Šest Gejtsovih saveta za studente | PC Press\nS obzirom na to da je napustio Harvard, Bil Gejts ne predstavlja model studenta na kojeg se treba ugledati. Međutim, budući da je on jedan od najbogatijih ljudi na planeti i da je veoma uključen u napore da se umanji siromaštvo i omogući zdravstvena nega ljudima širom sveta, on svakako predstavlja nekoga ko zna koji je put do uspeha.\nOsnivač kompanije Microsoft je delio savete studentima tokom godina kroz intervjue, govore, ali i preko društvenih mreža. Ovde su pobrojani neki od njih.\nGejts smatra da ako mislimo da svet postaje bolje mesto, onda moramo biti sigurni da napredak oseti što je moguće više ljudi. „To ne znači da treba da ignorišemo ozbiljne probleme sa kojima se suočavamo, već prosto da verujemo da za svaki problem postoji rešenje”, smatra Gejts.\nOptimizam može da dovede do akcije, smatra osnivač Microsoft-a. On kaže da čak i u teškim situacijama, optimizam može da doprinese inovacijama i stvaranju novih alata uz pomoć kojih je moguće eliminisati ljudsku patnju.\nBil Gejts sebe smatra večitim učenikom. Obično pročita 50 knjiga godišnje, a te knjige oblikuju i menjaju njegov pogled na svet. Studentima Univerziteta Kolumbija je rekao: „Pokušajte da predvidite šta će se dogoditi u bliskoj budućnosti. Ako se to ne desi, onda je potrebno da se zapitate šta je bilo pogrešno sa vašom perspektivom gledanja na stvari”.\nGejts je nekoliko puta izjavio da, pored preranog odlaska sa Harvarda, žali i zbog toga što dugo vremena nije bio svestan neravnoteže u bogatstvu, resursima i zdravstvu na svetskom nivou. Studentima je nekoliko puta ponavljao da je potrebno da imaju svest o tome i da pokušaju da pronađu načine da se to ispravi. On smatra da je u vremenu napredne tehnologije, moguće rešiti i ovaj problem.\nTagovi: Bil Gejts, Microsoft, saveti, studenti, Tehnologija\n← Električna verzija legendarnog Mini Cooper-a\nSteve – nov oblik polarne svetlosti Aurore →


Karatisti i karatiskinje kikindskog "Feniksa": Vicešampioni Srbije, iz Beočina doneli dva srebra · gradski.online\nKaratisti i karatiskinje kikindskog “Feniksa”: Vicešampioni Srbije, iz Beočina doneli dva srebra\nBEOČIN- Kup Srbije obeležili su i karatisti “Feniksa”. Na takmičenju u seniorskoj konkurenciji, kikindski karatisti osvojili su dve srebrne medalje.\nOdičjima su se okitili Srđan Kočiš, Nikola Albulov i Aleksa Rotarov. Identičan rezultat osvarile su njihove klupske koleginice.\nDo srebra su stigle Lena Jakovljević, Andrea Inđić i Aleksandra Ćurčin. U Beočinu, u muškoj konkurenciji, nadmetalo se devet klubova, dok su u ženskoj, u konkureniji sedam timova, Kikinđanke izborile titulu vicešampionski Srbije.\nPrethodnoU sparnom “Jezeru”: Naše rukometašice ohladile gošće, sledi derbi u Pančevu\nSledećePrecizni na Zlatiboru: Streličari “Apola” osvojili četiri zlata i dve bronze


Oglas za radno mjesto: Viši stručni saradnik za poslove općinskog vijeća - Agencija za državnu službu Federacije BiH - BoljiPosao.com\nNa osnovu člana 34. i člana 88. Zakona o državnoj službi u Unsko-sanskom kantonu („Službeni glasnik Unsko-sanskog kantona", br.14/17, 16/17), a u vezi sa članom 74a. Zakona o državnoj službi u Federaciji BiH („Službene novine Federacije BiH", br. 29/03, 23/04, 39/04, 54/04, 67/05, 8/06, 4/12), Agencija za državnu službu Federacije Bosne i Hercegovine na zahtjev Općine Bosanska Krupa, objavljuje\n-Viši stručni saradnik za poslove općinskog vijeća -1 (jedan) izvršilac\nOpis poslova: stručno obrađuje nacrte i prijedloge općih i pojedinačnih akata iz nadležnosti Općinskog vijeća (OV) kao i izmjena i dopuna tih propisa, radi na pripremi analiza, izvještaja, informacija i slično za OV, koordinira izradu i radi na pripremi i izradi Programa rada OV, do kraja tekuće za narednu godinu, koordinira rad na izradi i učestvuje u izradi godišnjeg izvještaja o radu OV, do kraja trećeg mjeseca tekuće za proteklu godinu, odgovoran je za pripremu i organizaciju sjednica OV i sjednica radnih tijela Općinskog vijeća, odgovoran za kompletiranje materijala za sjednice OV i dostavu vijećnicima, najmanje sedam dana prije održavanja sjednice OV, obrađuje i priprema materijale OV za objavu u Službenom glasniku i na web stranici Općine, odgovoran je za objavu Službenog glasnika najkasnije 15 (petnaest) dana po održanoj sjednici OV, prisustvuje sjednicama OV i pruža stručnu pomoć predsjedavajućem OV u vođenju sjednica, odgovoran za uređenje zapisnika sa sjednica OV i uvođenje u knjigu zapisnika OV, vodi i čuva dokumentaciju o poslovima OV i vodi arhivu OV, odgovoran za organizaciju sjednica radnih tijela OV, učestvuje u radu radnih tijela OV, na osnovu analiza potreba organizira i prema iskazanim potrebama provodi edukaciju vijećnika, surađuje sa institucijama koje organiziraju i provode edukaciju vijećnika, organizira prisustvo medija i građana sjednicama OV i radnih tijela OV, odgovoran je za zakonito i ažurno obavljanje poslova na sedmičnoj i mjesečnoj osnovi, podnosi pismene mjesečne, a po zahtjevu i sedmične izvještaje o svom radu šefu Službe i općinskom načelniku, odgovoran je za provedbu propisanih postupaka i procedura o internoj kontroli, po potrebi obavlja i druge poslove iz djelokruga rada Službe, a prema zahtjevu i uputama šefa Službe i općinskog načelnika, za svoj rad neposredno je odgovoran šefu Službe.\nUslovi: Pored općih uslova predviđenih članom 35. Zakona o državnoj službi u Unsko-sanskom kantonu, kandidati trebaju ispunjavati i slijedeće posebne uslove utvrđene Pravilnikom o unutrašnjoj organizaciji Jedinstvenog općinskog organa uprave Općine Bosanska Krupa br.01/N-02-9428/17 od 25.12.2017.god., i to:\n-VSS, VII stepen ili diploma visokog obrazovanja prvog (240 ECTS), drugog ili trećeg ciklusa Bolonjskog sistema studiranja pravne struke,\n-najmanje dvije godine radnog iskustva u struci nakon sticanja VSS.\n1. Kandidati se prijavljuju na konkurs dostavljanjem uredno popunjenog prijavnog obrasca Agencije za državnu službu FBiH (može se preuzeti u prostorijama Odjeljenja Agencije za Kanton 10 i Unsko-sanski kanton - Uredu za postavljenja u Bihaću, Ul. Alije Đerzeleza br.6, ili na web stranici Agencije: www.adsfbih.gov.ba).\n2. Kandidati koji nisu izuzeti od polaganja ispita općeg znanja dužni su uz prijavu na javni konkurs dostaviti dokaz o radnom iskustvu/stažu u struci nakon sticanja visoke stručne spreme (original ili ovjerene kopije), na propisanom Obrascu uvjerenja (može se preuzeti u prostorijama Odjeljenja Agencije za Kanton 10 i Unsko-sanski kanton - Uredu za postavljenja u Bihaću, Ul. Alije Đerzeleza br.6, ili na web stranici Agencije: www.adsfbih.gov.ba).\nKandidati koji ne polože ispit općeg znanja ili stručni ispit gube pravo na učešće u daljoj konkursnoj proceduri o čemu se, prilikom saopćavanja rezultata na ispitu općeg znanja pisano informišu, a nakon stručnog ispita pismeno obavještavaju o postignutim rezultatima. Kandidati imaju pravo uvida u rezultate koje su postigli na ispitu.\nKandidati koji su uspješno položili stručni ispit a ne dostave Agenciji validne dokaze (original ili ovjerene kopije) o ispunjavanju posebnih uslova javnog konkursa, u roku od pet dana, od dana održavanja stručnog ispita odnosno usmenog obavještenja o rezultatima koje su postigli, kao i kandidati za koje se utvrdi da ne ispunjavaju uslove javnog konkursa, ne mogu biti postavljeni na radno mjesto obuhvaćeno javnim konkursom.\nIzabrani kandidat dužan je u roku od sedam dana od dana prijema obavještenja o izboru dostaviti Agenciji za državnu službu Federacije BiH, validne dokaze (original ili ovjerene kopije) o ispunjavanju općih uslova iz javnog konkursa,\nJavni konkurs se provodi u skladu sa Uredbom o uslovima, načinu i programu polaganja ispita općeg znanja i stručnog ispita za kandidate za državnu službu u Unsko-sanskom kantonu („Službeni glasnik Unsko-sanskog kantona", br.22/17).\nPrijavni obrazac, sa traženim dokumentima, treba dostaviti u roku od 15 dana od objave javnog konkursa na službenoj internet stranici Agencije za državnu službu Federacije BiH, putem pošte, preporučeno na adresu:\nu Općini Bosanska Krupa: 35/18".\nNepravovremene, nepotpune i neuredne prijave odnosno prijave kandidata koji uz prijavni obrazac,


