Jelica Kiso: Piše Lidija Merenik\nMoje oči su bile crvene ruže, Jasunari Kavabata\nPiše Lidija Merenik\nUMETNOST I VLAST 1945-1951\n„I want to be a propagandist of Communism, and J want to be it in all that I can think, in all that I speak, in all that I can write, and in all that I can paint. I want to use my arm as a weapon” - Diego Rivera, The Revolutionary spirit in modern art\n„I do not agree with Mr Rivera, if he is quoted correctly, that every art must have its political viewpoint.” - Henri Matisse\nKada Jovan Popović, 1949. godine, povodom Prve izložbe Saveza likovnih umetnika Jugoslavije, piše: I ova... izložba... svedoči da za većinu naših likovnih umetnika više nije problem šta treba da oblikuju, jer su uglavnom uočili i osetili tematiku, nego kako da oblikuju tematiku naše revolucionarne društvene stvarnosti, a da najbolje izraze bitni sadržaj prikazanog i prostignu upravo kroz taj sadržaj visoke likovne kvalitete... da nađu onu majstorsku formu do koje mogu doći jedino ako tematiku naše stvarnosti idejno pravilno obrađuju... , kulminacija zvanične umetničke ideologije perioda, istoriji poznate kao socijalistički realizam, bližila se tački svog opadanja. Socijalistički realizam je u jugoslovenskoj umetnosti oisle 1945. predstavnik političke umetnosti - dogmatski nastavljač i naslednik ideologa pragmatične struje levih tendencija socijalno angažovane umetnosti tridesetih godina i programsko-idejne orjentacije grupe Život. Razvoj ove linije najbolje je pokazan sukobom na levici povodom delatnosti grupe Zemlja, prvog programski deklarisanog nosioca anagažovane umetnosti u predratnoj Jugoslaviji. Zapadnoevropska i Američka umetnost koje su, u duhu svoga vremena, prihvatile oblike socijalnog angažmana, mogle su i idejno i formalno korespondirati sa delima socijalno angažovane umetnosti predratne Jugoslavije, za šta su najbolji primer dostignuća „zemljaša”. Premda politička, angažovana na levoj strani, ova umetnost nije imala ambiciju da zameni politiku u oblicima socijalne borbe. Bila je to na prvom mestu umetnost žestoke socijalne kritike i ideja socijalne pravde. Premda nazvana umetnošću „socijalnog realizma”, nije se imperativno služila jezikom „realizma”, „naturalizma” ili „akademizma”. Socijalistički realizam je, na Zapadu, izrastao iz socijalne angažovane umetnosti i proleterske militantne retorike . Geneza sovjetskog socijalističkog realizma prati se od vremena osnivanja AHRR-a (Udruženje umetnika revolucionarne Rusije), tačnije - od trenutka kada se recidivi peredvižničkog jezika stapaju sa floskulom grupe vezane za AHRR da „Realizam nije pokojni i da će realizam biti živ” . Sama deklaracija AHRR-a (1922.), kao i tekst „Neposredni ciljevi AHRR” (1924.), takođe precizno pokazuju buduće ciljeve i ideale umetnosti, od kojih su prioritetni antagoniziranje prema umetnosti ruske avangarde dvadesetih i apstrakciji, i „dokumentarno” predstavljanje „stvarnih” prizora . Docnije, naročito nakon odluke „O reorganizaciji literarno-umetničkih organizacija” iz 1932, Staljinova era određuje i prihvata socijalistički realizma ne kao oblik kritičke, već kao vid apologetske umetnosti . Dolaskom Hitlera na vlast, stvari se dodatno komplikuju: socijalistički realizam je na strani „levih” snaga (pokreta Popular Front) prihvatan kao doktrina koja bi trebalo da poveže umetnike u zajedničku borbenu liniju naspram narastajućeg fašizma i nacizma. Od Harkovskog kongresa, jezik socijalne umetnosti se podvaja, u zavisnosti od toga jesu li, ili na koji način, umetnici bili vezani za komunističku partiju: na doktrinarnu, i na fleksibilnu („jeretičku”) struju. U vremenu posle proglašenja Zakona o zaštiti države, 1929. godine, u Kraljevini Jugoslaviji javlja se talas antirežimskih umetničkih tendencija koji će kulminirati u socijalno angažovanoj umetnosti tridesetih godina i koji će izazvati oštre reakcije režima, poput zabrane Zemlje 1936. godine. Istinskim začetkom jugoslovenskog socijalističkog realizma može se smatrati upravo struja koja je i započela „sukob na levici” u časopisu Stožer, da bi osnivanjem grupe Život 1934. godine, ona dobila i programsku strukturu. KPJ svoje stavove o kulturi formira upravo tada, paralelno sa procesom sopstvene boljševizacije . Uoči rata sovjetskom modelu bliski socijalistički realizam bio je conditio sine qua non nove, buduće kulture i sobol budućeg državno-društvenog uređenja: „Borbene, moralne i idejne poruke Partije prihvatila je, u periodu pred rat, socijalna umetnost čiji su predstavnici, nakon oslobođenja i osvajanja političke vlasti, smatrali da je pobeda ideja koje su propagirali, u svojoj poeziji i prozi, na svojim platnima i kompozicijama, u isto vreme pobeda tog stvaralaštva ”. Posle 1945. godine, socijalistički realizam bio je partijski definisan i prihvaćen kao jedan od stubova novog društvenog uređenja i te iste vlasti . Zanimljivo je da je socijalistički realizam definisan i kanonizovan kao kao ostalim oblicima izražavanja nadređena (državna) umetnost tek na V kongresu KPJ, 1948. godine, neposredno nakon sukoba sa SSSR i Rezolucije IB-a . Govorom Milovana Đilasa na V kongresu KPJ, socijalizam je, dakle, dobio svoj puni partijsko-definisani zamah. Đilas ne dopušta nikakvu mogućnost „levih” frakcija - monolitnost ideologije i partije je apsolutni imperativ. Njegovo shvatanje je ortodoksno i netolerantno i ne dopušta mogućnost drugačijeg mipljenja ili polemike: „Partija je, u raznim oblicima, vodila opštu borbu protiv ideoloških neprijateljskih shvatanja u umjetnosti i protiv dekadentnih tendencija u umjetničkom stvaranju. Postignuti su izvjesni rezultati, naročito u oblasti književnosti i likovne i pozorišne umjetnosti, koji nas ni u kom slučaju ne mogu zadovoljiti.” Ove Đilasove reči pre svega treba shvatiti kao zvanični stav KPJ i same vlasti, ka program i naposletku naredbu na osnovu koje treba ne samo delovati već i formirati kriterijume u oblasti humanističkih disciplina i stvaralaštva. One su indikativne ne kao individualno, već kao kolektivno mišljenje i stav: one odzvanjaju u jugoslovenskoj kulturi dugo nakon V kongresa KPJ. Stavovi V kongresa KPJ iznet u referatu Milovana Đilasa jedan su od stubova socijal-realističke umetničke kritike, te i nju treba posmatrati kroz prizmu ove partijske direktive. Tih stavova se državno-partijski establišment zapravo nikad nije bitno odrekao. Mogao ih je nakon 1952. godine, u klimi globalnog trenda destaljinizacije, samo potisnuti iz diplomatskih i strateških razloga mimikrije sopstvene vlasti. Dakle, socijalistički realizam promovisan je kao političko-programska umetnost posleratne pobedničke struje i komunističke partije, te njene snažne veze sa Sovjetskim Savezom. Veze FNRJ sa SSSR jačaju sklapanjem međudržavnog ugovora, aprila 1945. godine, a sovjetska organizacija kako državnog i partijskog, tako i društvenog uređenja, shvatana je kao model i prototip koji treba preuzeti i presaditi u jugoslovensku praksu . To su i prve godine hladnog rata, obznanjenog Staljinovim govorom iz 1946. i Čerčilovim pozivom na krstaški rat protiv komunizma, te Trumanovom doktrinom. U isto vreme, osnivačkim sastankom Informbiroa, septembra 1947. godine, dalje je zaoštrena podela sveta na „dva lagera”. U Beogradu je, 1947. godine, otvorena izložba reprezentativnih dela sovjetskog socijalističkog realizma. Usled neprikosnovenosti argumenta pobede narodnooslobodilačkog rata, prestaje i polemički dijalog o ideologiji i jeziku socijalnih tendencija, tj. socijalističkog realizma u našoj sredini. Takođe, zbog odbrane od eventualnog (blokovskog, spoljnog) neprijatelja, zahteva se homogenizacija svih društvenih činilaca, pa i kulture i umetnosti. Stvara se atmosfera jednoumlja i kulturno-političkog dogmatizma, a umetnička klima je sasvim politizovana. Nova vlast, nakon 1945. godine, u potpunosti menja čitavu ikonosferu i, osim konkretnim političkim zahtevima, deluje i na promeni simboličkog, vizuelnog plana, stvarajući jedan sasvim novi semantički pejzaž koji je trebalo da bude, a u jednom kraćem periodu i jeste bio, označitelj nove, apsolutne vlasti. Ovo se najbolje pokazalo poništavanjem gotovo svih označitelja prethodnog režima, državnog, ekonomskog i društvenog uređenja i kulturnog modela perioda do 1941. godine, a konkretna apologetsko-političko-umetnička praksa nove države najpre je moćno manifestovana u formama spomeničke skulpture . Priređuju se izložbe karakteristične za taj period, koje zadaju određene teme od opšteg značaja, a u duhu kolektivizma i egalitarizma, na koje umetnici treba da odgovore, kao što su, na primer, Poljoprivreda i umjetnost u salonu Ulrih u Zagrebu (1945.), izložba karikatura Nema povratka na staro u Etnografskom muzeju u Splitu, Mati i dijete u Umetničkoj galeriji u Ljubljani (1949.) i dr. Čini se, ipak, da ovakvo posebno formiranje i zadate propagandne teme nisu bile preterano podsticajne za umetnike, o čemu svedoče i neke likovne kritike koje uočavaju nesklad između teme i samih likovnih dela . Organizacija umetničkog života preuzima shemu partijske strukture i hijerarhije. Ustanovljena je kadrovska matrica, sa nadređenim principom ideološko-političke podobnosti i principom „demokratskog centralizma” ali, u suštini, centralizma tako snažno uspostavljene hijerarhije. CK KPJ sa pojedinačnim komisijama, razgranatim u donjim slojevima ove strukture, formuliše kulturnu i prosvetnu politiku. Godine 1946. su pri Narodnom frontu stvorena odeljenja koja su rukovodila agitacionim i kulturno-prosvetnim delatnostima . Ubrzava se srašćivanje partijske i državne vlasti, a zatim, usled ovako sjedinjenog uticaja, uspostavlja kontrola svih ostalih delatnosti. Organizacija umetničkog života u periodu posle 1944.. sledila je ovu matricu: „Umetnost je trebalo da postane masovno vaspitno sredstvo u rukama dnevne politike”, pa su zato umetnička udruženja bila najviše društveno-političke organizacije, koje su „stalnim nadzorom nad umetnicima sprovodile u delo partijske direktive ”. Karakterističan za ovakvu vrstu partijske arbitraže nad umetničkim stvaranjem jeste govor Đorđa Andrejevića Kuna, na osnivačkom kongresu SLUJ-a, u Zagrebu 1947. godine: „Umjetnost učestvuje aktivno u tom mijenjanju života, u tom stvaralačkom mijenjanju čovjeka... naša prva i glavna ambicija jeste da zadovoljimo potrebe našeg naroda za umetnošću, da odgovorimo zahtjevima naše epohe” .\nAko je socijalistički realizam srpskog slikarstva imao svoju ikonu, onda je to bila slika Bože Ilića Sondiranje terena na Novom Beogradu. Ako je imao svoju paradigmatsku figuru, koja tokom proteklih pedesetak godina iznova proživljava ćudljivu i hudu sudbinu istorije komunizma i postkomunizma, onda je to Boža Ilić lično. Među različitim primerima rehabilitacije slikara Bože Ilića, svakako je najrelevantniji sud savremenika Miće Popovića: „Ovde se u punom svetlu otkriva jedna zabluda naše umetničke istoriografije koja je majstora Božu Iliža svrstala u školu i epohu socijalističkog realizma. On je bio najbolji, najčistiji i zato najčestitiji pripadnik socijalističkog romantizma.” Naravno, nije moguće odvojiti uzdizanje Bože Ilića kao slikara od socijalističkog realizma . Ilićeve pobude jesu, uistinu, bile pre romantičarske nego utilitarne i pragmatične. Njegova vera u ideološko-likovni model koji stvara i autentični zanos idejom, nadmašuju svest o sopstvenom karijerizmu, kojeg je, čini se, Ilić iskreno i bio lišen. Ipak, ova iskrenost i, rekli bismo sada, naivnost mladog slikara bila je temeljni instrument i, najposle, simbol jedne umetničke dogme. Jer, za razliku od vodećeg autoriteta Đorđa Andrejevića Kuna, igrađenog još u međuratnom i ratnom periodu, umetnički autoritet Bože Ilića stvoren je na osnovu trenutnih političkih i ideoloških potreba, a tako je docnije i potrošen. U tom smislu indikativan je, i za netolerantni duh socrealističke likovne kritike tipičan, osvrt Bihalji Merina: „To je rad jednog mladog umetnika koji predstavlja obiljni uspeh na putu ostvarenja velike kompozicije sa temom kolektivnog rada ... Umetnički metod koji se mora primeniti u osvarenju ovakve tematike, metod istine, razumljivosti i poetske snage je socijalistički realizam.” Ilić je prvi slikar najmlađe, poratne generacije, koji voljom partijski okolnosti i ideoloških imperativa biva etabliran u pravom smislu te reči. On postaje, zaslugom i potrebom tih okolnosti, prvi oficijelni slikar munjevite karijere, između ostalog i jugoslovenski predstavnik na Bijenalu u Veneciji 1950. godine. Milunovićev učenik, Ilić završava Likovnu akademiju 1945. godine. Njegov uspon konačno obeležava slika Sandiranje terena na Novom Beogradu, prvi put izložena na VII izložbi Ulusa krajem 1949. godine. Ipak, ne možemo sa sigurnošću potvrditi da Ilićeve slike, naročito Sondiranje..., kako navodi Protić, „upotpunosti negiraju iskustvo naše i opšte savremene umetnosti” . Uprkos nespornoj i ultimativnoj prevazi sadržaja i narativa, slika Sondiranje... (1948.) poseduje diskretne i implicitne elemente onog konstruisanja prostora slike i izgradnje kompozicije koja ukazuje na Milunovićevog đaka, kao i na to da je Ilić mogao poznavati Milunovićeve predratne slike. Slika poseduje jasan, pravilni geometrijski „kostur”, naglašene centralne ose i simetrično raspoređenih masa. Centralna geometrijska forma na kojoj se gradi slikani događaj je kupa sa naglašenom perspektivno prikazanom kružnicom u centru. Slika je plod racionalne izgradnje i komponovanja. Ona pokazuje, umesto naglašene ekspresije, kao u slučaju istovremenih Kunovih Svedoka užasa ili teatralne patetike često prisutne u pravovernom slikastvu toga doba, hladno beleženje monumentalne sceničnosti, po čemu se približava vrhunskim primerima sovjetske umetnosti totalitarnog perioda. Ovde slika postaje spomenik. Ne samo svojim dimenzijama (240×440) već i po svojoj sveukupnoj komozicionoj shemi slika ima odlike monumentalnog i spomeničkog. Ona je mogla biti dobar mural na kakvoj javnoj zgradi tog vremena. Slika je autentično agitaciona i didaktička, a po svom karakteru i nameni popularna i populistička. Uopšte, socijalistički realizam nastao u Jugoslaviji četrdesetih godina više je težio agitacionom, pragmatičnom i popularno-populističkom, nego alegorijskom, kao što je to bio slučaj u nekim drugim totalitarnim umetnostima tridesetih i četrdesetih. Nedostatak alegorije i populizam jugoslovenskog socijalističkog realizma zato su najbliži sovjetskom. Oni uvode žanr nove svakidašnjice. Teme izgradnje, pobede i obnove dovedene su do stupnja pučke, antielitističke monumentalnosti. Izgradnja ovakve monumentalnosti mogla je da nastane, kada je reč o Boži Iliću, bilo kroz poznavanje, bilo kroz naslućivanje elemenata klasičnog komponovanja celine i tretmanja figure. U slučaju nedostatka alegorijskog, figure su, što je karakteristično i za sliku Bože Ilića Sondiranje..., anonimne ali ne i apstraktne. One predstavljaju mlade heroje novog poretka. Kada je reč o Ilićevoj slici, figure se ne izdvajaju po individualnoj karakterizaciji - to su napeta i zaneta anonimna tela kojima je nekada nemoguće odrediti pol. Jedino se svojom odećom jasno ističe figura žene u lepom trouglu kompozicije. Slika Bože Ilića, kao uostalom i sovjetski primeri, ali i većina jugoslovenskih, ističe se izrazitim nepostojanjem erotičnosti prikazanog, bilo ženskog, bilo muškog tela. Telo je ovde anonimni i aseksualni rudimentarni simbolički nosilac snage, volje, entuzijazma, vere i poslušnosti. Ukoliko prihvatimo da je Boža Ilić autentički homo novus, složićemo se da je i petnaest godina stariji Đorđe Andrejević Kun (1904-1964) sinonim stvaraoca-revolucionara. Nagli zaokret u karijeri Đorđa Andrejevića dogodio se 1934. godine, posle čega on stabilno izgrađuje lik angažovanog slikara i revolucionara. Građanskog porekla i obrazovanja, Kun je, nakon evropskog školovanja, završio Umetničku školu u Beogradu 1926. godine, u klasi Momčila Stevanovića, Petra Dobrovića i Milana Milanovića. Izlaže sa Oblikom i, kako navodi Momčilo Stevanović, „on je već bio afirmisan slikar ondašnje mlađe generacije, zapažen član udruženja „Oblik”, kada je, oko 1934. godine, naglo okrenuo leđa i smeru kojem je krenuo, i odobravanju publike koja ga je bodrila, pa čak, kako je izgledalo, samom slikarstvu.” Nakon 1934. godine, Kun je militantni i ubeđeni nosilac sovjetskih političkih, ideoloških i umetničkih uticaja u srpskoj sredini. On je takođe i kreator smerova nove kulture i umetnosti. Ali, njegovo solidno prethodno obrazovanje omogućava mu da stvara promišljena, klasno osvešćena ali vizuelno sofistifikovana dela, češće u grafici, nešto ređe, ali ne i manje uspešno, u slikarstvu. Ovo je svakako bilo dovoljno vidljivo da postane povod same socrealističke kritike; tako Radovan Zogović, uprkos dobroj globalnoj oceni slike Svedoci užasa, ipak deo teksta posvećuje manama i nedoslednostima slike: „Među nedostacima druge vrste treba naročito obilježiti recidive formalizma, skretanje na formalistički slikarski postupak, simptome raspadanja i suprotstavljanje sadržine i forme” . Zogović dalje nepogrešivo detektuje kao nedostatke upravo istinske likovne kvalitete Kunove slike, ekspresivnu deformaciju forme, i naglašavanje boje: „I odjednom, Kunu su se otele iz vlasti njegove vlastite boje: one više nijesu htjele da budu sredstvo izražavanja i počele su da postaju lica, zakonodavni faktor u slici” . Kunovo obrazovanje dopušta manipulisanje elementarnom simboličkom retorikom, kako to zapaža Miodrag B. Protić na primeru slike Majka (1937.), ali i kasnije, na slici No pasaran (1945.) ili temperi 14. decembar (1948.), rađenom sa očiglednim poznavanjem i ugledanjem na Goju. Na Kunovim slikama nema Ilićevog zanosa, ali neke, poput portreta žene u No pasaran, pokazuju oblike hladnog romanticizma. Bilo bi olako tvrditi da je istorijski poznati dogmatizam Kunov bio eksplicitno prisutan u njegovim slikama, imajući u vidu uzore iz istorije (zapadnog) slikarstva koje je očigledno sledio. U tom pogledu, Kunovo slikarstvo, strogo racionalno i matematički projektovano u određenoj ideologiji, jeste osvešćeno instrumentalizovanje negovane vizuelnosti u dogmatskom narativu. III\nAnaliza jezičkog modela socijalističkog realizma pokazuje implicitnu ili eksplicitnu kritiku nasleđa modernizma, kao najšireg objedinjujućeg faktora kako zapadne umetničke tradicije XX veka i ruke umetnosti dvadesetih, tako i međuratnih avangardnih i/ili modernih strujanja u srpskoj umetnosti. Stiče se utisak da je jezik moderne umetnosti jednako nepodoban i izopačen kao što je to i kod ranijih ili suvremenih ideologa ostalih totalitarnih ideologija. Tako je jezik moderne ili njoj srodan imenovan kao: „formalizam”, „deformacija... čoveka/figure”, „koloristički formalizam”, „dekadentni formalizam”, „bezidejnost”, „afektivnost” i sl. U suštini, ideologija socijalističkog realizma, vulgarnog realizma sa elementima populizma, i oblika klasicizma podređenog aktuelnim edukativnim ili didaktičkim temama, jesu antimoderna, konzervativna pojava, koja se negatorski, netolerantno i klasno opredeljeno, odnosi prema nasleđu umetnosti kraja XIX i XX veka. U tom posledu, period od oko pet godina posleratne jugoslavije i srpske umetnosti, može se smatrati hijatusom moderne umetničke misli i jezika, zaustavljenih ili zarobljenih političkom dogmom i političkom ideologijom. U svojoj suštini totalitarna, ideologija socijalističkog realizma utemeljena je u nekolikim negacijama: rušenju simbola stranih uticaja „buržoaske” (građanske sfere), negaciji gotovo celokupnog zapadnog umetničkog nasleđa, i didaktičkom ukazivanju na prihvatljivi model sovjetske umetnosti . S aspekta tumača ideologije socijalističkog realizma i s ciljevima „klasne borbe”, vodi se borba protiv „dekadentnog formalizma kapitalističkih država Zapadne Evrope i Amerike”, kao i svih pojava „dekadentnog formalizma” uopšte i bilo gde, a naročito u domaćoj umetnosti . Borba protiv „antirealizma, antihumanizma, iracionalizma, pesimizma, nacionalizma, lažnog novatorstva, apsolutnog unazađivanja umetnosti u formalnom smislu” neminovno je dotakla srednju generaciju umetnika međuratnog perioda. Indikativan je napad na Milana Konjovića, prvo povodom otvaranja Gradskog muzeja u Somboru, oktobra 1945, kojom prilikom je prikazana zbirka Beljanski, a zatim i povodom njegovih slika na samostalnoj izložbi, 1947. u Beogradu, kada Jovan Popović piše da je to neopravdani kapris, misleći na „deformaciju ljudskog lika i figure” . Slično prolazi i Konjovićeva slika Izgradnja mosta u Bogojevu, izložena na II izložbi vojvođanskih slikara, 1948. godine u Novom Sadu. Tada svoje kritičke osvrte daju Jovan Popović i Branko Šotra. Tekst potonjeg karakterističan je primer navedene negacije. Konjović biva optužen da je svojevremeno svoj „ekspresionistički manir” pozajmio od Žorža Ruoa i da se još nije potrudio „da ga zameni” („jer je... gospodin koji nije navikao da se napreže i muči”), a da su teme i motivi koje Konjović tretira na svojim slikama samo povodi za „pikturalne ekshibicije” . Slično se dešava sa kritikom dela Mila Milunovića, Ivana Tabakovića, Gabrijela Stupice u Sloveniji, Marina Tartalje ili Otona Glihe u Hrvatskoj i drugih. Socijalistički realizam je podrazumevao i rušenje simbola građanske („buržoaske”) tradicije - negaciju nasleđa jugoslovenske međuratne umetnosti. Godine 1946. organizovana je izložba Slikarstvo i vajarstvo naroda Jugoslavije u XIX i XX veku, a 1949. godine Prva izložba saveza likovnih umetnika. Ocene međuratne umetnosti su veoma oštre i ideološki ostrašćene, što tzv. teoriji socijalističkog realizma oduzima stručne i naučne argumente i postavlja je u domen političkog manifesta u službi klasne borbe. Izdvojeni su jedino primeri u kojima forma i sadržaj odgovaraju jedno drugom: Paje Jovanovića, Uroša Predića, Celestina Medovića, Vlaha Bukovca, Steve Todorovića...\nSocijalistički realizam temelji se i na negaciji individualnog faktora u umetnosti i pojmu jakog subjekta, o čemu dobro govore primeri napada na Milana Konjovića ili Ivana Tabakovića: „Ne može umetnik dati istinita umetnička dela ako u skrivenim kutovima svoje individualnosti ljubomorno gaji neka svoja intimna shvatanja nesaglasna sa smislom i perspektivom našeg društva i doba. Njegovo najintimnije mora biti u saglasnosti sa idejama i praksom našeg novog društva. Zato je rad na ideološkom uzdizanju presudan”, kaže Jovan Popović u svom tekstu Idejnost daje krila talentima iz 1949. godine. Negacija ideje kulturnog pluralizma tako je logična posledica ovako postavljene umetničke dogme. S druge strane, socijalistički realizam pruža i nekolike (imperativne) afirmacije, koje su programski sadržane u ideološkoj i političkoj dogmi socijalističkog realizma. Na prvom mestu je afirmacija sovjetskog primera i kulturnog modela harkovske ideologije: najistaknutiji su predstavnici, u likovnoj kritici, Oto Bihalji Merin, Eli Finci, Jovan Popović, Grga Gamulin. Afirmiše se ideja kolektiva, kao i uloga umetnika kao političkog radnika. Umetnost se legitimiše kao edukativna, angažovana, normativna, prioritetna je njega društvena funkcija. Sa stanovišta morfologije, postoji rigidna afirmacija pojma figure (tela) i njene predstave koja je na granici idealizacije: AHRR-ov idiom „herojski idealizam” kao da najbolje odgovara ovoj jukstapoziciji idealizacija-realizam figure, ostavljajući i tako dvosmislenim pojam željenog dokumentarnog. Značaj ljudske figure u slikarstvu socijalističkog realizma je prioritetan. Figura je, naime, pre neko sam siže slike, nosilac atmosfere i namere (da pouči, da pruži polet, da vaspita...), da pokaže lepa, oduševljena lica: „A kad je reč o našem čoveku, onašem novom čoveku, o čoveku našeg društva koje po humanosti i naprednosti stoji odmah uz Sovjetski savez, onda je nedozvoljena deformacija njegovog lika” . Deformacija lika (figure) tako je, shodno svim totalitarnim retorikama, ne samo oštro kritikovana već smatrana i za izopačenu. Sa stanovišta ikonografije, postoje dva tipa sižea: partizanski, sa tematikom iz NOR-a, sa znatno brojnijim delima i značajnom ekspanzijom u mediju grafike - i drugi, sa sižeom obnove i izgradnje, koji nas ovom prilikom prevashodno interesuje i koji eksplicitno zahteva herojski idealizam figure. Drugi tip je isključivo propagandistički i agitpropovski, o čemu govore i drugi primeri jugoslovenskog slikarskog perioda (Slavko Pengov, Zlatko Prica, Gojmir Anton Kos i dr.). Tu je reč o situacijama i amblemima revolucionarne posleratne borbe i izgradnje novog društva. Slikarstvo socijalističkog realizma imao je dva toka. Prvi je kolosek „čvrste ideologije”, čiji su glavni predstavnici u srpskom slikarstvu Đorđe Andrejević Kun i Boža Ilić, prvi kao vodeća figura međuratne ideološke borbe socijalno angažovane umetnosti, drugi kao prototip umetnika novog doba. Oni su predstavnici pravovernog slikarstva socijalističkog realizma koji nije imao brojnu umetničku produkciju, a njihova dela ostala su bez sledbenika. U upoznavanju sa pomenute dve struje, takođe dolazi do odslikavanja ono podvajanje koje je izašlo na videlo prdratnom polemikom oko Zemlje. Naime, povodom fenomena partizanskog slikarstva, kao i povodom dela nekih umetnika poput onih Kuna ili Mila Milunovića, Bihalji i Gamulin ističu ideju kontinuiteta sa socijalnom umetnošću oko kruga Zemlje. Pokušaj nastavljanja „zemljaške” tradicije ponovo napada Jovan Popović, izjednačavajući socijalni realizam (Zemlje) sa dekadentnim formalizmom . Pravoverno krilo tako se raslojava po uzoru na međuratnu polemiku - na liberalne (leve formaliste) i tvrde (pristalice staljinske koncepcije). Raslojavanje je gotovo analogno ralikama u stavovima oko socijalističkog realizma koje postoje u zastupnicima i tumačima sovjetske umetnosti. Primera radi, povodom slučaja kada Riveri nije omogućeno da izradi svoj mural u SSSR-u, Trocki na sledeći način kritikuje sovjetsku kritičku dogmu: „Incredible as it seemed at first sight, there was no place for the art of Diego Rivera, either in Moscow, or in Leningrad, or in any other section of the USSR where the bureaucracy born of the revolution was erecting grandiose palaces and monuments to itself” Druga grupa umetnika je u socijalističkom realizmu boravila privremeno i, čini se, bez istinske vere u novoproklamovanu ideologiju, ili, još verovatnije, bez istinskog ubeđenja u sam diktirani umetnički izraz. Ako je takvo ubeđenje i postojalo, ono je nakon 1950./51. bilo napušteno i prepušteno zaboravu. U pitanju je grupa slikara starije generacije koja je uspešno delovala u međuratnom periodu, poput Mila Milunovića, Marka Čelebonovića, Jovana Bjelića, Ivana Tabakovića, Milana Konjovića i drugih. Karakteristično za dela nastala u ovom periodu, Konjovićevi Ljudi (prva samostalna izložba u posleratnom Beogradu, otvorena 1947.), Čelebonovićeva Seoska kompozicija, Lubardine, Radovićeve, Zore Petrović, Milosavljevićeve i slike drugih autora, jesu najčešće kompromisni spoj aktuelnih društvenih i političkih zahteva sa umetničkom realizacijom koja je, povremeno, izveštačeno „herojska”. IV\nStvarni ili pak nominalni raskid sa socijalističkim realizmom u jugoslovenskom slučaju ne bi bio moguć da nije bilo i zvaničnog, političkog raskida sa Informbiroom, SSSR i zemljam Istočnog bloka. Svakako da su istorijski događaji pomogli klimu „otvaranja” jugoslovenske kulture i umetnosti. S jedne strane, tačno je da preokret nije mogao da se desi preko noći i brzo, između ostalog i zato što je teško verovati da su se dojučerašnji vatreni zagovornici agitacionog i propagandnog rada po uzoru na vodeću zemlju Kominterne mogli lako odreći svojih stavova i verovanja. Međutim, kako su se tokom 1948./49. godine razvijao dramatični konflikt sa SSSR i blokom zemalja narodne demokratije, i kako je 1949. g. postalo jasno da pomirenja sa SSSR neće biti, tako je i moć dogme socijalističkog realizma slabila. Već 1949. godine, III Plenum CK KPJ pokazuje znake laganog popuštanja u oblasti kulture, koji se javljaju istovremeno sa vrlo protivurečnim državno-administrativnim merama (od Golog otoka, preko kolektivizacije na selu, diferencijacije i centralizacije partijske vlasti...). Ipak, istovremeno se obnavljaju odnosi sa zemljama zapadne Evrope i SAD. Počinje kontradiktorno traženje socijalističke demokratije. I dalje postoji strah od restauracije do tada već demonizovanog predratnog građanskog društva. Postojećem strahu od uticaja Zapada sada se pridružuje i strah od sovjetskih uticaja. Period između 1949. i 1951. godine, po svemu protivurečan i preloman, u sebi već sadrži klicu mnogih budućih pokreta u društvenoj i kulturnoj sferi. Sam prelom morao se, dakle, desiti nakon partijske inicijative - podsticanja stvaralačke slobode i napuštanja sovjetskih obrazaca u kulturi. Strateško udaljavanje od politike i ideala SSSR, kao i strateško diplomatsko i ekonomsko vezivanje za Zapad, napuštanje administrativnog pristupa umetničkom delovanju nakon VI Kongresa KPJ/SKJ (1952.), konačno omogućuju trenutak kada je jugoslovenska posleratna umetnost dobila šansu da se uključi u širi, evropski kontekst.


