2021.\nDokazano je da su se ljudi nekad smejali u proseku 18 minuta dnevno, a danas je to svedeno na tek šest minuta. Nemojte zaboraviti da se smejete koliko god da vam je teško, a više o svemu sa psihologom Živanom Pantić. Pronašli smo nekoliko recepata po tradicionalnoj medicini koje su najefikasnije u borbi protiv kašlja i bola u plućima. Proleće nije tako daleko, zato je vreme da se aktivirate – vežbajte sa Dušicom Pavlović.\nLepeza zdravlja i lepote - EP113S03 - 21. januar 2021.\nSa načelnicom Službe za zdravstvenu zaštitu dece Doma zdravlja Valjevo, dr Valentinom Marković razgovaramo o opštem zdravlju, najčešćim problemima i situaciji sa decom u vreme pandemije korona virusa. U okviru Narodne medicine predstavljamo 15 namirnica značajnih za imunitet. Dušica Pavlović je i u ovoj emisiji sa vama sa savetima kako da brinete o svom telu.\nLepeza zdravlja i lepote - EP112S03 - 14. januar 2021.\nO imunitetu i moći samoizlečenja razgovaramo sa Ivanom Tatalović, nutricionistom iz Beograda. Kako bismo pomogli svom imunitetu podsetićemo vas na 15 izuzetnih namirnica koje treba da uvrstite u svoj jelovnik. Dušica Pavlović i u ovoj emisiji vežba zajedno sa vama.\nLepeza zdravlja i lepote - EP111S03 - 3. decembar 2020.\nKako 1. decembar Svetska zdravstvena organizacija obeležava kao Svetski dan borbe protiv side od 1988. godine, u ovom izdanju Lepeze zdravlja i lepote bavimo se ovim virusom i ovom pandemijom. Bolovi u zglobovima znaju biti uporni, neprijatni pa čak i doživotni. Otkrivamo narodne lekove za ovaj problem. Vežbajte i dalje sa Dušicom Pavlović.\nLepeza zdravlja i lepote - EP110S03 - 26. novembar 2020.\nU ovoj emisiji bavimo se problemima žena sa invaliditetom. Tim povodom razgovaramo sa Svetlanom Beljanski i ginekologom dr Ivanom Rakić. U okviru Narodne medicine govorimo o lekovitim svojstvima rena. I u ovom izdanju Lepeze zdravlja i lepote sa vama vežba Dušica Pavlović.\nLepeza zdravlja i lepote - EP109S03 - 19. novembar 2020.\nNovembar je prema Međunarodnom i Nacionalnom kalendaru zdravlja posvećen borbi protiv bolesti zavisnosti. Na tu temu razgovarali smo sa Milenom Maksimović, psihijatrom u Opštoj bolnici Valjevo.


Big data u industriji | studenti.rs\nPočetna Skripte Informacione tehnologije Big data u industriji\nBig data u industriji\nObjavio marija.spasic 04. mart 2022. Prijavi dokument\nIndustrijski stručnjaci, akademci i drugi istaknuti akteri sigurno se slažu da su veliki podaci (BigData) zauzeli značajno mesto u svim vrstama savremene industrije u poslednjih nekoliko godina. Kako veliki podaci i dalje prožimaju naš svakodnevni život, došlo je do značajnog pomeranja fokusa sa promocije koja ih prati i pronalaženja prave vrednosti u njihovoj upotrebi.\nIako razumevanje vrednosti velikih podataka i dalje ostaje izazov, drugi praktični izazovi, uključujući finansiranje i povrat ulaganja i veština, i dalje ostaju u prvom planu za nekoliko različitih industrija koje prihvataju velike podatke. S tim u vezi, prema izveštajima istraživanja tržišta, u 2017. godini globalno tržište velikih podataka koštalo je 32 milijarde dolara, a do 2026. godine očekuje se da dostigne 156 milijardi dolara