Tag: Maša Bubanj\nPirot i Help realizuju još jedan projekat - "Podrška socio-ekonomskoj stabilnosti u regionu Zapadnog Balkana 2019-2020". Podržano 20 mikro i malih biznisa\n04. jul 2019. 13:00\nU sali Skupštine Grada Pirota danas je potpisan ugovor o saradnji u okviru novog projekta „Podrška socio-ekonomskoj stabilnosti u regionu Zapadnog Balkana 2019-2020“ finansiranog u okviru Nemačke ...\nHELP finansira 107 prekvalifikacija i obuka za deficitarna zanimanja\n27. dec 2018. 10:30\nU skupštinskoj sali Grada Pirota danas su potpisani ugovori o pohađanju stručnih obuka za prekvalifikaciju za zanimanja i poslove za kojima postoji povećana tražnja na tržištu rada u Pirotu, a koji ...\n„Help“ u Pirotu potpisao novi 19 ugovora za pokretanje malog biznisa\n28. sep 2018. 13:15\nDobra saradnja Grada Pirota i nemačke organizacije „Help“ do sada je rezultirala potpisivanjem 433 pojedinačna ugovora i još tri sa kooperativama za šta je za pokretanje bisnisa ukupno uloženo oko ...\n17. nov 2017. 18:10\nU svečanoj sali Gradske uprave danas su svečano dodeljeni ugovori o donaciji u opremi korisnicima programa "Podrška socio-ekonomskoj stabilnosti u regionu zapadnog Balkana" koji realizuje Nemačka ...\nPirot potpisao novi ugovor sa Helpom vredan 96.000 evra. Danas potpisani ugovori sa novim korisnicima\n27. apr 2017. 15:00\nNemačka humanitarna organizacija “Help” nastavlja saradnju sa Pirotom kao jednim od najpouzdanijih partnera u cilju razvijanja sopstvenog posla i zamozapošljavanja. Danas je potpisan novi ugovor ...\nPirot nastavlja dobru sradnju sa „Helpom“. Danas uručena nova rešenja za podršku mikro biznisa\n01. nov 2016. 13:00\nU Svečanoj sali Uprave grada Pirota, danas je potpisano 19 ugovora o donaciji za grantove u opremi izmedju korisnika i nemačke organizacije „Help“. Šest žena i 13 muškaraca do kraja godine dobiće ...\n27. sep 2016. 08:30\nU naredna dva meseca 37 nezaposlenih lica sa evidencijie Nacionalne službe za zapošljavanje pohadjaće obuke za rad na računaru(13),kozmetičare(4),viljuškariste(6), knjigovodstvo(10) i instaliranje ...\nUručeni sertifikati polaznicima stručnih obuka VIDEO\n11. maj 2015. 17:10\nPredstavnici nemačke organizacije Help danas su u sali SO Pirot, podelili sertifikate polaznicima stručnih obuka i najavili prezentaciju za kooperative koje mogu da konkurišu za opremu u vrednosti od ...


EURO 2012 | Reprezentacija Bosne i Hercegovine – CROfutsal\nPočetna |Međunarodni futsal|EURO|EURO 2012 | Reprezentacija Bosne i Hercegovine\nFilip Andabaka 20.02.2011\tEURO, Međunarodni futsal\nNakon reprezentacije Češke, odlučili smo vam predstaviti naše susjede, reprezentaciju BiH.\nVeć i ptice na grani znaju da ljubitelji futsala u Hrvatskoj nisu nimalo zadovoljni odnosom koji HNS ima prema futsalou, ali stanje u BiH futsalu je puno gore.\nNakon zavrzlama u savezu Federacije BiH kao v.d. izbornika futsal reprezentacije postavljen je Murat Jaha, pod čijim vodstvom će 1 izabranih pokušati ostvariti plasman na Euro u Hrvatskoj. Njemu će u ovim kvalifikacijama pomagati Mićo Vukanović i Boro Matan.\nReprezentacija BiH će nastupati u Sloveniji, u Skupini broj 6, u kojoj su osim domaćina, vrlo jaki Talijani te Latvija, koja je prošla prvo kolo kvalifikacija.\nOsim neorganiziranosti saveza, problem za izbornika je i sustav lige te jako niska razina profesionalnosti futsal klubova u BiH, tako da se pojedini reprezentativci još natječu u klubovima velikog nogometa, te zbog tih obaveza nisu u mogućnosti nastupati u Sloveniji.\nReprezentacija BiH se za posljednje pripreme okupila u Visokom, gdje će u dvorani ‘Mladost’ otkud će sljedećih 14 igrača krenuti na put za Sloveniju.\nBahrudin Omerbegović (Orlić – Sarajevo)\nGoran Melher (Karaka – Mostar)\nAlen Lalić (Potpićan – Labin)\nDražen Novoselac (Marbo – Beograd)\nSlaven Novoselac (Marbo – Beograd)\nNijaz Mulahmetović (Orlić – Sarajevo)\nNermin Kahvedžić (Orlić – Sarajevo)\nMaid Ramić (Pivac – Vrgorac)\nEnez Crnalić (Tin – Vrgorac)\nTomislav Bevanda (Brotnjo – Čitluk)\nIvan Matan (Seljak – Livno)\nNikola Perković (Seljak – Livno)\nVladimir Vladisavljević (Comunicare – Mostar).\nUz nekoliko igrača koji nastupaju u Hrvatskoj i Srbiji, koji će, vjerujemo biti i oslonac ekipe, v.d. izbornika je priključio i nekoliko mladih igrača koji bi trebali skupljati iskustvo za daljnja okupljanja.\nEkipu koju predvodi iskusni Alen Lalić, jedan od prvih strijelaca 1. HMNL, očekuje težak posao, osobito ako znamo da su u posljednjem susretu sa Slovenijom, na Mediteranskom kupu poraženi sa 6:1. Uz njih, u skupini su i već spomenuti Talijani koji su apsolutni favoriti, te neugodna Latvija,koja ih je, podsjećamo, pobjedila u posljednjem kvalifikacijskom susretu, pa će BiH reprezentacija morati pokazati puno više nego u nekoliko posljednjih susreta, u kojima su nadigrali jedino slabašnu Maltu.\nReprezentacija BiH će do polaska za Sloveniju odigrati nekoliko pripremnih utakmica s lokalnim klubovima da bi na put krenuli u srijedu.\nPrva utakmica reprezentacije je u četvrtak u 20:00h protiv domaćina i baš taj susret bi uvelike mogao odrediti daljnje nastupe selekcije BiH.\nPrethodni 1. HMNL | 18. kolo | MNK Nacional – MNK Potpićan ’98 4:3 (1:1)\nSlijedeći 1. HMNL | 18. kolo | MNK Zagreb Zapad – MNK Muć Bitumina | Glasnik


Šandor Egereši po sedmi put pokrajinski poslanik | Autonomija\nŠandor Egereši po sedmi put pokrajinski poslanik\nSvih sedam puta Egereši je pobeđivao na neposrednim izborima po većinskom izbornom sistemu u rodnoj Bačkoj Topoli\nPredsednik Skupštine Vojvodine i funkcioner Saveza vojvođanskih Mađara Šandor Egereši izabran je u drugom krugu pokrajinskih izbora po sedmi uzastopni put za pokrajinskog poslanika.\nSvih sedam puta Egereši je pobeđivao na neposrednim izborima po većinskom izbornom sistemu u rodnoj Bačkoj Topoli.\n“To za mene predstavlja ogromnu čast i priznanje za dosadašnji rad koji sam ispoljio u interesu naše opštine”, rekao je Egereši novinarima.


Hiljade posetilaca ucestvovalo u najvecem razotkrivanju mitova\nČetvorodnevna naučna zabava oko jedinstvene misije razotkrivanja mitova okupila je preko 600 naučnika i naučnih demonstratora iz zemlje i sveta!\nOni su zajedničkim snagama izveli više od 5.000 eksperimenata i pokazali da je uz pomoć nauke moguće razotkriti brojne zablude koje se šire brzinom svetlosti i suprotstaviti se brojnim svakodnevnim sujeverjima i istražiti poreklo neutemeljenih, a i dalje vrlo čestih narodnih verovanja.\nGlavna festivalska zona u hali 3 Beogradskog sajma predstavla je tokom četiri dana trajanja program Nauka bez prestanka.\nRazotkrivanje mitova vezanih za našu inteligenciju kao i ogledala sa iskrivljenom slikom, uvukla su radoznalce u istraživanje kutka za psihologiju, dok su hemičari zanimljivim eksperimentima i naučnim predstavama skrenuli pažnju na popularne zablude koje se tiču hrane i pića koju konzumiramo.\nUspešno su razotkrivene i sve tajne evolucije, a otklonjene su i najdublje sumnje u to da li je Zemlja ravna ploča i je li se zaista desilo sletanje na Mesec.\nOni malo hrabriji oprobali su se u rukovanju naučnim topom i vožnji neobičnog hoverkrafta, dok su najveštiji posetioci uspešno savladali tehnike pružanja prve pomoći i sa Festivala nauke otišli sa nekoliko lekcija koje mogu da spasu živote.\nHala 3, zona Ekspertinejdžeri bila je posvećena osnovcima i srednjoškolcima iz cele zemlje koji su ove godine poneli počasne titule ambasadora nauke.\nNaučni komunikatori iz Francuske, Slovenije, Austrije, Češke, Estonije, Izraela i Poljske ostavili su mališane bez daha spektakularnim šou-programima na Naučno-fantastičnoj bini.\nPored toga, posetioci su imali priliku da učestvuju u dva eksperimenta – sa letećim tanjirima i merenjem težine na planetama Sunčevog sistema.\nCentralno mesto zauzela je impresivna, osam metara visoka lansirna rampa poznata kao 39A, kao i izložba pod nazivom „Uvek recikliraj“ koja ovoj svemirskoj priči daje edukativni karakter kada je reč o podizanju svesti o očuvanju naše planete.