Jejtsu etapa, prednost narasla na 47 sekundi - Sportklub\nJejtsu etapa, prednost narasla na 47 sekundi\nVesti biciklizam Autor:Bojan Marinković16. maj. 201818:07 > 18:09\nPobedom u jedanaestoj etapi od Asizija do Ozima Britanac Sajmon Jejts povećao je prednost u generalnom plasmanu bicklističke trke oko Italije.\nJejts je u Ozimu odbio napad Holanđanina Toma Dumulena i izborio drugu etapnu pobedu na 101. Điru.\nKratka brdska etapa donela je veliku borbu vodećeg tandema, a posle uspešnog napada na poslednjem usponu nosilac ružičaste majice je Dumulena dobio za dve sekunde, što mu uz 10 sekundi bonusa povećava prednost u generalnom plasmanu na 47 sekundi.\nJedanaesta etapa vožena je između dva iostorijski značajna mesta – od rodnog mesta Franje Asiškog, do gradića u kojem su sporazum o konačnom razgraničenju 1975. potpisali Italija i SFRJ.\nDuga samo 155 i po kilometara, etapa je vodila bicikliste kroz pokrajinu Marke i preko nekoliko brdskih ciljeva dovela ih u gradić nadomak jadranske obale, desetak kilometara južno od Ankone.\nOdluka je pala na samom kraju, na usponu od čak 16 procenata na ulazu u Ozimo. Peloton je tu stigao odbegli tandem u kome su bili Čeh Zdenjek Štribar i Belgijanac Tim Velens, a Jejts je imao najviše snage i ostao ispred Dumulena. Britanac je prethodno slavio u devetoj etapi na Gran Sasu.\nTreće mesto u etapi izborio je Davide Formolo, a slede Alexandr Ženije, Domeniko Pocovivo o Patrik Konrad. Sedmi je kroz cilj, sa osam sekundi zaostatka, prošao Francuz Tibu Pino, koji u generalnom plasmanu čuva treće mesto, prvi put sa više od minuta kašnjenja za liderom.\nKris Frum je ponovo trazočarao i u cilj stigao sa 40 sekundi zaostatka, posle čega je skliznuo iz prvih 10 u generalnom plasmanu, sa 3 minuta i 20 sekundi kašnjenja.\nDvanaesta etapa vozi se u četvrtak od Ozima do Imole, nedaleko od Bolonje. To je prva od dve vezane ravničarske etape, duga je 214 kilometara i dovešće karavan na zapadnu kapiju Romanje.\nDo kraja ovogodišnjeg Đira ostalo je deset etapa, a trka se završava 27. maja u Rimu.\nSimon YatesTim WellensTom Dumoulin