City :: Niš :: Hotel “Ambasador“ se otvara na proleće iduće godine?\nHome | Vesti | Niš | Hotel “Ambasador“ se otvara na proleće iduće godine?\nHotel “Ambasador“ se otvara na proleće iduće godine?\nRenoviranje čuvenog niškog hotela, u kome su gostovali najpoznatiji domaći i svetski glumci, muzičari, književnici i političari, počinje do 15. jula. U potpuno novom ruhu hotel “Ambasador“ trebalo bi da bude otvoren za 8 do 10 meseci, saznajemo od vlasnika hotela.\nAdaptacija i sanacija hotela “Ambasador“ počinje za oko 2 nedelje. Kako je za City radio objasnio vlasnik hotela Ivan Spasić, poseduje sve dozvole za radove, a u planu su kompletna zamena fasade i uređenje enterijera.\n„Radovi su prijavljeni i počećemo da ih izvodimo za petnaestak dana. Od spoljašnjih radiće se zamena fasade, i to bi trebalo da traje 3-4 meseca, kako bi sve bilo bezbedno. Što se tiče unutrašnjih, budući da je sve od enterijer izneto, nadamo se da ćemo objekat za 8 do 10 meseci pripremiti za koršćenje“, rekao je Spasić.\nOn dodaje da će hotel nastaviti da radi pod istim imenom - “Ambasador“, da će biti urađen kao objekat visoke kategorije sa 5 zvezdica, ali će možda zbog ekonomskog i tržišnog poslovanja biti kategorisan sa 4 zvezdice.\nInače, budući da je nedavno sa jedne od terasa ovog hotela na 53-godišnju Nišlijku pao tepih, kog je oduvao vetar, mi smo sadašnjeg vlasnika upitali kako se to dogodilo, i da li su građani bezbedni ukoliko prolaze oko ovog objekta.\n„U skolopu priprema za početak radova iznosili su se itisoni, pa je vetar uticao na to da se taj tepih otkotrlja i padne preko ivice. Mi smo i sa hitnom i sa povređenom ženom ispratili njeno stanje, bili smo joj i u kućnoj poseti, na sreću, sa njom je sve u redu“, priča Ivan Spasić.\nPodsetimo, hotel “Ambasador“ bio je u vlasništvu preduzeća “Srbija turist“, koje je kupio američki biznismen Srba Ilić. Budući da godinama nije radio, propadao je prazan. Kasnije, na licitaciji 2016. godine hotel je prodat Ivanu Spasiću, vlasniku hotela “My place“.


Gotovinin advokat predložio dan sećanja na srpske žrtve - 11.08.2015, Sputnik Srbija\nAdvokat Ante Gotovine pred Haškim sudom Luka Mišetić predložio je da Hrvatska 28. septembra oda počast stradalim građanima srpske nacionalnosti, piše... 11.08.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, svet, varivode, ante gotovina, luka mišetić, oluja, hrvatska, region\n11:05 11.08.2015 (Osveženo: 03:35 26.08.2021)\nLuka Mišetić je povodom 20-godišnjice „Oluje“ izneo predlog da se 28. septembar obeležava kao dan sećanja na žrtve zločina počinjenih nakon te vojno-policijske akcije.\nDan 28. septembar nije odabrao slučajno. Tog dana 1995. godine, gotovo dva meseca nakon okončanja „Oluje“, u selu Varivode ubijeno je devet meštana srpske nacionalnosti, od kojih je najstariji imao 84, a najmlađi 55 godina.\nGotovinin advokat smatra da bi na taj način hrvatski državni vrh konačno na najbolji mogući način odao počast srpskim žrtvama, pa bi prestale tenzije kojima je obeležena svaka proslava „Oluje“, odnosno optužbe Srbije, ali i predstavnika srpske zajednice u Hrvatskoj da je nedopustivo slaviti „Oluju“, jer su nakon nje počinjeni zločini za koje niko nije odgovarao.\n„Treba nam da hrvatski vrh prizna bol koju Srbi osećaju zbog zločina počinjenih nakon operacije ’Oluja‘. Možda bi 28. septembar, godišnjica ubistva u Varivodama, bio primeren dan za to. Ali ne 5. avgust, jer to je dan kad slavimo oslobođenje zemlje od zlog političkog projekta, dan kad izražavamo zahvalnost onima koji su Hrvatsku odveli u pobedu“, poručio je Mišetić.\nTakva njegova inicijativa naišla je na podeljena mišljenja, kako među političarima, tako i među istoričarima.\nMeđutim, inicijativu su sa odobravanjem dočekali predstavnici Srba u Hrvatskoj.\n„Legitimno pravo gospodina Mišetića je da iznosi svoje predloge. S naše strane takav predlog bi bio prihvatljiv“, kaže saborski zastupnik SDSS-a Mile Horvat.\nPočast nevinim srpskim žrtvama u Varivodama je 2010. godine odao tadašnji predsednik Ivo Josipović, koji je tom prilikom poručio da tih devet nevinih žrtava osvete nije smelo biti, da se ni sa čime ne može opravdati niti obrisati krv koja je prolivena, kao ni sramota koja je počinjena hrvatskom narodu tim ubistvom.\nRatni zločin u selu Varivode, kraj Kistanja, počinili su pripadnici Hrvatske vojske (HV) i hrvatske policije 28. septembra 1995. godine.\nUbijeno je devet srpskih civila, starosti između 55 i 85 godina, iako u to vreme nije bilo nikakvih ratnih operacija na tom području.\nŠestoro bivših vojnika HV-a našlo se na sudu zbog tog zločina, ali su oslobođeni zbog nedostatka dokaza.\nVrhovni sud Hrvatske, ipak, presudom je zaključio da je vojska Hrvatske kriva za ubistva koja su označena kao „čin terorizma“. Županijski sud u Kninu je odredio da Vlada Hrvatske isplatiti odštetu porodicama ubijenih.