Србија - аутопутеви и магистрале | Serbia - Highways and roads (2006-2010) [Archive] - Page 19 - SkyscraperCity\nDjurizmoJune 30th, 2010, 10:51 PMJe l ima neki update o Horgos - Novi Sad?\nBad_HafenJuly 1st, 2010, 08:48 AM^^\nInteres da, prioritet ne. A na granici cudo da ista oustaju koliko su ekspeditivni pa da nema kamiona koji cekaj po 10 dana kao u vrijeme SSSR-a Osim toga teret bih ja prebacio na prugu, nema nikakve logike da ide kamionima.\nVracharJuly 1st, 2010, 10:15 AME al' zato kad se zavrsi bice to jedan od najatraktivnijih autoputeva za voznju na Balkanu,a i sire,zamisli picis preko sto,a levo ili desno od tebe fenomenalni prizori,jos kad bi onaj nas deo isao preko Zlatibora,pa preko kanjona i prevoja Jugozapadne Srbije,i dalje kroz Crnu Goru,posle takve uzivancije stignes jos za par sati do mora,pa sta ce ti vise...\nNe moraš da zamišljaš, imaš već takav put u Grčkoj (Egnatia odos) i Albaniji (AP Velika Albanija). Egnatia odos izgleda kao da je neko povukao lenjirom pravu od Soluna do Igumenice i naredio da se po njoj izgradi AP. Alvirko je izračunao da se kroz tunele putuje 47 km. :nuts:\nstormwatchforeverJuly 1st, 2010, 01:05 PMJe l ima neki update o Horgos - Novi Sad?\nNapravicu ja veliki update sledece nedelje. :cheers:\nDziggyJuly 1st, 2010, 02:07 PM^^ ajde ajde, cekamo :)\ndelija90July 1st, 2010, 03:19 PMNe mora� da zami�lja�, ima� već takav put u Grčkoj (Egnatia odos) i Albaniji (AP Velika Albanija). Egnatia odos izgleda kao da je neko povukao lenjirom pravu od Soluna do Igumenice i naredio da se po njoj izgradi AP. Alvirko je izračunao da se kroz tunele putuje 47 km. :nuts:\nProsao sam tim autoputem.Stvarno je perverzija a najjace je sto jos nisu postavili naplatne rampe.\ncornacumJuly 2nd, 2010, 02:13 PMPreskupa gradnja autoputa za Jadran\nvlada_Ilina_h2oJuly 2nd, 2010, 02:42 PMProjekat za put kroz Batočinu\nObjavljeno: Petak, 2. jul 2010. 10:56 | Permanentni link | �tampaj | Pregleda: 22 | Komentara: 0\nU narednih 80 dana, novosadsko preduzeće �Urbis projekt� treba da zavr�i projektnu dokumentaciju za deonicu puta prvog reda Kragujevac-Batočina, u delu od 9,7 kilometara koji prolazi kroz područje Skup�tine op�tine Batočina.\nOvo je rezultat ugovora koji su potpisali Radi�a Milo�ević, predsednik op�tine Batočina i Miroslav Vučkoviuć, direktor pomenutog preduzeća.\nPrema podacima sa zvaničnog sajta Skup�tine op�tine Batočina, vrednost ugovora je 17,3 miliona dinara. Izbor izvođača radova biće obavljen po zavr�etku projekta.\nGradnja regionalnog puta Kragujevac-Batočina finansira se iz sredstava Nacionalnog investicionog plana. Do sada je izgrađeno 10 kilometara puta, a preostalo je da do kraja naredne godine bude zavr�eno jo� 15 kilometara ove saobraćajnice kroz op�tine Lapovo i Batočina.\nIpak se nece krenuti pre septembra. Mora kod nas da se probije rok par meseci pa to ti je. U svakom slucaju, sa nestrpljenjem ocekujem projektnu dokumentaciju jer su neke stvari ostale nedorecene. :cheers:\nVuckoJuly 2nd, 2010, 06:01 PMUgovor o gradnji deonice Ub-Lajkovac\nVlada Srbije potpisala sa konzorcijumom domaćih firmi ugovor o izgradnji deonice dela autoputa Beograd-južni Jadran, na delu od Uba do Lajkovca.\nUgovor o izgradnji deonice dela autoputa Beograd-južni Jadran, na delu od Uba do Lajkovca, Vlada Srbije potpisala je sa konzorcijumom domaćih firmi.\nPotpisivanje ugovora o gradnji deonice Ub-Lajkovac\nTaj konzorcijum, koji je pobedio na tenderu, čine Preduzeće za puteve Beograd, beogradski "Planum" i "Putevi Užice", a njihova ponuda iznosi 7,333 milijardi dinara, a rok za završetak radova je 16 meseci.\nUgovor su potpisali ministar za infrastrukturu Milutin Mrkonjić i direktor Preduzeća za puteve Beograd Boro Jović. Mrkonjić je nakon potpisivanja ugovora izjavio da će radovi početi sledeće nedelje.\n"Žalbi nije bilo i neće ih biti", rekao je Mrkonjić i dodao da su tvrdnje da je ponuda skupa "glupost kakvih se ranije naslušao".\nPonudu na tenderu je dostavilo i preduzeće "Osijek koteks" iz Hrvatske, a treća ponuda preduzeća "Primorje" iz Slovenije stigla je sa zakašnjenjem i nije ni otvorena.\nPreduzeće "Osijek koteks" ponudilo je da izvede radove za 9,034 milijardi dinara i rok od 480 kalendarskih dana. Ponuda "Primorja" stigla je sa malim zakašnjenjem i biće vraćena ponuđaču neotvorena.\nDeonica Ub-Lajkovac autoputa Beograd-južni Jadran dugačka je 12,6 kilometara, sa 12 mostova, što je i najskuplja stavka u ponudama izvođača radova, a kako je navedeno, biće zaposleno oko 1.000 radnika.\nAutoput Beograd-Požega-Južni Jadran je deonica budućeg "Koridora 11", koji treba da poveže Srbiju, Crnu Goru i Rumuniju.\nMrkonjić je rekao da je uveren da će sledeće nedelje biti sa predstavnicima vlade Crne Gore dogovoreno da se projekat izgradnje autoputa zajednički realizuje, a prema njegovim procenama, autoput bi bio završen za pet godina.\n"Mi već pojedinačno tražimo novac za izradnju autoputa, ali bilo bi bolje da to uradimo zajedno", naveo je ministar za infrastrukturu.\nKako je saopšteno, tehnička dokumentacija za izgradnju delova od Obrenovca do Uba i Lajkovca do Ljiga će biti završena do jeseni, a posao na izgradnji bi mogao početi do kraja godine.\nfilip__pgJuly 2nd, 2010, 09:12 PMEvo se nas gradonacelnik Mugi druzio sa vasim ministrom Mrkom, pa su malo pricali o Koridoru 11 :D\nItalija lobira za koridor 11 Italija lobira da Koridor 11, koji tu zemlju preko Srbije i Crne Gore treba da poveže sa Rumunijom postane priznati međunarodni autoput, saopšteno je danas nakon razgovora gradonačelnika Podgorice Miomira Mugoše i ministra infrastrukture Srbije Milutina Mrkonjića.\nKako se navodi u saopštenju iz Mrkonjićevog kabineta, to bi olakšalo finansiranje izgradnje autoputa jeftinijim međunarodnim kreditima.\nNa sastanku u Beogradu je zaključeno da prugu Beograd-Bar treba remontovati kao i da je procijenjena vrijednost projekta oko 250 miliona eura.\nMrkonjić je rekao i da će preporučiti srpskim preduzećima da ulestvuju na novom tenderu za Luku Bar i da im je za to potrebna podrška vlade Srbije.\nFutogCOREJuly 2nd, 2010, 09:35 PMOvo da Italija lobira za taj autoput je šarena laža... Mislim da ovde radi crnogorski lobi. Ne vidim neki preteran interes Srbije, baš na toj deonici...\nFloydianJuly 2nd, 2010, 10:24 PMNe mogu verujem da ima ljudi koji stvarno veruju u to da Srbija nece imati koristi od bilo kog autoputa!\nVuckoJuly 2nd, 2010, 10:32 PMVecini se ne radi o tome vec lude jer nije gotov ni koridor 10 a ni obliaznica oko bg-a a ovi vec prave novi autoput i to usred nedodjije.bolje da su sacekali sa ovim autoputem godinu-dve dok ne zavrse obilaznicu punom parom i u punom profilu,tad(2012) ce skoro biti gotov koridor 10 pa mogu svom snagom da predju na gradnju tok auto puta koji je izuzetno potreban ali sekundaran po vaznosti u odnosu na koridor 10.\nedis_muminJuly 3rd, 2010, 01:30 AMOvako, malo sam se bacio na analizu do sada pomenutog i evo kako ja vidim prioritete i profile gradnje va�nijih pravaca, sa pristupnim putevima.\nMolim vas, dajte komentare i predloge za dopunu/izmenu karte\nCrazySerbJuly 3rd, 2010, 01:47 AMBolju mapu jos nisam video, svaka ti cast.:okay:\nvlada_Ilina_h2oJuly 3rd, 2010, 01:48 AMOdlicno si ovo odradio! :cheers:\nedis_muminJuly 3rd, 2010, 01:49 AMHvala, hvala. Ako mislite da bi trebalo jo� ne�to ubaciti ili izmeniti, recite ovde ili preko PM\nBad_HafenJuly 3rd, 2010, 02:18 AMMalo je nejasna zbog koristenja previse slicnih nijansi, napravi veci kontrast u bojama.\nMada mi ni ovaj profil 3 nije jasan.