FRANCUSKA PRETI ONIMA KOJI POVUKU PRIZNANJE KOSOVA! Dačić poručuje da Srbija nije džak za udaranje! | Vesti | Espreso\nFRANCUSKA PRETI ONIMA KOJI POVUKU PRIZNANJE KOSOVA, Foto: Fonetap, Beta / Ognjen Stevanović\nto je to prijateljstvo!\nFRANCUSKA PRETI ONIMA KOJI POVUKU PRIZNANJE KOSOVA! Dačić poručuje da Srbija nije džak za udaranje!\nSvoju nameru nisu krili ni pred našom Misijom u UN\nObjavljeno: 26.04.2018. 10:25h\nIvica Dačič, Ministar spoljnih poslova Srbije, povodom izjava zamenika kosovskog premijera Envera Hodžaja i političkog savetnika kosovskog predsednika Blerima Šalje da ZSO neće biti formirana pre potpisivanja pravno obavezujućeg sporazuma, upitao kakve veze ima ZSO sa time, piše Politika.\nKaže da bi zbog ovoga što je rečeno povukao potpis sa Briselskog sporazuma, pogotovo kada se vidi šta je sve Srbija uradila, a da Priština nije ispunila jedinu obavezu koju je imala. - Blerim Šalja je bio svedok kada sam potpisao Briselski sporazum. Znači, bio je tu, sve je znao i zamislite kakav je to vrhunac licemerja i bezobrazluka kada kaže da će ZSO biti formirana posle potpisivanja pravno obavezujućeg sporazuma. Čekajte, ali gde je to napisano - pitao je Dačić.\nDAČIĆ O JASENOVCU: Zabrana Vulinu je bez presedana! Zamislite da u Aušvic dođe neko sa transparentom Zig hajl?!\nDAČIĆ I PALMA NA IZLOŽBI ANTIČKA GRČKA U MUZEJU JUGOSLAVIJE: Naše dve zemlje su večna priča prijateljstva, ljubavi, međusobne pomoći i podrške!\nALBANCI, TAJ PAPIR NEMA NIKAKVU VREDNOST: Dačić o najnovijoj platformi iz Prištine\nŠef srpske diplomatije je izjavio i da je dobio informaciju da će jedna zemlja, članica EU i stalna članica SB UN, uputiti protest svakoj zemlji koja ubuduće bude povukla priznanje kosovske nezavisnosti. Predstavnik ove zemlje, kazao je Dačić ne precizirajući o kojoj članici EU je reč, rekao je našoj misiji u Njujorku da je pristup Srbije, kada je reč o državama koje su priznale kosovsku nezavisnost, iritantan. Kako „Politika” nezvanično saznaje u diplomatskim krugovima, reč je o Francuskoj.\nDačić je konstatovao da su predstavnici EU gluvonemi kada je u pitanju ponašanje Prištine. Šaljivo je konstatovao - da u regionu ima dosta slušnih aparata, ali da oni nešto slabo reaguju. - Ne znam da li je ta bolest izlečiva. Kada treba nešto protiv Prištine da se kaže, kao da zaseda veće mudraca sa Tibeta. Ali zato kada je reč o Srbiji uvek postoji spremnost da se na nama vežba. Treba da znaju da Srbija nije džak za udaranje -, rekao je Dačić.\nIvica DačićEnver HodžajBriselski sporazumSrbijaPrištinaBlerim ŠaljaFrancuskaEU


The World of Pop: Avionom protiv Lady Gage\nFundamelističko udruženje Florida Family Association odlučilo je da se protiv koncerata Lady Gage bori porukama iz vazduha. Naime, oni smatraju da mladi ljudi koja ide na njene koncerte mogu postati homoseksualci, a da toga nisu ni svesni, zbog pevačicinih zalaganja za prava seksualnih manjina.\nČlanovi pomenute organizacije tako iznajmili avion koji je obletao Vašington na dan Gaginog koncerta (iako je Florida prilično udaljena odatkle) sa natpisom "Not Born This Way" (nismo rođeni ovakvi) kao kontru nazivu njenog poslednjeg albuma "Born This Way".\nU Florida Family Association kažu i da trenutno sakupljaju donacije kako bi slične akcije organizaovali u što većem broju gradova koje će pevačica posetiti tokom ove turneje, a najavljeno je da će je još jedan avion sačekati u državi Teksas.\nLabels: avion, bojkot, Florida Family Association, koncert, Lady Gaga, Not Born This Way


PRIMERA Đirona izlazak iz krize našla pobedom protiv Rajo Valjekana\nFudbaleri Đirona savladali su na domaćem terenu Rajo Valjekano rezultatom 2:1 u desetom kolu Primere, te tako prekinuli niz od pet susreta bez pobede.\nNakon prvog dela igre je sve bilo gotovo jer je najpre sa bele tačke, a zatim i iz igre bio precizan vezista domaćina Portu. U nastavku su gosti pokušali da preokrenu ili barem izjednače rezultat, ali više od počasnog pogotka nisu mogli.\nAlehandro Galvez se sredinom drugog dela igre upisao u strelce i postavio konačan rezultat susreta.\nĐirona je ovom pobedom stigla do devetog mesta španskog prvenstva, dok je Rajo Valjekano ostao u zoni ispadanja, pa nakon deset odigranih kola ima tek šest bodova.\nPRIMERA Valjadolid došao do boda protiv Espanjola u nadoknadi\n16.15 Bilbao - Valensija\n18.30 Selta - Eibar\n18.30 Levante - Leganes\n20.45 Atletiko Madrid - Sosijedad\n12.00 Hetafe - Betis\n16.15 Barselona - Real\n18.30 Alaves - Viljareal\n20.45 Sevilja - Ueska


VULIN: DOBILI SMO INFORMACIJU DA SE SPREMA ATENTAT NA VUČIĆA (VIDEO) - TV ZONA PLUS - HD\nPosredstvom Evropola i službenih vidova komunikcije, 14. januara srpska policija je dobila informaciju pod oznakom hitno o postojanju organizovane kriminalizovane grupe koja koja za cilj ima ubistvo, atentat na predsednika Srbije Aleksandra Vučića, izjavio je ministar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin.\nOn je naveo da je, nakon inicijalne informacije, pokrenuta opsežna akcija za utvrđivanje identiteta svih članova ove organizacije i da je utvrđeno da je na njenom čelu Radoje Zvicer, jedan od vođa kavačkog kriminalnog klana.\nNaveo je da je Zvicer organizator i jedan od vođa kavačkog klana odgvoran za šverc i ilegalnu prodaju narkotika ali i organizaciju i naručivanje više ubistava\n“Da li je on ovu grupu, okupio i organizovao sam ili je dobio naredbu od svog političkog vođe tek će utvrditi istraga, a do tada će MUP i BIA o svim saznanjima obavestavati Tužilaštvo za organizovani kriminal”, rekao je Vulin na konferenciji za novinare.\nAleksnadar Vučić, atentat, ministar Aleksandar Vulin


Poruka osuđenog ratnog zločinca Ratka Mladića nakon presude u Hagu\nBy Lejla Salic\nOsuđeni ratni zločinac i bivši komandant Glavnog štaba bivše Vojske Republike Srpske Ratko Mladić razgovarao je sa svojim sinom Darkom Mladićem nakon presude kojom je pravosnažno osuđen na doživotnu kaznu zatvora zbog genocida u Srebrenici i drugih zločina u Bosni i Hercegovini.\n“Hvala Bogu, dobro je. Miran je, staložen kao i uvijek u teškim trenucima. Često je za sebe govorio, kao i mnogi drugi, da je najbolji kad je najgore. Prkosno je rapoložen. Rekao je da poručim svima da bi se zabrinuo da su ga oslobodili. NATO pakt ga je sudio i osudio zbog toga što je branio svoj narod i spriječio planove NATO pakta da Srbe protjera sa svojih vjekovnih ognjišta. Poručio je da se narod ne brine zbog ove presude, da se čuva Republika Srpska, da je nju stvorio narod, da su naši najbolji sinovi izginuli za našu državu i da naš narod treba da nastavi da se bori i da je čuva, a njegova sudbina je manje bitna”, kazao je Darko Mladić za RTRS nakon posjete.\nKazao je da je sa ocem koji je osuđen za najteže zločine u Bosni i Hercegovini pričao sat vremena.\n“Dobro mi je zvučao, hvala Bogu. Vidjet ćemo u narednim danima kako će se stres odraziti na njega”, naveo je Mladić.\nMladić zahvalan sutkinji Nymabe\nSutkinja Prisca Matimba Nyambe je imala suprotno mišljenje od ostalih članova Žalbenog vijeća Mehanizma za međunarodne kaznene sudove (MICT) koje je jučer potvrdilo kaznu doživotnog zatvora Ratku Mladiću za ratne zločine i genocid u Srebrenici.\n“On je zahvalan na tome. To smo se složili zajedno da je ona pokazala izuzetnu hrabrost da se suprostavi ovom Mehanizmu koji je koji je adekvatno nazvan i koji sve ove godine sudi po unaprijed napisanim aršinima, dijeli žrtve na podobne i nepodobne, komandante na zločince i heroje. Bez obzira koliko oni željeli da se sada poštuju odluke ovog suda, narod je prozreo njihovu namjeru odavno i nikavka sila ne može da natjera da neistina postane istina”.\nKako je kazao, Mladić je “izuzetno zahvalan Nyambe što je pokazala ličnu i profeisionalnu hrabrost”.\nRatko Mladić: Bitno čuvati Republiku Srpsku\n“Zna on šta njegov narod misli o njemu. Njegove su riječi bile usmjerene na to da on nije sada bitan, da je bitno da se čuva Republika Srpska i da moramo da nađemo način da budemo jedinstveni u odbrani RS, da je ona tekovina naše brobe i da nikakva presuda to ne može da promijeni”, kazao je sin Ratka Mladića.\nMeđunarodni mehanizam za krivične sudove izrekao je drugostepenu presudu kojom je potvrđena doživotna kazna zatvora Ratku Mladiću, nekadašnjem generalu Vojske Republike Srpske za genocid u Srebrenici, progone Bošnjaka i Hrvata, terorisanje građana Sarajeva i uzimanje pripadnika UN-a za taoce.\nUz suprotno mišljenje sudije Nyambe, potvrđena je prvostpena doživotna kazna zatvora, a Mladić će ostati u pritvoru do određivanje zemlje u kojoj će služiti kaznu.


Oskarovac Nikola Pjovani sa sekstetom premijerno u Beogradu | City Magazine\nAmbasada Italije u Beogradu i Italijanski institut za kulturu u Beogradu, u saradnji sa Fondacijom Musica per Roma i Zadužbinom Ilije M. Kolarca, predstavljaju končertato Muzika je opasna koji će se održati u četvrtak, 26. maja u 20 časova, u Velikoj dvorani Kolarčeve zadužbine.\nOskarovac Nikola Pjovani sa svojim sekstetom prvi put pred beogradskom publikom priređuje spektakl koji ne smete propustiti.\nNikola Pjovani, slavni pijanista, dirigent i jedan od najcenjenijih italijanskih kompozitora filmske i pozorišne muzike, ovom prilikom nastupiće na klaviru i dirigovaće svojim sekstetom koji čine: Marina Čezari, saksofon i klarinet, Paskvale Filasto, violončelo i gitara, Pjetro Pompei, bubnjevi i perkusije, Marko Lodo, kontrabas, i Serđo Kolikjo, klavijature i harmonika.\nNikola Pjovani veliki deo svoje aktivnosti posvećuje filmu i pozorištu i opredeljuje se za njih sa podjednakom strašću: na početku se njegov rad prevashodno odnosio na film, ali sa godinama se, kako kaže, sve više prepuštao luksuzu da se posveti pozorišnoj muzici, do te mere da nastupi uživo ispunjavaju najveći deo njegovog vremena. Budući da je aktivan i kao autor pesama, sedamdesetih godina komponuje zajedno sa Fabricijom De Andreom Non al denaro, non all’amore né al cielo i Storia di un impiegato.\nMuzika za film Život je lep Roberta Beninjija donela mu je Oskara 1999. godine.\nMuzika je opasna je muzička priča koju pripovedaju instrumenti na sceni – klavir, kontrabas, perkusije, saksofon, klarinet, gitara, violončelo i harmonika. Kako bi istakao stanice ovog slobodnog muzičkog putovanja, Nikola Pjovani dočarava publici smisao razgranatih puteva koji su ga doveli do saradnje sa De Andreom, Felinijem, Manjijem, pozorišnim, filmskim, televizijskim rediteljima iz Španije, Francuske, Holandije, pevačima instrumentalistima, dok naizmenično interpretira komade koji do sada nisu izvođeni u pozorištu i nove verzije aranžmana poznatijih kompozicija, napisanih za ovu priliku.\nCena 1000 i 1200 RSD\n#dirigent #kolarac #koncert #oskar #pijanista #spektakl


Nove osnovice za lica uključena u obavezno penzijsko i invalidsko osiguranje – od 1. maja 2016. godne | PROPISI.NET | Svi propisi Republike Srbije online\nNove osnovice za lica uključena u obavezno penzijsko i invalidsko osiguranje – od 1. maja 2016. godne\n2) Rešenje o određivanju osnovice osiguranja na koju se obračunava i plaća doprinos za penzijsko i invalidsko osiguranje za lica uključena u obavezno osiguranje („Sl. glasnik RS“, br. 44/16 – u daljem tekstu: Rešenje).\nProsečna zarada u Republici za period januar-mart 2016.\nNavedene osnovice se primenjuju od 1. maja 2016. godine, a lice, odnosno osiguranik se podnošenjem zahteva za uključivanje u obavezno osiguranje, opredeljuje za jednu od iznetih 13 osnovica doprinosa, bez obzira na stručnu spremu koju je stekao. Lice koje već plaća ovo osiguranje, od 1. maja treba da ima u vidu novu, višu osnovicu na koju će plaćati doprinos za PIO.


Enrike Iglesias podržao Slavka Kalezića, ovaj mu odgovorio "Te kjero mi amigo"\nU Kijevu, glavnom gradu Ukrajine, sutra počinje 62. "Evrosong", Srbija nastupa prva u četvrtak. Ekscentričnost crnogorskog predstavnika dopala se svetskoj zvezdi Enrikeu Iglesijasu.\n08.05.2017. - 10:33h\nMorning Amsterdam! #amsterdam #promo #tour #preparty #montenegro #space #wecanbeasone #eurovisioninconcert #show #spectacle Love, S xx\nОбјава коју дели Slavko Kalezić (@slavkokalezic) дана 7. Апр 2017. у 11:51 PDT\nU Kijevu sutra počinje 62. "Evrosong", a prve polufinalne večeri, pod rednim brojem šest, nastupiće predstavnik Crne Gore Slavko Kalezić, koji će pevati pesmu "Space".\nOd predstavnika bivših jugoslovenskih republika sutra će ulaz u subotnje finale pokušati da obezbedi i Slovenija, koju predstavlja Omar Naber sa pesmom "On my way". Srpska predstavnica Tijana Bogićević otvoriće u četvrtak drugo polufinale sa numerom "In too deep", a posle nje nastupaju i predstavnici Makedonije i Hrvatske - Jana Burčeska ("Dance alone") i Žak Hudek ("My friend").\nNa društvenim mrežama brojni su komentari da Podgoričaninu Slavku Kaleziću (31) ne priliči da se na nastupima na kojima predstavlja Crnu Goru pojavljuje golog torzoa, sa velikom pletenicom na glavi i odeven u uske helanke ili suknje.\nMeđutim, njegova ekscentričnost dopala se svetskoj zvezdi Enrikeu Iglesijasu (41) koji mu je uputio podršku na engleskom i španskom jeziku u video-poruci:\n- Zdravo Slavko, ja sam Enrike. Znam da se takmičiš na "Evrosongu" i želim ti mnogo sreće u predstavljanju Crne Gore. Mnogo zagrljaja, mnogo sreće i drži se!\nOMG! I am speechlees! @enriqueiglesias supports me at my Eurovision journey! I love you so much! Te quiero, mi amigo! Gracias! Special thanks to my amazing friend, mentor and menager @mrbalkan I can't describe how much your existance and support means to me! #enriqueiglesias #video #message #support #artists #kyiv #ukraine #eurovision #song #contest #adventure #montenegro #representative #artist #space #wecanbeasone Love, S xx\nОбјава коју дели Slavko Kalezić (@slavkokalezic) дана 7. Мај 2017. у 1:38 PDT\nKalezić je video u kome ga Iglesijas pozdravlja okačio na "Instagram" uz komentar: "O moj Bože! Ostao sam bez teksta! Enrike Iglesijas me podržava na evrovizijskom putovanju. Volim te mnogo! Te kjero mi amigo! Grasijas!"\nevrovizijaeurosong 2017slavko kalezićenrike iglesijas


Zlatibor poražen u gostima – Vila As\nMETALAC ZLATIBOR 80:72 (19:16, 18:21, 24:15, 05:14, 14:06)\nSudije: Saša Maričić, Branislav Mrdak i Strahinja Dašić\nDelegat: Zoran Vlahović\nKK Metalac: Adis Turbić, Đukan Đukanović, Uroš Matić, Aleksandar Vasić 7, Nikola Stefanović, Igor Đuković 13, Filip Nikčević 2, Krsman Pavlović, Đorđe Kaplanović 18, Nenad Nerandžić 24, Luka Anđušić 13, Filip Pejović 3\nKK Zlatibor: Petar Vorkapić 5, Krsto Bjelica 7, Bogdan Vesović, Pavel Lobarev, Radenko Smolović, Stefan Krstajić 4, Boško Čorbić, Bogdan Riznić 15, Radomir Marojević 17, Nikola Rondović 11, Božidar Babović 3, Nikola Pavlović 10\nU 16.kolu KLS snage su odmerile ekipe Metalca iz Valjeva i Zlatibora. Domaći su krenuli ofanzivno i za četiri minuta su zabeležili 11 poena čime su stekli prednost od 7 poena. Zlatibor je na dva minuta pre kraja prve četvrtine došao na bod zaostatka poenima Bjelice, Vorkapića, Riznića i Rondovića. Domaći su pojačali tempo u poslednjim minutima četvrtine i na odmor su otišli sa tri poena prednosti.\nDruga četvrtina je pripala ekipi Zlatibora. U napetoj igri trojke Pavlovića i Babovića su Zlatiboru na samom kraju prvog poluvremena doneli izjednačenje.\nIgrači Metalca su odigrali odlično u trećoj četvrtini, koju su dobili rezultatom 24:15. Ekipa iz Valjeva je u ovom delu igre bila dominantna i na kraju je stigala do 12 poena prednosti.\nU poslednjoj četvrtini Zlatiborci su dali sve od sebe i uspeli su da se vrate u igru. Igrala je ekipa Zlatibora zonsku odbranu što je zaustavilo šut za tri poena, što se na kraju videlo i po rezultatu, 5:14. Produžetak je izborio Marojević pogotkom za dva poena, a domaći su čak promašili tri šuta za pobedu.\nProdužetak je doneo novo uzbuđenje. Anđušić na samom početku produžetka pogađa za tri poena a zatim se u strelce upisao. U prva dva minuta domaći su postigli sedam poena a Zlatibor samo dva. Anđušićeva druga trojka u produžetku je osokolila igrače Metalca koji su na kraju i slavili rezultatom 80:72,\nNajbolji šuter domaćih je ovom prilikom bio Nerandžić, koji je postigao 24 poena, a Kaplanović 18, dok je u redovima Zlatibora najviše poena imao Marojević, koji je postigao 17 poena uz 12 skokova.\nZlatibor sada ima 24 poena i nalazi se na petom mestu, dok je Metalac na jedanaestom sa 21 poenom. Zlatibor 19.januara na domaćem terenu očekuje ekipu Beograda koja je na četvrtom mestu na tabeli.