\nedis_muminJuly 3rd, 2010, 02:38 AM@ Bad_Hafen\nProfil 1 - autoput sa zaustavnim trakama. Profil 2 - autoput bez zaustavnih traka (motoput)\nProfil 3 - magistralni put sa tri kolovozne trake\npodvodniJuly 3rd, 2010, 02:45 AMprošao sam danas autoputem NS-BG... radovi na NS "obilaznici" se privode kraju... konacno... na izlazu od kaćke petlje prema beogradu se intenzivno radi... urađen je noseći sloj asfalta na većem delu nove trake i novim servisnim saobraćajnicama, a postavljeni su i stubovi za nove naplatne kućice kod benzinske pumpe minut (smer od NS ka BG)...\ni na mostu kod beške se vidi pomak... kranovi su se prebacili na sremsku stranu...\ninace, danas oko 17 casova sam doziveo nesto sto na srpskim putevima jos nisam video... poslednji radni dan, kraj radnog vremena, prvi vikend jula, gastarbajteri i pocetak sezone godisnjih odmora su napravili kolaps na autoputu u smeru od NS ka BG... kolona na naplatnoj rampi duza od jednog kilometra u sve tri trake... posto nisam znao sta cu od sebe (čekao sam oko 40 minuta na naplatnoj rampi), opalio sam par fotki... http://i49.tinypic.com/2l9nqxv.jpg\nDjurizmoJuly 3rd, 2010, 12:44 PMProfil 3 - magistralni put sa tri kolovozne trake\nJe l mu to dodje kao ono što je bio BG-NS pre gradnje druge trake?\nsallae2July 3rd, 2010, 12:52 PMOvako, malo sam se bacio na analizu do sada pomenutog i evo kako ja vidim prioritete i profile gradnje va�nijih pravaca, sa pristupnim putevima.\nE-75 Nis - Makedonija je P1-P1\nE-761 Paracin - Zajecar je najavljen da se radi u profilu motoputa (P2)\nsallae2July 3rd, 2010, 12:59 PMPreskupa gradnja autoputa za Jadran\nMrkonjić dodao da su tvrdnje da je ponuda skupa "glupost kakvih se ranije naslu�ao"\nedis_muminJuly 3rd, 2010, 01:13 PM@ Djurizmo\nProfil 3 mu dođe kao magistrala na usponima, pa dve trake idu u jednom smeru i to uzbrdo, a treća traka u suprotnom smeru. Ne�to kao od U�ica ka Zlatiboru.\nOd Ni�a ka Makedoniji sam stavio da je P2-P2 zato �to taj pravac vi�e nije toliko bitan kao �to je od Ni�a ka Bugarskoj. Taj pravac koristi manje kamiona, manje tereta, jedino �to je pojačan saobraćaj leti, zbog mora. Ovo je moje mi�ljenje i mislim da je va�nije uraditi pun profil P1 ka Bugarskoj, a ubrzati saobraćaj �irim profilom kao �to je P2 ka Makedoniji.\nParaćin - Zaječar po meni uop�te ne predstavlja prioritet, neznam za�to su se vlasti uhvatile zanjega. Meni ne�to govori da je to mo�da zbog gasovoda, kao deo ugovora sa Rusima, koji bi trebao da dođe do Zaječara, pa dalje ka unutra�njosti Srbije. Postavio sam ga na mapi jer mi se pojavila �upljina na desnoj strani mape... Isti slučaj je i sa M-8, sa tom razlikom da je taj put već delimično odrađen, a na osnovu planova infrastrukture iz 80-te godine, gde je taj pravac zaista bio planiran kao veza između Sarajeva i Skoplja. Sada bi predstavljao vezu tog dela zemlje sa budućim autoputem\npodvodniJuly 3rd, 2010, 01:13 PMmislim da danas nema smisla graditi ništa osim punog profila autoputa... najveća glupost je poluautoput... pre svega sa aspekta bezbednosti... troškovi izgradnje poluautoputa su više od 50% troškova izgradnje punog profila, a efekta gotovo da nema... štaviše, poluautoput je kod nas zapravo magistralni put sa većom mogućnošću pogibije... setite se samo koliko je ljudi izginulo na BG-NS dok je bila samo jedna traka... gotovo da nije bilo dana bez tragičnih vesti...\npo meni, bolje 50km punog profila nego 100 km poluautoputa...\nVuckoJuly 3rd, 2010, 01:17 PMReci to politicarima.\nmr.bernsJuly 3rd, 2010, 01:23 PMedis_mumin\njako dobro si to napravio. Mislim da bolje ne moze.\nSa ovom pokrivenoscu putevima samo bi zapadna nemacka mogla da nam parira heheee.\nI sto je najbolje od svega, to uopste nije toliko skupo gledajuci koliko su neke zemlje pukle na svoje autoputeve.\nJa cu biti zadovoljan sa AP Bg-Boljare i kompletnim zavrsetkom koridora 10.\nMislim da je na tvojoj mapi TRENUTNO nepotreban put kikinda novi sad zvornik, kosovska mitrovica berane, paracin zajecar.\nOstalo je sve odlicno i ponavljam vrhunski. Verovatno sa svakim novim izborima ce to dolaziti na svoje. Moj predlog je da je bolje da ih imamo na svake 2 godine, veci procenat obecanja, veci procenat izgradnje.\nPo meni za to treba brat bratu nekih 6-7 milijardi eura. Kada izracunate koliko duguju nasa braca Grci,rvati koji su u fulu samo 3-4 meseca, pa ovo je pesma.\nN011July 3rd, 2010, 01:30 PMU Srbiji je koncept "poluautoputa" zloupotrebljen. Ono sto bi pod time trebalo da se podrazumeva je najobicniji magistralni put sa po jednom trakom u svakom smeru, uskim zaustavnim trakama i denivelisanim raskrsnicama. Poluatopu od BG-a do NS-a je bio hibrid: tri trake, svako je mogao da vozi u svakoj, bez zaustavnih itd.\nsallae2July 3rd, 2010, 02:06 PM@ sallae2\nOd Niša ka Makedoniji sam stavio da je P2-P2 zato što taj pravac više nije toliko bitan kao što je od Niša ka Bugarskoj. Taj pravac koristi manje kamiona, manje tereta, jedino što je pojačan saobraćaj leti, zbog mora. Ovo je moje mišljenje i mislim da je važnije uraditi pun profil P1 ka Bugarskoj, a ubrzati saobraćaj širim profilom kao što je P2 ka Makedoniji.\nE-75 Nis-Mkd, o prioritetima se moze diskutovati ... ali je taj put vec pola izgradjen (60-70 km) u profilu autoputa (P1), a za ostatak su obezbedjena sredstva i to je u fazi izgradnje u raznim fazama (izrada plana, dokumentacije, otkup zemljista ...)\nedis_muminJuly 3rd, 2010, 02:53 PMPosmatraj teren u kojem je urađen autoput - od MK granice do Bujanovca. Ravno, da ravnije ne može biti i opet nije završen, jer nije proširen kolovoz u smeru ka Makedoniji. Od Grdelice do Vladičinog Hana će biti znatno teži uslovi za izgradnju, a motoput bi bio pravo rešenje, bar po meni. Samo jedna stvar poluautoput ne znači pola autoputa, pa se tu obavlja dvosmerni saobraćaj. Koliko sam ja upućen to ne postoji u klasifikaciji. Motoput bi bio kao autoput sa po dve trake za možnju u oba smera, sa barijerom između. Znači autoput, sa neeeešto užim trakama za vožnju i bez zaustavnih traka. E da, još jedna stvar: onaj deo što je kao odrađen od Levosoja (Bujanovac) do MK granice ima uže kolovozne trake od dela autoputa npr. Leskovac - Niš. Da li i to utiče na klasifikaciju tog puta?\nOK, nisam baš upućen u severni deo zemlje. Uzeo sam ga u obzir zbog postavljanja "rešetke pueva", a i ima E-xx oznaku puta, pa sam pomislio da je dostojan ubacivanja na mapu.\nedis_muminJuly 3rd, 2010, 03:22 PMIzvršio sam male prepravke. Nadam se da je sada malo bolje i čitljivije...\nStrajderJuly 3rd, 2010, 04:58 PM^^\nOvako...Motoput (ranije put rezervisan za saobraćaj mot.vozila) ili brzi put može biti i dual i single carriageway, trake su 3.5m širine, ako je dupli bez zaustavnih traka, ako je single može (ali i ne mora) imati uske zaustavne trake po 1.5m (širina platforme 10m), bitno je da nema ukrštanja u nivou, semafore, pružne prelaze itd. i da omogući u punoj svojoj dužini min. maksimalnu brzinu 80km/h, a većim delom 100km/h (kod nas, u većini zemalja u okruženju 110km/h za dual, a 100km/h za single) i da je naravno označen plavim znakom motoputa. Autoput je naravno u minimalnom profilu 2*3.75m +2.5m za zaustavnu traku, pa puta 2 za drugi smer, osim specijalno u težim uslovima gde se projektuju vozne trake 2*3.5m (za max. brzinu 100km/h), na normalnom profilu kod nas 120km/h (okruženje 130km/h), tuneli, duži vijadukti bez zaustavnih traka.\nDa se osvrnem na tvoju mapu...\nPrioritet P1...Horgoš-BG-MK granica, sa sve obilaskom BG u punom profilu kompletno (po meni prioritet nad prioritetima u Srbiji), pa i kroz Grdelicu, najvažniji međunarodni pravac kroz Srbiju i tih 20km kroz klisuru se i projektuje kao 2*3.5+2.5 za 100km/h\ngranica HR-BG - postojeći\nNiš - BG granica - saglasan\nBG - Čačak -Požega, zbog obima saobraćaja i prvenstveno iz tog razloga (inače loše si ucrtao pravac na mapi, ide Obrenovac-Lajkovac-Ljig-zapadno od G. Milanovca-Čačak-Požega, prolazi 25km istočno od Valjeva)\nMotoputevi 2+2 po meni nisu dobro rešenje za duže relacije, zaustavna traka je bitna stvar, zbog bezbednog zaustavljanja u slučaju hitne potrebe, prolaska hitne pomoći, policije u slučaju udesa, takođe sa ovih puteva se ne ubira putarina, mada kod nas, hmmmm, osim ako ne uvedu vinjete za auto i brze puteve...