MONSTAT: Prosječna zarada u decembru 2017. godine 512 eura\nProsječna zarada bez poreza i doprinosa u decembru je, prema podacima Monstata, ostala na novembarskom nivou od 512 eura.\nProsječna zarada bez poreza i doprinosa u decembru je u poređenju sa istim mjesecom 2016. godine porasla 0,6 odsto, a u odnosu na prosječnu neto zaradu u 2016. godini 2,6 odsto.\nProsječna bruto zarada u decembru iznosila je 768 eura.\nStatističari su ukazali da, ako se ima u vidu da su potrošačke cijene u prošloj godini u odnosu na 2016. zabilježile rast od 2,4 odsto, proizilazi da su realne neto zarade u istom periodu pale 0,2 odsto.\nProsječne neto zarade u decembru su porasle u sektorima poslovanje sa nekretninama 9,3 odsto, vađenje ruda i kamena 3,4 odsto, snabdijevanje vodom, upravljanje otpadnim vodama 1,9 odsto, finansijske i djelatnosti osiguranja 1,3 odsto, administrativne i pomoćne uslužne djelatnosti 0,9 odsto, obrazovanje 0,8 odsto, snabdijevanje električnom energijom 0,7 odsto, državna uprava i odbrana 0,5 odsto, umjetnost zabava i rekreacija 0,4 odsto, trgovina na veliko i malo 0,3 odsto i poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo 0,2 odsto.\nPad je zabilježen u sektorima usluge smjestaja i ishrane 6,8 odsto, saobraćaj i skladištenje 2,9 odsto, stručne, naučne i tehničke djelatnosti 2,6 odsto, zdravstena i socijalna zaštita 1,4 odsto, ostale uslužne djelatnosti 0,6 odsto, građevinarstvo 0,5 odsto, informisanje i komunikacije 0,3 odsto i prerađivačka industrija 0,2 odsto.\nIZVOR: Vebsajt RTCG, 28.01.2018.


24-og decembra 2009.godine, to jest u četvrtak, je tačno 100(stotinu) godina postojanja sporta u Visokom. Jubilej je to koji bi svakako trebalo obilježiti nizom prigodnih događaja, ali to se kako sada stvari stoje, a teško će se nešto promjeniti za nekoliko sati, neće dogoditi. Ko je odgovoran i koji su razlozi za takvo nešto u ovom trenutku ne treba ni spominjati, ali treba reći da je to još jedna u nizu sramota ovog grada. Gospodin Zdenko Antović, veliki zaljubljenik sporta, naravno, nije zaboravio ovaj veliki jubilej, pa nam je poslao jedan prigodan tekst koji ćemo u potpunosti objaviti. Oni koji se osjete odgovornim ili prozvanim u ovom tekstu, ne trebaju za to kriviti gospodina Antovića jer on ima apsolutno pravo, a mi smo mu samo dali prostor da kaže ono što je ustvari istina:\n100 GODINA ORGANIZOVANE FIZIČKE KULTURE U VISOKOM\nPreuzeto (i prilagođeno) iz knjige „80 godina fizičke kulture u Visokom 1909-1989.“\nNajveći doprinos razvoju organizovane fizičke kulture u Evropi dao je češki filozoš i naučnik Miroslav Tirš, stvorivši vlastiti sistem vježbanja.1862. godine stvorio je društvo „Soko“, društvo primjereno svim slavenskim narodima. Organizovana fizička kultura na području današnje BiH počela je otvaranjem konfesionalnih i državnih škola u kojima se u nastavni plan uvodi i fizičko vaspitanje.Ovaj školski predmet je kroz historiju mijenjao nazive: gombanje, gimnastika, tjelovježba, fiskultura, fizičko vaspitanje, tjelesni i zdravstveni odgoj.U Razrednici Narodne osnovne škole u Visokom za 1886/87. školsku godinu pominje se predmet gombanje i opisuje njegovi zadaci… 24. decembra 1909. godine u Visokom je formirano Srpsko sokolsko društvo„ Srpski soko“. Osnivači su bili napredni mladići koji su kroz „Soko“ očekivali veću socijalnu pravdu i veće ekonomsko blagostanje.Do novembra 1910. na teritoriji današnje Bosne i Hercegovine bilo je registrirano ukupno (samo) šesnaest ovakvih društava.Godine 1912. u Visokom osnovat će se i „Muslimanski soko“.Oba sokolska društva vodio je Mirko Vukojević.\nOn je to radio vrlo stručno i sa velikim entuzijazmom. Pored praktičnih pokazivanja sokolskih vježbi držao je predavanja iz sokolske literature: o sportu i zdravlju,o sportu i psihologiji, o trezvenosti ljudi, a posebno o sportu i međuljudskim druženjima naroda u Visokom. Sve potrebne prostorije za tjelovježbu i priredbe „Srpskom sokolu“ pružala je Srpska osnovna škola, a kasnije novoizgrađeni Srpski dom.Visočki „Muslimanski soko“ djelovao je u Muslimanskoj čitaonici (kiraethani).Godine 1924. „Srpski soko“ i „Muslimanski soko“ su se ujedinili u jedinstveno „Sokolsko društvo“.Završetkom izgradnje Sokolskog doma, 1934. godine (današnji „Partizan“ u glavnoj ulici), „Soko“ prelazi sa svim aktivnostima u ovu novu zgradu. Praktično, iz „Sokola“ potiču svi visočki sportovi, a ponajviše visočka gimnastika i Drušvo za tjelesno vaspitanje „Partizan“ Visoko, organizovano na novim principima od 1951. godine.\nOvo Društvo, ponos grada, iznjedrilo je i usmjerilo hiljade Visočana u razne sportove.Na ogromnu žalost, „Partizana“ danas nema, nema ni gimnastike, a zgrada „Sokolskog doma“ je samo djelimično u funkciji sporta i sa neregulisanim pravilima prava pristupa tom sportskom objektu.Još je veći žal činjenica da je jedna njegova trećina u funkciji jedne političke stranke što je u suprotnosti sa Zakonom o sportu u našoj državi.\nDa su naši prethodnici znali sudbinu „Sokola“ i njegovog doma, izgrađenog dobrovoljnim prilozima sportaša i građana Visokog, vjerovatno to ne bi činili. STOGODIŠNJICA ORGANIZOVANE FIZIČKE KULTURE (SPORTA) – 24. decembar 2009. g. je do sada najvažniji jubilej fizičke kulture Visokog.\nNeobilježavanje ovog jubileja je sramota cijelog grada.


Javni poziv za participaciju troškova organizovanja manifestacija – TuzlaInfo.ba\nJavni poziv za participaciju troškova organizovanja manifestacija\nby admin 09/03/2012\n09/03/2012 | 8:56\nMinistarstvo za boračka pitanja Tuzlanskog kantona 9.3. 2012. godine je objavilo\nu cilju prikupljanja prijava za participaciju u troškovima organizovanja sportskih takmičenja i manifestacija u povodu obilježavanje značajnih datuma, događaja i ličnosti\nza Tuzlanski kanton za 2012. godinu\n(1) Predmet Javnog poziva je prikupljanje prijava za participaciju u troškovima organizovanja sportskih takmičenja i manifestacija u povodu obilježavanje značajnih datuma, događaja i ličnosti za Tuzlanski kanton za 2012. godinu.\n(2) Značajni događaji, datumi i ličnosti za Tuzlanski kanton, su:\na) Dan formiranja Prve muslimanske podrinjske brdske brigade 02. februar\nb) Dan nezavisnosti Bosne i Hercegovine 01. mart\nc) Dan Oružanih snaga Armije Bosne i Hercegovine 15. april\nd) Dan pobjede nad fašizmom 09. maj\ne) Dan pogibije heroja odbrambeno – oslobodilačkog rata Mehdina Hodžića 10. maj\nf) 15. maj 15. maj\ng) Dani policije Tuzlanskog kantona 22. maj\nh) Tradicionalni susreti dobitnika ratnih priznanja i odlikovanja 12. juni\ni) Dani Srebrenice 11. juli\nj) Dan ustanak naroda Bosne i Hercegovine 27. juli\nk) Dan formiranja 2. korpusa Armije Bosne i Hercegovine\n/ Vojske Federacije Bosne i Hercegovine 29. septembar\nl) Dan pogibije heroja odbrambeno – oslobodilačkog rata Nesiba Malkića 25. oktobar\nm) Dan pogibije heroja odbrambeno – oslobodilačkog rata Hajrudina Mešića 30. oktobar\nn) Dan mrtvih – poginulih u domovinskom ratu 01. novembar\no) Dan državnosti Bosne i Hercegovine 25. novembar\np) Dan šehida drugi dan ramazanskog Bajrama.\n(3) Finansijska sredstva za obilježavanje značajnih događaja, datuma i ličnosti, obezbjeđuju se u Budžetu Tuzlanskog kantona, a raspoređuju se u skladu sa Programom obilježavanja značajnih datuma, događaja i ličnosti koji će donijeti Vlada Tuzlanskog kantona za budžetsku 2012. godinu.\n(1) Pravo učešća po ovom Javnom pozivu imaju kantonalne boračke organizacije koje su, shodno odredbama člana 54. Zakona o dopunskim pravima branitelja i članova njihovih obitelji, odlukom Vlade Tuzlanskog kantona utvrđene kao organizacije od posebnog interesa za Tuzlanski kanton.\n(2) Pored kantonalnih boračkih organizacija, pravo na participaciju ima i drugo pravno lica registrovano na području Tuzlanskog kantona, koje se pojavljuje kao nosilac aktivnosti za obilježavanje značajnih događaja, datuma i ličnosti, isključivo pod uslovom da niti jedna kantonalna boračka organizacija iz stava (1) ove tačke, nije podnijela valjan zahtjev, odnosno da ne ispunjava uslove i kriterije iz ovog Javnog poziva i Odluke o utvrđivanju značajnih događaja, datuma i ličnosti za Tuzlanski kanton.\nIII OGRANIČENJE PRAVA UČEŠĆA\nPravo učešća po ovom Javnom pozivu nemaju podnosioci zahtjeva iz tačke II ovog Javnog poziva kojima su u prethodnoj budžetskoj godini odobrena sredstva za iste namjene, a nisu dostavili izvještaj o utrošku sredstava, odnosno, koji su ranije doznačena sredstva utrošili suprotno odluci o odobravanju sredstava.\nZa učešće po ovom Javnom pozivu potrebno je dostaviti:\n1. popunjen prijavni obrazac koji se može preuzeti na web stranici Vlade Kantona\n(www.vladatk.kim.ba) ili neposredno u Ministarstvu za boračka pitanja Tuzlanskog kantona\n2. rješenje o upisu u registar kod nadležnog organa Tuzlanskog kantona,\n3. dokument na osnovu kojeg je pokrenuta aktivnost za organizaciju obilježavanja značajnih datuma,\ndogađaja i ličnosti (odluka),\n4. program i plan za organizaciju obilježavanja značajnih datuma, događaja i ličnosti i\n5. finansijski plan projekata sa konstrukcijom finansiranja\nZahtjevi, uz koje ne budu priloženi svi traženi dokumenti od 1. do 5. smatrat će se nepotpunim i neće se uzimati razmatranje.\nDokumenti od 1. do 5. moraju biti dostavljeni u originalu ili ovjerenoj fotokopiji.\nV KRITERIJI ZA DODJELU SREDSTAVA I NAMJENA SREDSTAVA\n(1) Kriteriji za participaciju u troškovima organizovanja sportskih takmičenja i manifestacija u povodu\nobilježavanje značajnih datuma, događaja i ličnosti su:\na) istorijski značaj za širu društvenu zajednicu državnog, federalnog, kantonalnog ili općinskog nivoa,\nb) vrijednost projekta i\nc) veće vlastito učešće.\n(2) Ministarstvo za boračka pitanja će posebnim aktom utvrditi mjerljive kriterije iz stava (1) ovoga člana.\n(3) Sredstva od participacije mogu se koristiti za:\na) troškove prevoza na manifestaciju;\nb) zakup sale ili objekata za održavanje manifestacije prema ugovoru o zakupu;\nc) novčane nagrade za učesnike i\nd) troškove plaćanja kulturno umjetničkog programa.\n(4) U realizaciji odobrenih sredstava 20% sredstava, od ukupnog odobrenog iznosa, mogu se koristiti za\nostale troškove koji nisu navedeni u stavu (3) ove tačke.\nVI NAČIN ISPLATE SREDSTAVA – DOZNAKA SREDSTAVA\n(1) Podnosiocima prijave iz tačke II ovog Javnog poziva, sredstva za obilježavanje značajnih događaja, datuma i ličnosti, doznačit će se nakon usvajanja Programa obilježavanja značajnih datuma, događaja i ličnosti, koji donosi Vlada Tuzlanskog kantona,\n(2) Podnosioci prijave iz tačke II ovog Javnog poziva, obavezni su potpisati ugovor kojim se regulišu međusobna prava, obaveze i odgovornoti, a nakon potpisivanja ugovora, prema rokovima iz prijave vršiti će se jednokratna doznaka odobrenih sredstava.\n(3) Podnosioci prijave iz tačke II ovog Javnog poziva, obavezni su dostaviti finansijski izvještaj o utrošku sredstava sa kompletnom dokumentacijom, u roku 60 dana od dana prenosa odobrenih sredstava na račun korisnika.\n(4) Podnosioci prijave iz tačke II ovog Javnog poziva, koji ne dostave finansijski izvještaj o pravdanju prethodno doznačenih sredstava, iz stava (3) ove tačke sredstava za obilježavanje naredne manifestacije neće biti doznačena.\nVII PODNOŠENJE PRIJAVA\nZapečaćene koverte sa potrebnom dokumentacijom uz naznaku:\n“NE OTVARAJ – ZAHTJEV ZA UČEŠĆE PO JAVNOM POZIVU”\ndostaviti na adresu: MINISTARSTVO ZA BORAČKA PITANJA ulica Slatina 2, Tuzla, neposredno ili poštom, najkasnije u roku od 15 dana, od dana objavljivanja Javnog poziva.\nVIII TROŠKOVI JAVNOG POZIVA\nMinistarstvo za boračka pitanja ne snosi nikakve troškove u postupku Javnog poziva, a zadržava pravo da prihvati u cjelini i /ili djelimično i /ili odbije zahtjev.\nPodnosioci prijave iz tačke II ovog Javnog poziva, koji su do momenta objave ovog Javnog poziva izvršili obilježavanje nekog od značajnih događaja, datuma i ličnosti za Tuzlanski kanton iz tačke I stav (2) ovog Javnog poziva, imat će pravo na refundaciju sredstava, pod uslovom da ispunjavaju kriterije i dostave dokumenataciju traženu ovim Javnim pozivom.\nSve potrebne informacije se mogu dobiti u Ministarstvu za boračka pitanja, svakim radnim danom od 10.00 do 14.00 sati, neposredno ili na telefon 035/282-079,035/282-639.\nNapomena: Tekst objavljen u skladu sa ugovorom o međusobnim pravima i obevezama Vlade Tuzlanskog kantona i Promus media d.o.o.


Oskar Luis - Kultura siromaštva Istaknut\nOskar Luis smatra da je veoma bitno razlikovati siromaštvo kao takvo ili siromaštvo po sebi od kulture siromaštva. On piše: "Kao antropolog pokušao sam da razumem siromaštvo i njegove zajedničke crte kao kulturu ili još tačnije kao podkulturu sa svojom vlastitom strukturom i racionalitetom, kao način života koji se prenosi s generaciju na generaciju zajedno sa porodičnom lozom." Zato kulturu siromaštva treba posmatrati kao svojevrsnu "adaptaciju i reakciju siromašnih na sopstveni marginalizovan položaj u klasno stratifikovanom, visoko individualističkom kapitalističkom društvu". Ova kultura ima svoje modalitete i karakteristične društvene i psihološke posledice po svoje pripadnike i utiče na učešće u velikoj nacionalnoj kulturi. Po uzoru na tradicionalno antropološko, kulturološko tumačenje, Oskar Luis ističe kako je "srž kulture njena pozitivna adaptivna funkcija". Međutim, u celini posmatrano, on zaključuje da se tu radi o "tankoj i relativno površnoj kulturi".\nKultura siromaštva po Oskaru Luisu se može pojaviti u različitim istorijskim kontekstima i nadilazi regionalne, seosko-gradske i nacionalne granice i različitosti. Ona ima značajne međunarodne sličnosti u strukturi porodice, međuljudskim odnosima, orijentaciji u vremenu, sistemu vrednosti, obrascima potrošnje.\nZa pojavu kulture siromaštva Oskar Luis kao značajne ističe sledeće društvene uslove: 1. ekonomija zasnovana na novčanom plaćanju, radu za najamninu i proizvodnji radi profita; 2. stalna visoka stopa nezaposlenosti i nedovoljne zaposlenosti nekvalifikovanih radnika; 3. nizak nivo najamnina; 4. neuspeh da se obezbedi društvena politika i ekonomska organizacija bilo na dobrovoljnoj osnovi ili pomoću državne prinude za stanovništvo sa niskim prihodom; 5. postojanje u vladajućoj klasi mreže vrednosti sa naglaskom na akumulaciju bogatstva i svojine, mogućnosti vertikalne pokretljivosti i štednje, i shvatanje da je bedan ekonomski položaj rezultat lične nesposobnosti ili inferiornosti čoveka.\nPet porodica: Meksička studija slučajeva kulture siromaštva\nViše iz ove kategorije « Vuk Stefanović Karadžić - Bogojavljenje\tOskar Vajld - Zašto bi oni trebali biti zahvalni za mrvice, koje padaju sa stolova bogataša? »\nVi ste ovde: Home Društvo Oskar Luis - Kultura siromaštva


SK ASI-MUR / СК АСИ-МУР / CS IAS-AIT / UC ASI-IWA : Radnici štamparije "Slovo" više od godinu dana bez plate\nOvo je TikiWiki CMS/Groupware v1.9.11 -Sirius- © 2002–2008 od Tiki društvo Pon 18 of Jan, 2021 [03:16 UTC]\nRadnici štamparije "Slovo" više od godinu dana bez plate\nPonedeljak 21. May 2007. [09:15:00 UTC] (2988 čitanja)\nU magacinima je uskladišteno više od milion neprodatih knjiga, a dugovi prema zaposlenima narasli su na 22 miliona dinara. Rukovodstvo "objašnjava" da je "Slovo" zapalo u ozbiljnu krizu zbog "raskoraka između proizvođača i kupaca"\nKraljevo - Kraljevačko "Slovo", nekada najuspešnije štamparsko i izdavačko preduzeće u zapadnoj Srbiji, nalazi se u gotovo bezizlaznoj situaciji. Od kada je privatizovano, pre četiri godine, ovo preduzeće tone sve dublje, dugovi rastu, a više desetina radnika već je "zaboravilo" kako izgledaju koverti sa zaradama. U magacinima štamparije uskladišteno je više od milion knjiga koje nema ko da kupi, pa nije teško odgonetnuti zbog čega je "spala knjiga na dva slova".\nRadnici su kivni na beogradsku "Narodnu knjigu", koja je, pre četiri leta, kupila poznato kraljevačko preduzeće. Godinu dana njima nisu isplaćivane zarade, a poslednji put su pred blagajnom bili početkom juna 2006. godine. Iako su uredno dolazili na posao i radili u sve tri smene, vajdu od rada nisu imali.\nPočetkom aprila štamparima je obećano da će rešenje biti pronađeno, ali od toga nije bilo ništa. Dug prema njima popeo se na 22 miliona dinara. Odlučili su da štrajkom skrenu pažnju javnosti na svoj težak položaj.\n- Ne znamo više šta da radimo. Molili smo, upozoravali, ali ništa nije pomoglo. Na ovaj način vlasnik kupuje vreme do prodaje štamparije. Načuli smo, naime, da "Narodna knjiga" traži kupca i da želi da se otarasi "Slova". Ko zna koliko sve ovo može trajati. Kažu godinu-dve. Nikome više ne možemo i ne smemo verovati - ogorčena je Svetlana Barać iz Štrajkačkog odbora "Slova".\nUtučeni radnici prstom upiru na vlasnika i rukovodstvo, a mnogi od njih potresno svedoče da nemaju novca za odlazak kod lekara, niti za osnovne životne namirnice.\n- Najčešće u džepu nemam ni prebijene pare. Čak ni za kupovinu vekne hleba. Ovo, zaista, više nikuda ne vodi. Radili smo u tri smene. Posla je bilo na pretek, samo para niotkuda - ispričao nam je radnik Radojica Zdravković.\nRukovodstvo "objašnjava" da je "Slovo" zapalo u ozbiljnu finansijsku krizu zbog "raskoraka između proizvođača i kupaca". Preko milion neprodatih knjiga uskladišteno je u magacinama, a obaveze prema dobavljačima su toliko narasle, da je račun štamparije blokiran.\n- Ništa ne mogu da obećam. Očekujem da ćemo ovu tešku situaciju razrešiti, ali potrebno nam je vreme, najmanje dva-tri meseca. Pokušavamo da preko naših poslovnih banaka obezbedimo povoljne kredite da nekako saniramo postojeće stanje i stvorimo uslove za normalnu proizvodnju - kaže LJubomir Vujović, direktor "Slova".\n[ Vreme izvršavanja: 0.12 sekundi ] [ Korišćena memorija: 3.85MB ] [ 145 upita baze podataka ] [ GZIP Disabled ] [ Opterećenje servera: 0.52 ]


DNEVNI HOROSKOP ZA 15. OKTOBAR: Ovnovima se smeši nova ljubav, a Ribe osećaju da ih voljeno biće zapostavlja! : Nadlanu.com\nDNEVNI HOROSKOP ZA 15. OKTOBAR: Ovnovima se smeši nova ljubav, a Ribe osećaju da ih voljeno biće zapostavlja!\nObjavljeno 15. okt 2016. / 08:30:20\nStalo Vam je da ostavite scenski utisak na okolinu i zato preuveličavate svoje sposobnosti u određenim situacijama. Ipak, neko sa simpatijama ocenjuje Vaš stil izražavanja ili poslovni nastup. Oslonite se na svoju praktičnu pamet. Bez obzira na svoj emotivni status i godine, prihvatite igru zavođenja ili nečiju poruku. Prijaće Vam novi emotivni kontakti.\nSugestija: Nalazite se u fazi kreativnog uzleta i u dobroj formi.\nDelujete šarmantno i duhovito pred svojom okolinom, smišljenom taktikom umete da privučete nečije interesovanje. Stalo Vam je da se ponašate kao perfekcionista, koji sve stvari drži pod strogom kontrolom ili pod budnim okom. Potreban Vam je trenutak inspiracije, da pokrenete lavinu nečijih osećanja i da osetite intimnu sreću.\nBez obzira na nečiju velikodušnu ulogu ili obećanja, primećujete da stvari idu u pogrešnom pravcu. Ne možete da utičete na niz različitih okolnosti na poslovnoj sceni i zato delujete napeto u susretu sa saradnicima. Na žalost, ni ljubavna dešavanja nisu po Vašem ukusu ili meri. Partner Vam jasno daje do znanja, da ima svoje planove i odbija da sasluša Vaše ideje.\nSugestija: Izbegavajte konfliktne situacije i velika opterećenja.\nUkoliko se nalazite u neprijatnoj situaciji, nema potrebe da ponavljate poznatu priču ili da dajete ishitrena obećanja. Teško Vam je da priznate svoj poraz ili nemoć, naročito pred osobom koja ima prikrivene namere. Izbegavajte situacije u kojima se osećate loše ili neka nepotrebna uzbudjenja. Nema razloga da se povlačite u svoj "svet tišine" ili da se odričete ličnog užitka.\nZabrinuti ste zbog nečijih reči i to sa dobrim povodom. Da biste sačuvali svoje poslovno-finansijske interese, neophodno je da se poslužite malim lukavstvom. Budite promišljeni, pre nego što zvanično otkrijete svoje namere. U ljubavnom odnosu više Vam smeta partnerova euforija koju prepoznajete u ponašanju, nego osećaj emotivne rezignacije i nesigurnost koji Vas prati.\nNemojte dozvoliti da neko u Vama raspiruje takmičarske strasti ili želju za nadmetanjem, dobro razmislite da li je prednost na Vašoj strani. Ponekad prvi utisak ume lako da zavara, nama razloga za paniku. Pred voljenom osobom pokušavate da delujete tajanstveno, ali ne uspevate da prikrijete svoje pravo raspoloženje ili emocije koje potiskujete u sebi. Potrebno Vam je nečije razumevanje.\nSugestija: Olakšajte svoju savest, prijaće Vam kreativan odmor.\nHOROSKOP ZA 5. JUL: Blizanci, zainteresovani ste za nečiju…\nProveravate da li se neko poigrava sa Vašim poverenjem ili je po sredi zajednički poslovni nesporazum. Nema potrebe da žalite za propuštenom prilikom, bliski saradnici neće dozvoliti da trpite zbog sitnih interesa. Stvari koje po Vama izgledaju interesantno i dopadljivo, partner posmatra sa određenom dozom nepoverenja i ima drugačije stavove.\nSugestija: Opustite se, nema razloga da se opterećujete novim sumnjama.\nIspunjeni ste optimističkim duhom i kreativnom energijom, stoga na različita pitanja odgovarate samouvereno u duhovitom stilu. Polaskani ste nečijim komplimentima i zadovoljni saznanjem, da se Vaše ime nalazi na "listi odabranih". Partner sa nestrpljenjem očekuje da mu posvetite svoju emotivnu pažnju, slobodno više uživajte u zajedničkim trenucima nežnosti i maštarenja.\nPreterujete sa različitim zahtevima koje postavljate pred svoje saradnike. Očekuju Vas negativni komentari ili nečije negodovanje. Nema potrebe da ulazite u konfiktne odnose sa jednom uticajnom osobom. Nesporazumi koji Vas prate u ljubavnom životu nisu beznačajni, ali ne predstavljaju ni temu koju treba uporno ponavljati. Nemojte dozvoliti da novi neporazumi kulminiraju.\nSugestija: Delujete napeto, prijaće Vam psihološko opuštanje.\nUkoliko Vam je lakše da privremeno zaboravite na lične probleme, prihvatite nečiju ideju o saradnji. Dodatno angažovanje može da Vas udalji od nekih "osetljivih tema". Ali, sve ima svoju zdravu granicu ili cenu, tako i radna terapija ima pozitivne efekte samo pod odredjenim uslovima. Nema potrebe da strahujete od istine ili da potiskujete svoje emotivne želje u društvu bliske osobe.\nSugestija: Olakšajte svoju savest, prijaće Vam relaksacija.\nDelujete netaktično pred okolinom i pričate više nego što je potrebno o svojim poslovnim ciljevima. Budite oprezniji u nepoznatom društvu. Nemojte dozvoliti da Vam neko okrene leđa ili da Vas optužuje za zajednički neuspeh. Donosite zaključak na osnovu subjektivnog utiska, uzalud razmišljate o susretu sa nekom osobom koja izgleda nije u Vašem emotivnom dometu.\nSugestija: Važno je da pravilno kontrolišete svoju impulsivnost.\nOsećate potrebu da zavedete red u svojoj okolini, ali to činite na pretenciozan način ili u pogrešnom trenutku. Promenite svoje ponašanje, pre nego što izgubite naklonost ili podršku kod bliskih saradnika. Smeta Vam osećaj monotonije koja se nazire u odnosu sa voljenom osobom i utisak, kao da ste iznenada "zapostavljeni" u nečijim planovima.\nSugestija: Prijaće Vam neki zabavni sadržaji, kao podsticaj za dobro rasploženje.