\nDakle motoput može biti Subotica-Kelebija, Batočina-KG, dakle veze većih gradova sa glavnim autoputevima\nOstali pravci...toliko je nedovršenih stvari, da se ostali pravci trebaju razmatrati isključivo sa stanovišta postojećeg PGDS (radi buduće isplativosti autoputeva). Tu se trenutno nameće samo pravac NS-Ruma-Šabac, koji obzirom na dužinu može ići i kao brzi put 2+2, ali sam ja pre za autoput...\nProfil P3 - opasan i nepotreban - bolje brzi put 1+1, sa denivelisanim ukrštanjima, obilaskom naseljenih mesta. Po meni rešenje za put Požega-Boljare, kao potpuno novi pravac, kada već ne postoji nikakav put južno od Ivanjice i eventualno upgrade puta Zaječar-Paraćin do tog nivoa (PGDS je tu toliko mali, da je potpuno neopravdana izgradnja punog profila)\nZa neko buduće vreme Pojate-Preljina kao autoput, ravničarski kraj, problem je što se u dolini Z. Morave gradovi i sela nastavljaju jedno na drugo...\nedis_muminJuly 3rd, 2010, 05:34 PMHvala na ovako temeljnom informisanju. Popraviću par stvari na mapi, srediću ostale greške.\nSamo jedno konstatacija oko profila 3: Uvođenje treće (srednje) trake radi obilaženja teških vozila je dobro rešenje u brdsko planinskim krajevima gde ima puno uspona i dugačih deonica sa punom srednjom linijom. Npr. Borova glava - most Uvac na putu Zlatobor - Nova Varoš je doneo veliko rasterećenje saobraćaja i smanjenje udesa baš zbog smanjenja rizika od opasnih preticanja i mimoilaženja teških vozila. Druga strana medalje je put preko zlatibora gde baš zbog tih "boljih" uslova se dešavaju stravični udesi, mada ja tu po malo krivim policiju jer koliko puta sam prošao tim putem i nigde ih nema, a malo više krivim vozače sa pretežno BG tablicama koji non-stop negde žure voze i preko 120km/h tim pravcem, pretiču kako znaju i umeju i ostale bahatosti. Ne kažem da je to odlika BG vozača, ali primetio sam da su pretežno takvi svugde na putu...\nStrajderJuly 3rd, 2010, 06:09 PMTreća traka za spora vozila na državnim (magistralnim putevima) je nešto sasvim drugo, na važnim i prometnim pravcima treba ih kao ventil rasterećenja graditi na svim usponima većeg nagiba od 5 ili 6%, ali ceo put graditi u tom profilu, uzimajući u obzir i našu saobraćajnu kulturu, ne znam, mislim da bi to bila klanica...\nNoćas sam stigao sa službenog puta iz Rumunije, na žalost nemam slike, išli autobusom, a ja sedeo pozadi desno, pa...Putovali na relaciji BGD-Temišvar-Arad-Oradea-Zalau, u povratku Zalau-Kluž-Lugoj-Temišvar-BGD. Uglavnom, situacija tamo je lošija nego u Srbiji, u čitavom tom delu Rumunije (po 500km u jednom smeru od Beograda, dakle po 400km u Rumuniji) nemaju ni jedan jedini km autoputa, što se tiče glavnih nacionalnih puteva, renovirani su u dobrom stanju iglavnom 2*3.5m + 2*1.5m plus zaustavna traka, nerenovirani 2*3.5 ili 2*3m, stanje loše do katastrofalno. Problem je što ni oko jednog od navedenih gradova (a svi su od 200-400,000 stanovnika osim Lugoja i Zalaua) ne postoji obilaznica, a i inače put prolazi kroz mnogo manjih gradova i sela sa ograničenjima 50 km/h, semafori, raskrsnice itd...\nPozitivne stvari su da su putevi neverovatno dobro obeleženi putokazima, brojevima puteva, udaljenostima, do te mere da oduševljava, i da u naseljenim mestima radi bržeg protoka saobraćaja svuda bar uvode kružne tokove. I da, nijedan znak nije ižvrljan sprejom, ili polomljen, odvaljena polovina za kokošinjac itd...\nVeliki minusi su (i u odnosu na Srbiju) da čak i na glavnim nacionalnim putevima (DN1, DN6, DN7,DN59) koji su i evropski pravci imaju pružne prelaze u nivou (o raskrsnicama i da ne pričam, mislim da nijednu petlju nismo prošli), kao i da se vidi da su putevi davno projektovani, prate konfiguraciju terena do detalja, i u relativno ravnim predelima imate uspone i padove velikog %, osim mostova preko reka ne postoji vijadukt ili tunel, nego krivine, serpentine pa preko brda, čak i relativno niskog. Eto, malo mi je lakše, nismo ni mi najgori...\nVuckoJuly 3rd, 2010, 06:41 PMIzginuse jos 4 ljudi na nasem vajnom autoputu kroz vojvodinu,gle cuda isto se radi o prelasku u suprotni smer\nСаобраћајна несрећа код Малог Иђоша\nЧетворица чешких држављана погинула у саобраћајној несрећи која се догодила на аутопуту Суботица-Беград, код насеља Мали Иђош. Једна особа повређена и налази се на болничком лечењу.\nУ саобраћајној несрећи која се догодила на аутопуту Суботица-Беград, код насеља Мали Иђош, погинула су четири чешка држављана. Једна особа је повређена и налази се на болничком лечењу.\nКако је агенцији Бета речено у суботичкој Полицијској управи, несрећа се догодила када је аутомобил марке "цитроен", којим је управљао један од чешких држављана, прешао на леву страну и директно се сударио са аутобусом новосадских регистарских ознака.\nСвих четворо путника из "цитроена" је погинуло на лицу места, а возач аутобуса је хоспитализован.\nСаобраћај на деоници аутопута између Бачке Тополе и Фекетића је затворен, а возила се преусмеравају на стари пут.\nThe_Night_HawkJuly 3rd, 2010, 08:43 PM^^\n�ao mi je tih i svih drugih ljudi,ali eto...\nNeki idu br�e od �ivota,to nema veze sa AP...\nGinuli su ljudi,na�alost ginu i ginuće i na autoputevima...\nI ovdje i svuda,ali da se vratim na temu.\nNa stranu na�a lična mi�ljenja i �elje,zna se �ta Srbija MORA prvo zavr�iti.\nKoridor 10 je na prvom,drugom...pedestpetom mjestu!!!\nSve drugo je demagogija političara i prazna priča.\nNe ka�em da ne treba autoputeva i Srbiji i Makedoniji i Republici Srpskoj...\nAli za to treba imati PRVO pare,DRUGO političku volju...\nedis_muminJuly 3rd, 2010, 10:15 PMVedrija strana:\nNove registarske tablice mo�da i za sve op�tine u Srbiji\nIzdavanje novih registarskih tablica neće početi sve dok ne bude donet novi pravilnik Ministarstva unutra�njih poslova.\nKada će se to dogoditi jo� niko ne zna, a nezvanično saznajemo da postoji varijanta i da svaka op�tina ima svoje registraciono područje. Ovo bi bio veoma komplikovan posao, s obzirom na to da u Srbiji postoji 181 op�tina. Da li će novi pravilnik doneti neko kompromisno re�enje u tom smislu, nije poznato. Izdavanje novih registarskih tablica za vozila trebalo je da počne sredinom 2008. godine, a odlagano je zbog proceduralnih razloga i nedostatka zakonske regulative. Čekalo se na dono�enje Zakona o bezbednosti u saobraćaju, ali i na prebacivanje baze podataka sa starih na nove informacione sisteme. Usledile su najave da će se vozila sa novim modernim tablicama na drumovima naći od januara 2009. godine, odmah nakon �to novi zakon o bezbednosti u saobraćaju stupi na snagu, ali ni to se nije desilo.\n�to se tiče dizajna, kako je najavljivano, nove registarske tablice biće rađene po evropskim standardima: na njihovoj levoj strani biće plavo polje u kome treba da bude oznaka dr�ave Srbije (SRB), a biće ostavljen prostor i za oznaku EU, kada Srbija postane njena članica. Na tablici, kako je planirano, biće crveni �tit sa belim krstom i četiri ocila, ispod kojeg će ćirilicom biti ispisana oznaka registarskog područja. Kako saznajemo, novim pravilnik doneće neznatne izmene u tom smislu, jer će tablice za motocikle biti minimalno izmenjene. Izvor: Blic (http://www.blic.rs/Vesti/Drustvo/196606/Nove-registarske-tablice-mozda-i-za-sve-opstine-u-Srbiji)\nMajevčanJuly 3rd, 2010, 10:21 PMIzvr�io sam male prepravke. Nadam se da je sada malo bolje i čitljivije...\nDjurizmoJuly 3rd, 2010, 11:56 PMSamo da kažem da je Paraćin - Zaječar već u tom P3 profilu jer na 80% uspona ima po dve trake uzbrdo. Jedino što nema mnogo denivelisanih raskrsnica. Prolazim tim putem barem jednom nedeljno. Trenutno (do nove godine) se vrši sanacija mostova celom dužinom deonice i ima obliazaka i semafora koliko vam duša ište. Preporučujem zaobilaženje ove deonice, barem još neko vreme. Mislim da bi jedino rešenje za ovaj deo puta bio dual carriageway kako bi se nekako ubrzao saobraćaj.\nNiko nigde ne pominje deonicu Zaječar - Negotin koja je dobrim delom jedan od najbolje urađenih motoputeva u zemlji. Put je rađen pre 20ak godina i skoro da nema krpeža i problema. Trake su široke, pravci brzi, nema oštrih krivina. On mu dođe već P2 (doduše bez ikakvih zaustavnih) na delu od Zaječara do sela Karbulovo. Takođe, kao motoput uz ograničenje 100 km/h je i put od petlje Mihajlovac, pa skoro do Požarevca.\neversonJuly 4th, 2010, 12:03 AMKad su pricali o RU-NS-TM, govorili su da treba da udje u Rumuniju kod Medje, tako da bi ovo bila ispravnija putanja:\nmr.bernsJuly 4th, 2010, 12:07 AMgently5210\no tome sam pisao, kada stranci sa pravih fizicki razdvojenih smerova prelaze na nesto sto mi zovemo autoput(mislim da je na nasim mapama tako i obelezen). Jos ako je to nocu, pa ti u kontrasmeru dolazi majstor koji sara levo desno. Koncentracija treba da je kao da vozis helikopter. Mada, mislim da koliko god da je to strasno, nesrece na tom putu su minimalne ili bar ja licno malo cujem za njih.\nSamo da vise to zavrse, bice bombona!!!\nchuburacJuly 4th, 2010, 12:40 AMVedrija strana:\n�to se tiče dizajna, kako je najavljivano, nove registarske tablice biće rađene po evropskim standardima: na njihovoj levoj strani biće plavo polje u kome treba da bude oznaka dr�ave Srbije (SRB), a biće ostavljen prostor i za oznaku EU, kada Srbija postane njena članica. Na tablici, kako je planirano, biće crveni �tit sa belim krstom i četiri ocila, ispod kojeg će ćirilicom biti ispisana oznaka registarskog područja. Kako saznajemo, novim pravilnik doneće neznatne izmene u tom smislu, jer će tablice za motocikle biti minimalno izmenjene.\nIzvor: Blic (http://www.blic.rs/Vesti/Drustvo/196606/Nove-registarske-tablice-mozda-i-za-sve-opstine-u-Srbiji)\nTo je dovoljno da ipak bude ona zamracnena strana...\npodvodniJuly 4th, 2010, 01:50 AMJa cu biti zadovoljan sa AP Bg-Boljare i kompletnim zavrsetkom koridora 10.\nne bih se složio... taj put je (pogotovo deonica između novog sada i šapca), uz prilaze beogradu, deo koridora X na potezu od novog sada do niša i deo ibarske magistrale do čačka najopterećeniji u srbiji i jedini prelazi granicu isplativosti za izgradnju punog profila (10.000 vozila)\nilustracije radi, dvostruko je opterećeniji nego deonica koridora 10 od NS do subotice...\nkarta opterećenja za 2009. godinu se nalazi ovde http://www.putevi-srbije.rs/brojanje/Karta09.pdf\np.s. i nije kikinda nego zrenjanin i dalje na srpsku crnju prema temišvaru\nStrajderJuly 4th, 2010, 02:31 AMmislim da danas nema smisla graditi ništa osim punog profila autoputa... najveća glupost je poluautoput... pre svega sa aspekta bezbednosti... troškovi izgradnje poluautoputa su više od 50% troškova izgradnje punog profila, a efekta gotovo da nema... štaviše, poluautoput je kod nas zapravo magistralni put sa većom mogućnošću pogibije... setite se samo koliko je ljudi izginulo na BG-NS dok je bila samo jedna traka... gotovo da nije bilo dana bez tragičnih vesti...\nIskreno, po mom mišljenju, bolje i 25km autoputa nego 100km našeg nazovi poluautoputa...\ncornacumJuly 5th, 2010, 12:48 AMЕво једне слике са koridor10.rs на 15км.\nНе разумем путању ове нове траке. Да ли води ка петљи доле испод надвожњака или подкопавају терен за насипавање.\nMareCarJuly 5th, 2010, 01:21 AMNi jedno od ta dva. Tu ce valjda ici ista ona traka sto je gore, samo malo odvojena. Nigde ne pise da moraju biti spojene.\ncornacumJuly 5th, 2010, 01:37 AMNi jedno od ta dva. Tu ce valjda ici ista ona traka sto je gore, samo malo odvojena. Nigde ne pise da moraju biti spojene.\nНе морају бити спојене, али коју улогу онда игра тај надвoжњак ако ће нова трака проћи испод?\nИли ти ниси у праву, или је ово жестоко срање што они раде... односно чување пара и јефтина градња...\nVuckoJuly 5th, 2010, 01:38 AMJeftina gradnja?U srbiji i to kod mrke?Ma neeeeee,gresi silno druskane!\nmr.bernsJuly 5th, 2010, 03:17 AMNi jedno od ta dva. Tu ce valjda ici ista ona traka sto je gore, samo malo odvojena. Nigde ne pise da moraju biti spojene.\nzaista se nadam da se salis!\nKao sto je napisao cornacum, onda nema smisla onaj nadvoznjak(odahnuo sam).\nMozda je to ulaz/izlaz sa puta(ko ce ga znati). Bice tu mnogo km za nasipanje, ako misle da ga urade kako treba(da su u liniji, sto mi je normalno). Mare, sada si me zbunio sa ovim da ne moraju biti spojene:nuts::lol:. Jebte, pa kopa se kroz granitne stene, ispod mora a mi ne mozemo napraviti normalan put(i to samo drugu polovinu) u ravnici:bash:. Napred mrko:lol:, kasnije ce te :cheers:.\nVuckoJuly 5th, 2010, 03:53 AMKad razmislim bolje je ovako,nema ni teorijske sanse cak i ako probije ograde na sredini da uleti na drugu stranu.Jes da zauzima vise prostora na zemlji al ko da moze da se gaji nesto u vojvodini,lukac uvozimo iz kine uskoro cemo i psenicu :)\nMareCarJuly 5th, 2010, 04:38 AMSasvim je moguce da nisam u pravu. Ja sam dao samo jednu ideju kako ovo meni izgleda. Nasip 100% nece biti, znaci da je ili desna traka autoputa, samo odvojena, pa se opet spoje pre nadvoznjaka, ili je neki izlaz i sa tim sasvim druga traka u pitanju.\nHromi DabaJuly 5th, 2010, 08:44 AMMeni ovo sasvim normalno deluje. U nozici nasipa skidaju jedan sloj do "zdravog". Onda ce u slojevima malo zasecati postojeci nasip i u slojevima ugradjivati novo tlo. Evo i skica kako mislim da ce to da izgleda. A na ovom delu gde stoji ovaj sto slika je ili vec postojece brdo, ili nasip koji je uradjen u prethodnoj fazi.\nstormwatchforeverJuly 5th, 2010, 10:37 AMilustracije radi, dvostruko je opterećeniji nego deonica koridora 10 od NS do subotice...\nIlustracije radi, idi malo od izlaza Subotica-Istok do Subotica-Sever da vidis sta je frekvencija saobracaja.\nsallae2July 5th, 2010, 06:34 PMMre�a autoputeva će razviti Srbiju\n5. jul 2010. | 00:24 -> 08:24 | Izvor: Tanjug\nBeograd -- Srbiju je potrebno premre�iti regionalnim autoputevima i brzim saobraćajnicama, jer njihov nedostatak značajno usporava ravnomeran privredni razvoj na�e zemlje.\nMinistarka za Nacionalni investicioni plan (NIP) Verica Kalanović ka�e da je u idućoj godini, u okviru realizacije programa predviđenih NIP-om, najva�nija izgradnja modernih puteva na relaciji:\n- Pojate - Preljina (Autoput)\n- Paraćin - Zaječar (Brza saobracajnica 2+2) - Ruma - �abac (BS 2+2) - Kragujevac - Batočina (BS 2+2)\n"Na koridoru 10 su Subotica, Novi Sad, Beograd, Ni�, Leskovac, Vranje i Pirot. Međutim, Kru�evac, Kraljevo, �abac, Loznica i Zaječar su daleko od autoputeva. Ovaj projekat treba da pru�i �ansu tim gradovima", istakla je Kalanovićeva, uz napomenu da samo na pravcu Pojate-Preljina �ivi oko pola miliona ljudi.\nOna je ocenila da je Transport master plan za Srbiju, koji je pro�log meseca usvojio Nacionalni savet za infrastrukturu, odličan osnov za dalji infrastrukturni razvoj, jer je Srbija konačno dobila sveobuhvatnu strategiju razvoja svih vrsta saobraćaja, čiju su izradu pomogli najveći evropski stručnjaci.\nCilj je ravnomerniji regionalni razvoj i zadr�avanje stanovnika u devastiranim područjima, ukazala je Kalanovićeva i istakla da se to naročito odnosi na istočnu Srbiju, gde bi razvojem infrastrukture trebalo zadr�ati stanovni�tvo i vratiti one koji su oti�li iz tog dela na�e zemlje.