Novija satelitska mapa Srbije\nelitemadzone.org :: MadZone :: Novija satelitska mapa Srbije\n[ Pregleda: 45697 | Odgovora: 22 ] > FB > Twit\nNovija satelitska mapa Srbije 10.11.2009. u 17:48 - pre 102 meseci\nPotrebna mi je da pronadjem neko mesto u okolini grada ali posto je google map slikan po visokom vodostaju Dunava, nista mi ne koristi. Ima li jos neki servis slican njemu gde se moze naci satelitski snimak Srbije?\nRe: Novija satelitska mapa Srbije 10.11.2009. u 18:55 - pre 102 meseci\nJa mislim da sam ih sve pregledao, ali koliko god lose rezolucije slike srbije na google-u bile nema boljih.\nAko ti je bas neophodno postoji opcija da grad slikaju iz vazduha avionom. Slike iz aviona bi bile pod istim uglom kao i iz satelita samo neuporedivo bolje rezolucije. Cak sam hteo da finansiram tako nesto i da te slike dam da google stavi na njihove servere, ali kad sam video koliko naplacuju ovi nasi za takve slike odustao sam. Davno je bilo pa sam zaboravio ime firme kod nas koja se bavi tim slikama iz vazduha, ali znam da me je neki od korisnika sa ovog foruma uputio na njih. Mozda se opet javi.\nMada da se pokrije samo jedno manje mesto u srbiji secam se da je bilo preskupo za pojedinca da finansira. Mozda kad bi se drzava ukljucila malo u svetske trendove to bi moglo da izgleda veoma lepo, kao sto je vlada Ceske Republike saradjivala sa google-om i pogledaj sada rezoluciju u njihovoj zemlji u GoogleEarth, na bilo kom mestu. To bi moglo da ima mnoge pogodnosti za drzavu i za njene stanovnike, turizam i navigacija su samo jedan mali deo. Ali nebih se mnogo nadao od ovih nasih nesposobnih i polupismenih seratora.\nRe: Novija satelitska mapa Srbije 10.11.2009. u 19:24 - pre 102 meseci\nvojska to radi za debelu lovu\n[vojnogeografski institut cini mi se]\nsto se tice sat. slike vece rezolucije,jedino da kupis od amera/rusa\nRe: Novija satelitska mapa Srbije 10.11.2009. u 20:00 - pre 102 meseci\nMa kakva vojska. Treba mi da pronadjem neka mesta za pecanje koja ne mogu sada, posto je na google map slikano pod visokim vodostajem. Doduse, imam dobre veze u ministarstvu odbrane, ali sumnjam da ce neko to uraditi kao uslugu fizickom licu za svrhu koja meni treba...\nRe: Novija satelitska mapa Srbije 10.11.2009. u 20:03 - pre 102 meseci\npa i ja sumnjam da ce paliti avion i montirati opremu za snimanje i obraditi materijal samo da bi ti nasao mesto za pecanje :D\nnije jednostavnije da se provozas malo pokraj obale da licno vidis stanje?\nRe: Novija satelitska mapa Srbije 10.11.2009. u 20:42 - pre 102 meseci\nPokusaj sa Time Slider-om u GoogleEarth, mada je mala je sansa da u srbiji ima vise slika jednog mesta.\nNeznam koja ti lokacija treba pa nemogu da pogledam za tebe, ali evo ti demonstracija opcije Time Slider u GoogleEarth. Probaj, sta te kosta http://www.youtube.com/watch?v...yw&feature=player_embedded\n[Ovu poruku je menjao barakuda111 dana 11.11.2009. u 01:07 GMT+1]\nRe: Novija satelitska mapa Srbije 10.11.2009. u 22:11 - pre 102 meseci\nHorvat: pa i ja sumnjam da ce paliti avion i montirati opremu za snimanje i obraditi materijal samo da bi ti nasao mesto za pecanje :D\nNije. Problem je sto je to nepregledno prostranstvo sume sa gomilom bara i kanala. A izmedju benta(gde je put) i Dunava me deli 1-1.5 km sume. Da imam satelitsku sliku makar i sadasnje rezolucije na google map, ali pri niskom vodostaju, ustedeo bih silno vreme, jer nije bas prijatno kad ides u sumu i izgubis se po ovom vremenu, ali i uopste. A i propadne dan za pecanje.\nRe: Novija satelitska mapa Srbije 11.11.2009. u 00:26 - pre 102 meseci\nNjemu treba da vidi mesto za pecanje, meni treba recimo da vidim mesto za odmor, tebi treba da vidis buducu lokaciju gde hoces da sazidas kucu, neko cetvrti hoce da obidje srbiju kolima pa usput bi zeleo da gleda gde se nalazi i gde ide, neko treba iz Sombora da ide na studije u Novi Sad, pa bi zeleo da vidi fakultet, da vidi gde se iznajmljuju stanovi, kakav je komsiluk tu gde hoce da uzme stan, sto da ne i da vidi 3d prezentaciju stana , neki turista je cuo za neku planinu u srbiji koja ima prelepo mesto za skijanje ali nezna tacno gde je srbija, pa ode u GoogleEarth pa nadje srbiju, pa nadje, ne znam... zlatobor, pa pogleda kako izgleda sa satelita, pa pogleda panoramio slike...\nZnaci nije samo da bi fanfon nasao mesto za pecanje. Pogledaj kako izgleda recimo prezentacija Berlina ili Pariza u GE. Slika visoke rezolucije, 3D objekti(virtualni grad) savrseno uradjena mapa (imena ulica, uputstvo za kretanje), pa street view (kao da se setas ulicama Spanije, Italije), pa prezentacije zgrada od znacaja, parkova, hotela, restorana...\nI sve to nebi trebao da bude velik trosak. Samo kad bi stavile slike dobre rezolucije da vidis kako bi se ljudi zainteresovali za program i koliko bi ga samo korisnici uredjivali i stalno poboljsavali. Ahh... ponekad zaboravim gde zivim, pusto mastanje :(\nRe: Novija satelitska mapa Srbije 11.11.2009. u 00:45 - pre 102 meseci\npostoje gis-ovi raznih gradova [upravo sa tim snimcima iz aviona,neki u boji,neki crnobeli]\nuopste nisam u tom kontekstu napisao to fanfonu\nte visoke rezolucije berlina/pariza nisu aerosnimci,nego satelitski snimci [slobodno me ispravi]\nsav taj rad kosta,a nema zainteresovane mase da taj rad plati,odnosno ima drugih prioriteta zato je tako losa rezolucija [ne vidis ni coveka kako se seta :P]\na aerofoto kod nas radi kao sto sam vec to i rekao vojska i to veliku lovu zahteva [cini mi se da po satu naleta ide cena,davno sam gledao,imas na netu ako te zanima]\n@fanfon,to je vec druga stvar :S\nRe: Novija satelitska mapa Srbije 11.11.2009. u 08:37 - pre 102 meseci\nOvde imaš cenovnik usluga, i kako vidim piše "avio snimak", komad, 1550 din\nRe: Novija satelitska mapa Srbije 11.11.2009. u 10:04 - pre 102 meseci\nevo jedne fotke iz vazduha baš sam je danas dobio na mejl:)\ntito.JPG - 142.2k\nRe: Novija satelitska mapa Srbije 11.11.2009. u 13:14 - pre 102 meseci\nGeotopografski materijal u analognom i digitalnom obliku koji obuhvata teritorije država nastalih nakon raspada bivše\nSFRJ (Slovenija, Hrvatska, Bosna i Hercegovina, Crna Gora i Makedonija), a ne zahvata teritoriju R. Srbije prodaje se\nkao materijal otvorenog izdanja (slobodna prodaja):\na i ko zna koliko su matori ti snimci :)\nnije to skupo,nego je skupo da ti po zelji snimaju,koliko vidim to nema u ovom cenovniku\nRe: Novija satelitska mapa Srbije 11.11.2009. u 13:43 - pre 102 meseci\nSad sam skontao koja je fora na google map. Tamo gde snima postaje tamniji(bar kod mene u okolini grada), spojena su 2 satelitska snimka iz razlicitog perioda. Jedan kad je vodostaj bio nizak, drugi kad je bio visok.\nRe: Novija satelitska mapa Srbije 11.11.2009. u 14:02 - pre 102 meseci\njesi uspeo onda sa onim time shift?\nRe: Novija satelitska mapa Srbije 11.11.2009. u 14:25 - pre 102 meseci\nRe: Novija satelitska mapa Srbije 11.11.2009. u 14:28 - pre 102 meseci\nbarakuda111: Pokusaj sa Time Slider-om u GoogleEarth, mada je mala je sansa da u srbiji ima vise slika jednog mesta.\nRe: Novija satelitska mapa Srbije 11.11.2009. u 16:46 - pre 102 meseci\netjen: evo jedne fotke iz vazduha baš sam je danas dobio na mejl:)\nOvo nije avio snimak. I kako mislis tek si je danas dobio na mail? Ovo je slikano sa GeoEye satelita koji je u vlasnistvu google-a i dostupno je svima da gledaju besplatno preko Google Earth ili Google Maps kad god hoces.\nRe: Novija satelitska mapa Srbije 11.11.2009. u 16:50 - pre 102 meseci\nnisam ni rekao da nije dostupno. Jednostavno bila mi je zanimljiva a danas sam je dobio na mejl i video prvi put pa rekoh da podelim...\nRe: Novija satelitska mapa Srbije 11.11.2009. u 17:29 - pre 102 meseci\nPregledao sam opcije na googl eath i nista ne moze jasnije nego ovo sto ima. Imaju 2 spojena satelitska snimka koja su slikana u razlicito vreme, a ta oblast koja mi treba uslikana je pod visokim vodostajem...\nRe: Novija satelitska mapa Srbije 11.11.2009. u 17:47 - pre 102 meseci\naha... nisam ni primetio da pise tito. Da, da... ima dosta zanimljivih stvari na GE.\n10.05.2008. Za SonyEricsson W960i i HGE-100 potreban softver ..\nRegistrovani: 21 ( Nebojsa Milanovic, Bik Koji Sedi, Branimir Maksimovic, uart, bachi, Ultrena, Darko Nedeljković, ademare, bananaphone, Usernaame, Shon3i, X Files, gilopile, IUOP_1, Java Beograd, Cube25, dava, drragan66, mjanjic, HoT_Steppa, kale )


Predstavnici Srba sa severa Kosova i dalje zastupaju stav da je Briselski sporazum neprihvatljiv za Srbe i da ga ne treba primenjivati dok se o njemu ne izjasni Ustavni sud Srbije.\nTo je u izjavi za RSE ponovio lider Srba sa severa Kosova Marko Jakšić.\n„Srbi na severu Kosova se strogo drže Ustava Srbije. Za jednu normalnu državu u svetu osnovna činjenica jeste da se drži Ustava. Ovo što Beograd radi ruši ustavni poredak zemlje. Vlast u Srbiji treba prvo da promeni Ustav pa da onda sve ove radnje izvede na kraju, jer bi sve onda bilo legalno pravno. Ovako, na ovaj način Srbima je najveća šansa, nećemo biti sami uz nas je Ustav države Srbije. U Ustavu države Srbije ona je dužna da plaća sve te institucije. To znači da to ne radi beograd zato što voli Srbe sa Kosova, nego zato što je to dužan po Ustavu“.\nInače, sudovi na severu Kosova, koji rade u sistemu Srbije, više ne primaju krivične predmete, što je dogovoreno sporazumom Beograda i Prištine. Predsednik srpskog Višeg suda u Severnoj Mitrovici Nikola Kabašić, kaže da je odluka o tome usvojio Visoki savet sudstva na osnovu Briselskog sporazuma potpisanog 19. aprila. Prema tom sporazumu, Priština treba da uspostavi novu mrežu sudova u srpskim sredinama do 1. septembra. Međutim, Jakšić smatra da nijedan sudija u pravosudnom sistemu na severu Kosova neće prihvatiti kosovske institucije.\n„Ni jedan sudija u pravosudnom sistemu države Srbije neće da prihvati novu instituciju da pređe iz jedne u drugu državu. A sa druge strane, svim tim ljudima Beograd nema pravo da naredi. Svi ti ljudi dobijaju plate na osnovu Ustava i zakona države Srbije. Zato to hoću da vam kažem. Ustav je nešto najznačajnije i najvažnije u nekoj zemlji. I koliko god se neko trudio da zaobiđe to, mislim da to ne može da radi. Tim ljudima se daje plata ne zato što to neko voli, nego zato što mora.“\nIako pojedini Srbi na severu kažu da je poruka Beograda da izađu na kosovske izbore u novembru jasna, oni ponavljaju da su se Srbi sa severa u nekoliko navrata izjasnili da ne žele da se integrišu u kosovske institucije. Predsednik opštine Severna Kosovska Mitrovica Dragiša Vlašković kaže da misli da Srbi sa severa Kosova neće učestvovati na predstojećim lokalnim izborima na Kosovu.\n„Mi smo izneli naše mišljenje da Srbi sa severa Kosova neće da učestvuju na tim izborima. I ako bude neko učešće biće minimalno, tako da ljudi koji budu izabrani, neće da budu legitimni predstavnici Srba. U to čvrsto verujemo i ja lično neću da izađem na te izbore niti ću tim stvarima da se bavim.“\nMeđutim, Oliver Ivanović, političar sa severa Kosova i nekadašnji državni sekretar u srpskom Ministarstvu za Kosovo, kaže da, ukoliko Srbi na severu bojkotuju izbore, Priština i EU već imaju alternativna rešenja, a to je imenovanje Skupštine. On je naglasio da ta imenovanja neće obaviti Beograd, već Priština i da to već ovoga trenutka treba da bude jasno svima koji se protive eventualnoj odluci Vlade Srbije da se ovde organizuju izbori.\n„Ja nemam nikakvu dilemu, ako Vlada Srbije bude jasna u svom stavu, do sada nije bila jasna, ako bude pravovremena u svom stavu, tj. ako svoj stav donese sada, u toku ovih mesec, mesec i po dana, onda imamo vremena da se spremamo za izbore. Ukoliko izbora ne bude, opasnost postoji da budu imenovanja, pa će onda skupštine opština na severu biti sastavljene od imenovanih lica, ali imenovanja neće vršiti Beograd nego Priština i to već ovog trenutka treba da bude jasno svim onima koji s eprotive eventualnoj odluci Vlade da se ovde organizuju izbori.“\nPodsetimo, lokalni izbori na Kosovu zakazani su za 3. novembar, abiće održani i u opštinama na severu Kosova što je dogovoreno Briselskim sporazumom premijera Kosova i Srbije, Hašima Tačija i Ivice Dačića.