\nNa taj način, ističe ministarka, mogu se povećati potencijali za ulaganje u privredu, privući strani investitori i u učiniti da se građani tih područja "osete istinski jednakim u celoj Srbiji".\nKalanovićeva je kazala da će ti moderni putevi, kojima treba povezati Koridor 10 i budući autoput Beograd-Ju�ni Jadran (Koridor 11), imati različite profile.\nOd Pojata do Preljine biće klasičan autoput sa ukupno �est traka, na pravcu Paraćin-Zaječar brza saobraćajnica sa po dve trake, kao i od Rume do �apca i Kragujevca do Batočine, rekla je ministarka.\n"Ako to zadovoljava Kragujevac, koji će u narednom periodu da proizvodi između 200 ili 300 hiljada automobila (godi�nje), mislim da će to biti dobra mera i za Zaječar i za �abac", navela je Kalanovićeva.\nZa projektovanje autoputa Pojate-Preljina biće, prema njenim rečima, raspisan tender do 1. avgusta, a do septembra i za autoputeve Paraćin-Zaječar i Ruma-�abac. Izgradnja tih deonica se u potpunosti finansira iz bud�eta Ministarstva za NIP, koje je zadu�eno za kompletnu realizaciju projekata...\npodvodniJuly 5th, 2010, 06:47 PMIlustracije radi, idi malo od izlaza Subotica-Istok do Subotica-Sever da vidis sta je frekvencija saobracaja.\nhahaaa.... neponovljiv si :lol:\npodvodniJuly 5th, 2010, 06:51 PMne znam ja to subotica istok sever zapad jug.... znam izlaze žednik i palić :)\npokaži mi na karti na koju deonicu konkretno misliš ;)\nstormwatchforeverJuly 5th, 2010, 06:54 PMOk, znaci ti tvrdis da ti izlazi ni ne postoje, prica zavrsena.\npodvodniJuly 5th, 2010, 06:59 PMne tvrdim da ne postoje nego ne znam koji su... uglavnom produžim prema budimpešti...\npri čemu nisam primetio da postoji deonica sa povećanom frekvencijom saobraćaja...\nkaskoJuly 5th, 2010, 09:03 PMIstok bi trebalo da je "Palic". Sever?\nkaskoJuly 5th, 2010, 09:08 PMDa li je iko primetio nove slike na K10 sajtu, NS - SU?\nHm, zasto nema stepena realizacije medju podacima? www.koridor10.rs\nStrajderJuly 5th, 2010, 09:17 PMIstok bi trebalo da je "Palic". Sever?\nA da nije istok - Bikovo, a sever - Palić?:dunno:\nkaskoJuly 5th, 2010, 09:25 PMA da nije istok - Bikovo, a sever - Palić?:dunno:\nBikovo je po onome sto ja znam - jug.\nRekao bih da je sever Kelebija, tj da Storm misli na Kelebiju, ali ne smem da lupim te da se sramotim pred Stormom ;). Na autoputu to bi bio izlaz za Hajdukovo, valjda.\nSingidunumJuly 6th, 2010, 01:00 AMUskoro će ova tema biti zatvorena a biće otvorene dve nove\nСрбија - магистрале | Srbija - roads\nСрбијаС - аутопутеви | Srbija - highways\nUkoliko neko �eli da otvori nove teme sa dobrim prvim postom gde bi se napravio neki pregled neka to uradi u narednih par dana ili će biti otvorena obična tema pa idemo dalje odatle. :cheers:\nStrajderJuly 6th, 2010, 01:08 AM^^\nMislim da bi pravilnije bilo da teme budu Srbija - autoputevi i brzi putevi (motorways & expressways)\nSrbija - putevi (roads)\nHighway mo�e biti i običan put - ne mora biti autoput\nMagistrala je već pomalo prevaziđen izraz, ipak iz nekih ranijih vremena...\nSingidunumJuly 6th, 2010, 01:14 AMDa ali isto tako "putevi" mogu da budu kako autoputevi tako i seoski putevi. Nije jednostavno slazem se. Pored toga ako bi krenula normalna izgradnja puteva imali bi odvojene teme kao ovu Kragujevac-Batocina ali to vec otom potom.\nStrajderJuly 6th, 2010, 01:20 AMOk, recimo umesto putevi, ipak trenutni zvanični naziv magistralni i regionalni putevi?\nSingidunumJuly 6th, 2010, 01:29 AMPod uslovom da uspe da stane u naslov\nvlada_Ilina_h2oJuly 6th, 2010, 02:00 AM05. 07. 2010.| 14:42 Obnova puta Kokin Brod-Nova Varo� počinje 6. jula\nNa magistralnom putu od Beograda do crnogorskog primorja sutra (6. jul 2010. godine) će početi obnova asfalta na 9,5 kilometara dugoj deonici od Kokinog Broda do Nove Varo�i, najavili su predstavnici preduzeća Putevi "U�ice".\nKako je agenciji Beta rekao direktor prijepoljskog pogona preduzeća Putevi "U�ice" Sabahudin Kozica, asfaltiranje će početi ako vremenski uslovi budu povoljni, a radovi će trajati tokom jula.\n- Saobraćaj će, uz povremene zastoje, biti regulisan semaforima - kazao je on.\nKozica je upozorio vozače da pojačaju pa�nju na toj deonici jer je pored Zlatarskog jezera zbog radova privremeno uklonjena za�titna ograda.\nDeonica od Kokinog Broda do Nove Varo�i jedina je preostala na magistralnom putu do crnogorske obale koja jo� nije rekonstruisana. Ekapija (www.ekapija.com/website/sr/page/327619)\nStrajderJuly 6th, 2010, 02:11 AM^^\nKonačno i ta deonica dođe na red. A drago mi je da to rade Putevi Užice, jer iz mog iskustva, čini mi se da oni najkorektnije odrađuju rehabilitacije. Još kad bi se sredila deonica Valjevo-Požega M21 bi bio sasvim ok put, ali o toj deonici niko i ne razmišlja, iako bi je da nije u stanju kakvom jeste, NS i pola Vojvodine koristilo za put prema Užicu i dalje ka CG (pa i ja iz Lazarevca, put je kraći 20-25km u odnosu na M22, tj. Ibarsku)\nedis_muminJuly 6th, 2010, 03:18 PMKokin Brod - Nova Varo� je bila jo� jedna deonica koje je poslu�ila Alpini i ostaloj bagri da opere jo� koji milion, pa im je posao oduzet i dodeljen Putevima iz U�ica...\nstormwatchforeverJuly 6th, 2010, 03:39 PMne tvrdim da ne postoje nego ne znam koji su... uglavnom produžim prema budimpešti...\nPogledaj onda malo bolje sledeci put jer su to jedine velike table.\nTo me izuzetno brine jer to samo znaci da ne gledas gde vozis.\nedis_muminJuly 6th, 2010, 03:59 PMI da... zaboravio sam da dodam... Pravac Kokin Brod - Nova Varoš će biti u jednom delu izmenjen zato što će se praviti novi most od one oštre krivine do ulaska u N. Varoš. Tu će se nalaziti i nova raskrsnica gde će se od jadranske magistrale odvajati put ka Zlataru i Sjenici, što će rešiti probleme vozačima kamiona i autobusa koji se kreću od Nove Varoši ka Sjenici, pogotovu zimi.\nvectomJuly 6th, 2010, 04:48 PMsinoc je bila tragikomedichna pompa na Dnevniku 2 oko obnavljanja 6 kilometara lokalnog puta od Bele Palanke do Divljanskog manastira (Dachic "otvara" put do koga je dosao sporednim putem, jer mu fali most pa da moze da se koristi, ali pogacha i so, blabla).\nKad bih hteo da stavim vest za taj putić, jel to treba da ide u magistrale? Dajte bre, Srbija - putevi je vishe nego logicno, obuhvata svakakve puteve, a zasebna tema Srbija - autoputevi i brze ceste, i sta ce nam vishe. tako ja razmisljam, sad kako je najbolje, odluchite vi aktivniji od mene :)\nvectomJuly 6th, 2010, 04:50 PMi jos nesto, predlazem posebnu, trecu temu, "Srbija - poluautoputevi (Serbian motorway wannabes)". Ozbiljan sam.\nstormwatchforeverJuly 6th, 2010, 04:52 PMTo je tema koja je ruku na srce mogla biti prva otvorena.\nStrajderJuly 6th, 2010, 06:37 PMi jos nesto, predlazem posebnu, trecu temu, "Srbija - poluautoputevi (Serbian motorway wannabes)". Ozbiljan sam.\nvlada_Ilina_h2oJuly 6th, 2010, 07:22 PM06. 07. 2010. | 15:41\nPočelo asfaltiranje dela puta Kokin Brod-Nova Varo�\nAsfaltiranje deonice magistralnog puta Kokin Brod-Nova Varo�, duge 9,5 kilometara, počela je danas (6. jul 2010. godine). - Radnici i mehanizacija preduzeća "Putevi" iz U�ica danas će asfaltirati prvih 400 metara- rekao je agenciji Beta ...\nvlada_Ilina_h2oJuly 6th, 2010, 09:59 PMUkoliko neko �eli da otvori nove teme sa dobrim prvim postom gde bi se napravio neki pregled neka to uradi u narednih par dana ili će biti otvorena obična tema pa idemo dalje odatle. :cheers:\nAko se radi samo o mapi i jedno 30-40 linkovanih reportraza, mogao bih da odradim to kroz par dana. Pre nikako. Ipak se mora prelistati 5 000 poruka.