Proslava dečijih rođendana u muzejima širom prestonice postala je sve popularnija. Od kada su gradski muzeji otvorili vrata za proslavu rođendana mališani imaju prilike da svoj poseban dan proslave na drugačiji i originalan način uz pun tretman - od rođendanske pesmice uz tortu i svećice do animatora i interaktivnih radionica. S obzirom da se prostor muzeja razlikuje od klasične igraonice, ponašanje gostiju mora da bude adekvatno nameni institucije.\nProslava rođendana u Muzeju nauke i tehnike\nProslava dečijih rođendana u Muzeju nauke i tehnike osmišljena je sa ciljem da inicira najmlađe da razmišljaju na inovativan način, da razviju i razmenjuju svoje ideje kroz zabavu i igru. Stalne postavke Muzeja nauke i tehnike su poslužile kao polazna osnova za razvijanje edukativnih programa proslave rođendana u Muzeju, koji na inspirativan način treba da podstakne decu na kreativno razmišljanje, rešavanje problema i razvijanje ideja, a sve uz uživanje i zabavu. Kroz učesce u radionicama tokom proslave rođendana deca stiču osnovna tehničko-tehnološka znanja, umeca i veštine, osposobljavaju se za njihovu primenu u budućem učenju, svakodnevnom životu i radu i razvijanju sposobnosti praktične realizacije vlastitih ideja.\nProgram proslave rođendana u Muzeju obuhvata:\n- obilazak postavke Muzeja kroz istrašivačko-takmičarsku igru Pronađi zagonetni predmet;\n- igru Asocijacije i Sklopi recenicu koje se održavaju u prostoru Dečjega muzeja;\n- zabava kroz interaktivni deo postavke Dečjeg muzeja i Naučnog centra.\nUkupno trajanje muzejskog programa je 120 minuta.\nMaksimalni broj dece koji mogu da učestvuju u 20, a maksimalni broj gostiju 30.\nProslava rođendana u Muzeju Vuka i Dositeja\nProslave se organizuju u Muzeju Vuka i Dositeja (Gospodar Jevremova 21), shodno vremenskim uslovima ili u dvorištu Muzeja ili u unutrašnjim adekvatnim prostorijama. Program je namenjen deci od tri do 12 godina. U Muzeju Vuka i Dositeja moguća je proslava rođendana nedeljom od 12.00 do 14.00.\nProgram rođendana se sastoji od obilaska stalne postavke Muzeja Vuka i Dositeja, radionice za decu (bira se između ponuđenih, u dogovoru s kustosom) i vremena za tortu i posluženje.\nUkupno trajanje muzejskog programa je 120 minuta dok je maksimalan broj dece 20, a odraslih deset.\nCena proslave varira od 10.000 do 12.000 RSD u zavisnosti od tipa radionice koji se izabere.\nU cenu su uključene sledeće usluge:\n– obilazak stalne postavke Muzeja Vuka i Dositeja,\n– angažovanje tri stručna saradnika iz Muzeja,\n– potrošni materijal za radionice,\n– korišćenje zajedničkih muzejskih prostorija i\n– usluga sređivanja prostora nakon proslave.\nProslava rođendana u Muzeju iluzija\nMuzej iluzija je predvideo da je ovaj vid zabave idealan ako želite da vašoj deci priuštite rođendan za pamćenje.\nO svojoj ponudi kažu:\n„Muzej iluzija kroz atraktivne i zabavne eksponate nudi neponovljivo vizuelno, čulno i edukativno iskustvo za Vašeg slavljenika i sve goste. Kako bi rođendan bio potpuni hit u mogućnosti smo obezbediti mađioničara/iluzionistu ili animatora koji će zabavu upotpuniti setom trikova, ponuditi svoju pomoć u slaganju didaktičkih igara, mozgalica i slagalica ali i fotografisati goste u jednoj od naših neverovatnih soba. Muzej nudi didaktičke igračke i suvenire za sve uzraste, stoga nakon rođendana sa sobom ponesite iskustvo čuđenja koje ne prestaje ni izlaskom iz carstva iluzija!“\nključne reči: muzej beograd muzej za decu muzej iluzija muzej nauke i tehnike rodjendan kriva soba muzej vuka i dositeja


Najveće i najuticajnije bibliotekarsko društvo u Evropi za člana uprave IZABRALO SRPSKOG EKSPERTA (FOTO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n30.06.2020. • 11:50 Srbija Danas\nNajveće i najuticajnije bibliotekarsko društvo u Evropi za člana uprave IZABRALO SRPSKOG EKSPERTA (FOTO)\nOvo je i svojevrsno priznanje za dosadašnji rad Udruženja Adligat i biblioteke Lazić\nPredstavnik Srbije i član Udruženja Adligat doc. dr Adam Sofronijević izabran je prošle nedelje za člana Izvršnog odbora najvećeg evropskog udruženja bibliotekara LIBER koje okuplja više od 450 elitnih biblioteka iz svih zemalja Evrope, čije aktivnosti presudno utiču na razvoj bibliotekarstva u svetu. Sofronijević je pomoćnik predsednika udruženja Adligat i zamenik upravnika Univerzitetske biblioteke iz Beograda.\nLETO NA GARDOŠU 2020: Očekuju vas sjajne pozorišne predstave, pogledajte repertoar\nČELNICI BEOGRADA IZAŠLI U SUSRET GRAĐANIMA: Vraća se trolejbuska linija 28\nPRAVI LETNJI DAN JE PRED NAMA, ALI PONESITE KIŠOBRANE: Evo kakvo nas vreme očekuje do kraja nedelje\n- Članstvo u najvišem upravljačkom telu Libera - Izvršnom odboru, bilo je rezervisano skoro isključivo za predstavnike biblioteka iz zapadne i severne Evrope. Zamislite kada član Adligata dobije više glasova od delegata Biblioteke Univerziteta Oksford! Ponosni smo na Sofronijevićev uspeh, kao i na sve aktivnosti na kojima on radi u Adligatu. To je ujedno pokazatelj da se napori koji se ulažu na modernizaciji biblioteka u Srbiji i na srpskom kulturnom prostoru sve više priznaju u evropskim razmerama - kaže Viktor Lazić, predsednik Adligata.\nBiblioteke sa naših prostora, pre svih Udruženje Adligat(Biblioteka Lazić), Univerzitetska biblioteka iz Beograda i NUB Banja Luka ostvarile su u prethodnom periodu čitav niz značajnih aktivnosti, koje su prenete više puta na centralnom portalu evropskih kreativnih industrija Creatives Unite.\nAdligat Zbirka teolosko filozofske literature\n- Ovo je veliko priznanje, pre svega za srpsko bibliotekarstvo, naravno i za institucije u kojima sam angažovan, i za mene lično. Ovo je i važna prilika da se u narednim godinama biblioteke čitavog regiona još više integrišu u tokove evropskog i svetskog bibliotekarstva, u čemu ću sada lično moći da posredujem. Naša je obaveza da sve sfere društva, pa i bibliotekarstvo, uredimo najbolje što možemo i da ih dovedemo na najviši nivo, nevezano od tokova koje definiše politika. Profesionalna saradnja sa najvažnijim međunarodnim organizacijama i udruženjima je odličan način da se ovo postigne - izjavio je dr Adam Sofronijević.\nAdligat centrala na Banjici\n- Ovo je i svojevrsno priznanje za dosadašnji rad Udruženja Adligat i biblioteke Lazić, u kojima, posebno u domenu digitalizacije bibliotečkih materijala dr Sofronijević ima vodeću ulogu, kao i podsticaj da nastavimo sa aktivnostima, posebno na planu međunarodne saradnje. Nadamo se da će naši stručnjaci i u budućnosti biti u prilici da vode ne samo najvažnije međunarodne insititucije i udruženja, već da će imati još veći uticaj i na rad biblioteka na srpskom kulturnom prostoru - izjavio je predsednik Udruženja Adligat Viktor Lazić.\n- Od Džakarte do Čikaga, od Teherana do Londona, od Kartuma do Vladivostoka mi unapređujemo kulturu i promovišemo Srbiju - kaže Lazić.\nDANAS SLAVIMO SVETOG MANUILA, SAVELA I ISMAILA: Evo šta na današnji dan NIKAKO ne smete da krijete!\nOBEĆAO NEŠTO ŠTO ĆE ODUŠEVITI SRBIJU: Oglasio se otac devojčice iz Niša koja je pobegla od kuće zbog prijemnog\nSAHRANJEN DR RADAN DŽODIĆ: Poslednji ispraćaj jednom od najboljih hirurga na svetu, spasao više od 10.000 života\nDilema koja MUČI SRBIJU: Da li leto uopšte MOŽE DA ZAUSTAVI KORONU?\nAdam Sofronijević Biblioteka LIBER Adligat Viktor Lazić\n18.05.2021. • 13:43\nŠOK U PARIZU: Šampion Rolan Garosa ODUSTAO!\n(VIDEO) USRED AKCIJE IM SPAO PREKRIVAČ: Kristijan ZAKUCAVA Kristinu za krevet - produkcija mora da menja federe\nPOTRAŽNJA ZA SEZONCIMA U CRNOJ GORI: Oglašeno više od hiljadu radnih mesta u ugostiteljstvu\nSlavina je bila potpuno UNIŠTENA od KAMENCA, a nakon što su je PREMAZALI ovim voćnim sokom ZABLISTALA je\nSTIŽE I POMOĆ ZA NAJUGROŽENJE FIRME: Najavljeno 500 miliona evra do kraja maja


GRANIČNA POLICIJA BIH: NA PODRUČJU FOČE ZAPLIJENJENI CIGARETE, ORUŽJE I MUNICIJA | RTVUSK.ba\nGRANIČNA POLICIJA BIH: NA PODRUČJU FOČE ZAPLIJENJENI CIGARETE, ORUŽJE I MUNICIJA\n-\tPrilikom pretresa porodične kuće B.J. pronađena je i privremeno oduzeta određena količina cigareta bez akciznih markica, kao i telefoni i SIM kartice, Scout Gard kamera, noćni dvogled sa infracrvenim svjetlom, puška M48 A kalibra 7.9 mm, 124 komada municije kalibra 7.9 mm i 16 komada municije za pušku 7.62 mm...\nSARAJEVO, 30. marta - Pripadnici Centralnog istražnog ureda Granične policije Bosne i Hercegovine i jedinice granične policije Hum, u nastavku akcije u kojoj je 22. marta 2021. godine zaplijenjeno 15.000 kutija cigareta bez akciznih markica, prema naredbi Suda BiH 29. marta izvršili su pretres porodične kuće B.J. na području Foče, prenosi Anadolu Agency (AA).\nIz Granične policije BiH navode da je pretres obavljen u cilju pronalaska dokaza izvršenja krivičnog djela neovlašteno skladištenje roba, a u vezi sa krivičnim djelom neovlašten promet akciznih proizvoda. Tom prilikom je pronađena i privremeno oduzeta određena količina cigareta bez akciznih markica, kao i telefoni i SIM kartice, Scout Gard kamera, noćni dvogled sa infracrvenim svjetlom, puška M48 A kalibra 7.9 mm, 124 komada municije kalibra 7.9 mm i 16 komada municije za pušku 7.62 mm.\nZbog postojanja osnova sumnje da su počinjena krivična djela neovlašteno skladištenje roba, a u vezi sa krivičnim djelom neovlašten promet akciznih proizvoda i neovlašteno držanje naoružanja vojne opreme i municije, spomenuti bh. državljani B.J. te M.J. koji se dovodi u vezu sa ovim događajem ispitani su u svojstvu osumnjičenih i protiv njih će nadležnim tužilaštvima biti dostavljeni izvještaji o počinjenim krivičnim djelima, ističu iz Granične policije BiH.\nU AKCIJI FUP-A UHAPŠEN DILER IZ ZENICE - U STANU DRŽAO DROGU I ORUŽJE


OSTAVIO OPROŠTAJNO PISMO! Nestao Novica Ignjatović (24) - policija traga za Leskovčaninom | Novosti.RS\nNestanak mladića policiji je prijavila njegova porodica.\nNovica je otišao iz porodične kuće, svojim automobilom „Kia“, u nepoznatom pravcu, a roditeljima je ostavio oproštajno pismo. NJegov nestanak je odmah prijavljen Policijskoj upravi u Leskovcu i od tada traje intenzivna potraga za njim na celom području za koje je zadužena ova uprava.\nI roditelji i policija apeluju na sve koji su videli Novicu ili znaju bilo šta o njemu da to odmah prijave na 192 ili najbližoj policijskoj stanici.\nPRONAĐENE SKIJE, PA PROMRZLI MLADIĆ : Ovako je izgledala potraga za izgubljenim skijašem iz Knjaževca (FOTO)\n14. 01. 2021. u 15:32\nUROŠ (22) KRENUO NA SKIJANJE, PA SE IZGUBIO: Još jedan nestanak na srpskoj planini\n13. 01. 2021. u 19:06\nGORSKA SLUŽBA KRENULA U AKCIJU SPASAVANJA: Izgubio se stariji čovek u podnožju Suve Planine\n08. 01. 2021. u 22:29\nLeskovac nestao nestao mladić Novica Ignjatović