\nVeceras planiram da odradim mapu obilaznice oko Kragujevca za drugu temu, tako da bih vec sutra mogao da krenem sa opstim temama o autoputevima i magistralama. Mogu i da podelim posao sa nekim ako je zainteresovan? Tipa ja Ap on magistrale ili obratno.\nSingidunumJuly 7th, 2010, 12:25 AMAko se radi samo o mapi i jedno 30-40 linkovanih reportraza, mogao bih da odradim to kroz par dana. Pre nikako. Ipak se mora prelistati 5 000 poruka.\nMa ne moras toliko detaljno, samo neki pregled da neko ko udje u temu zna otprilike sta se trenutno radi i sta je u planu :cheers:\nStrajderJuly 7th, 2010, 08:55 AMI da... zaboravio sam da dodam... Pravac Kokin Brod - Nova Varoš će biti u jednom delu izmenjen zato što će se praviti novi most od one oštre krivine do ulaska u N. Varoš. Tu će se nalaziti i nova raskrsnica gde će se od jadranske magistrale odvajati put ka Zlataru i Sjenici, što će rešiti probleme vozačima kamiona i autobusa koji se kreću od Nove Varoši ka Sjenici, pogotovu zimi.\nDa ne bi bilo zabune, taj put od Užica ka CG granici (deo M21) jeste glavni pravac iz Srbije ka moru, ali nema ništa sa jadranskom magistralom. Jadranska magistrala je M2...Sa druge strane, mnogi ovaj pravac nazivaju ibarskom magistralom, a ni to nije tačno, ibarska od Čačka ide preko Kraljeva ka Kosovskoj Mitrovici, a jedan krak ka Novom Pazaru...\nedis_muminJuly 7th, 2010, 01:36 PM^^\nU pravu si... Ja ga smatram krakom jadranske magistrale, jer je ona u svom osnovnom značenju izgubila smisao raspadom SFRJ...\nsallae2July 7th, 2010, 02:36 PMTrasa ka Dimitrovgradu spremna\n7. jul 2010. | 10:53 | Izvor: Novosti\nBeograd -- Eksproprijacija na oko 700 parcela za istočni krak Koridora 10 kod Pirota je zavr�ena. Vlasnici su uglavnom zadovoljni cenom.\nVlasnicima oko 700 parcela već su isplaćena poravnjana na ime oduzete zemlje, dok su onima koji su tu�ili dr�avu dosuđeni manji iznosi.\n"Radovi mogu da počnu. Postignuta su poravnanja sa svim vlasnicima parcela od sela Obrenovac, Zaganica i Činiglavci do Velikog Jovanovca. Ljudi su isplaćivani sedam do deset dana posle potpisivanja", ka�e Bogoljub To�ić, načelnik Op�tinske uprave Pirotu.\nOn navodi da je ostalo svega nekoliko slučajeva, ali ne zbog nea�urnosti op�tinske administracije i slu�bi, već zbog ostavinskih postupaka.\n"Na sudu je zavr�ilo nekoliko slučajeva, a oni koji su se odlučili na ovakvu varijantu, odnosno da tu�e, tra�eći veću naknadu po kvadratu, uglavnom su se prevarili, jer su im presuđene manje naknade nego �to im je prvobitno ponuđeno" , ka�e To�ić.\nVlasnici parcela dobijali su od 480 dinara po kvadratu oranice prve klase do 300 i 200 dinara za parcele koje su pete ili �este kategorije. Ovakvu cenu mnogi su mogli samo da sanjaju, jer se njive u okolini Pirota, poslednjih godina prodaju za svega pola evra po metru kvadratnom, uz uslov da su obrađivane, �to sa mnogima nije bio slučaj. Vrtovi i okućnice su plaćani takođe 480 dinara, dok je cena pa�njaka bila 350 dinara. Dugogodi�nji zasadi, kao �to su vinogradi i �ljivici, obračunavani su posebno.\nNastavak eksproprijacije od Velikog Jovanovca do Poljske R�ane, nadomak Pirota, prema To�ićevim rečima, očekuje se ove jeseni. Ona će biti obavljena pod istim uslovima. Očekuje se da i na ovoj deonici eksproprijacija bude urađena u kratkom roku, jer ne postoje sporenja oko trase, koja se pru�a s sleve strane sada�nje magistrale, posmatrano ka Dimitrovgradu.\nU Dimitrovgradu je eksproprijacija okončana jo� pro�le godine, a delimično i u belopalanačkoj op�tini.\n�to se tiče deonice od Poljske R�ane na istočnoj strani Pirota, gde se gradi velika petlja za ulazak i izlazak iz grada, pa na zapadu prema Beloj Palanci, ovde će se, uprkos protivljenju dela javnosti, graditi takozvana inovirana dolinska varijanta, po kojoj će se Koridor 10 pru�ati desno od sada�njeg magistralnog puta. b92 (http://www.b92.net/biz/vesti/srbija.php?yyyy=2010&mm=07&dd=07&nav_id=443871)\nvlada_Ilina_h2oJuly 8th, 2010, 01:20 PM08. 07. 2010.| 08:15 Počeli radovi na izgradnji puta od mesta Rečica do regionalnog puta u op�tini Bojnik\nDr�avni sekretar Ministarstva za Nacionalni investicioni plan Milan Đokić otvorio je juče (7. jul 2010. godine) radove na izgradnji puta koji spaja naseljeno mesto Rečica sa regionalnim putem u op�tini Bojnik u du�ini od 1.130 metara.\nĐokić je tom prilikom naveo da vrednost te investicije iznosi vi�e od 13,5 miliona dinara, i dodao da ona predstavlja nastavak već započetog projekta izgradnje mosta na Pustoj reci u Crkvici, u koju je u 2009. godini Ministarstvo za NIP ulo�ilo 3.058.554 dinara.\nOn je rekao da će izgradnjom mosta i puta biti značajno pobolj�an saobraćaj u tom kraju, a ljudima će biti olak�an pristup njihovim njivama.\nPrema njegovim rečima, pro�le godine je iz NIP-a finansirana i izgradnja pristupnog puta mostu u Crkvici, tako da će ova tri infrastrukturna objekta predstavljati funkcionalnu celinu.\nĐokić je juče u Mero�ini otvorio radove na izgradnji otvorenog sportskog terena, u koji će biti ulo�eno vi�e od četiri miliona i 120 hiljada dinara.\nProjekti čija je realizacija započela juče deo su Programa "Razvoj infrastrukture u 40 najnerazvijenijih op�tina", koji je pro�le godine pokrenulo Ministarstvo za NIP.\nvlada_Ilina_h2oJuly 8th, 2010, 11:47 PMTreba mi hitno objasnjenje oko dve stvari.\nGde, sta, kako?\nN011July 8th, 2010, 11:54 PMKakvo ti obavestenje treba?\nvlada_Ilina_h2oJuly 9th, 2010, 12:01 AMGde ide, sta se povezuje, kako funkcionise?\nsolaarJuly 9th, 2010, 12:06 AMGde ide, sta se povezuje, kako funkcionise?\npa, prva slika ti je cvor batajnica, i rekao bih da je sama po sebi prilicno deskriptivna\nna drugoj slici je cvor dobanovci koji izgleda ovako:\nWuxaJuly 9th, 2010, 12:07 AMGde ide, sta se povezuje, kako funkcionise?\nPrva: to je plan za petlju Bataja\nDruga: petlja Dobanovci, tu pocinje ,,obilaznica,,\nStrajderJuly 9th, 2010, 12:10 AMPrva slika - buduća petlja u Batajnici, severno od petlje je postojeći AP BG-NS, ovo �to ide ka jugozapadu (za Ni�) je buduća deonica BG obilaznice Batajnica-Dobanovci, ka zapadu (za NS) je stari novosadski put M22.1, a ka istoku je (za Beograd) je varijanta 2+2, �to ide ka čuvenoj lakat krivini\nDruga slika - prilaz dobanovačkoj petlji iz pravca �ida, Zagreba - 2 leve trake (tabla Čačak, Obrenovac) vode na obilaznicu ka Ostru�nici (za Obrenovac) i Orlovači (za Čačak), a dve desne za podvo�njakom na slici za BG i aerodrom, i naravno kroz grad za Ni�. Sada ako se ne varam i pravac Ni� je dvema levim trakama, da ne bi i�li preko Gazele, ova fotka je od pre 2 godine recimo, kada je pu�tena deonica Ostru�nica-Orlovača.\nvlada_Ilina_h2oJuly 9th, 2010, 12:14 AMHvala momci na objasnjenju! :cheers1:\nvlada_Ilina_h2oJuly 9th, 2010, 12:59 AMMomci, pomoc oko kilometraze.\nNovi Sad- Horgos\nBeorad - Zagreb (do granice)\nNis - Leskovac - Presevo\nsolaarJuly 9th, 2010, 01:08 AMMomci, pomoc oko kilometraze.\nStrajderJuly 9th, 2010, 01:16 AMNaravno, km tamo/ovamo :)\nBeograd - Nis 228 - Čvor Trupale\nBeograd - Novi Sad 82\nNovi Sad- Horgos 112\nBeorad - Zagreb (do granice) 112 - GP Batrovci\nNis- Dimitrovgrad 109 - Čvor Trupale-GP Gradina\nNis - Leskovac - Presevo 155\nvlada_Ilina_h2oJuly 9th, 2010, 01:27 AMHvala obojici. :cheers:\nvlada_Ilina_h2oJuly 9th, 2010, 02:52 AMSve primedbe, sugestije, dopune za prvi post saljite na PM ili ovde dok se ne zatvori tema. Sutra otvaram temu za magistrale.\nvectomJuly 9th, 2010, 10:40 AMNaravno, km tamo/ovamo :)\nmozda je malo bezveze da se racuna Trupale kao referentna tacka. Sam nadvoznjak kod Trupala je poprilicno van grada, a sem na nekim mapama, nema ga u realnosti, tj, ne na znakovima, nasim mapama, itd. Tu se rachva krak autoputa prema Bugarskoj i prema Makedoniji, pa je verovatno zato viamichelin uzeo to za referencu.\nMozda je bolje da se za Nis - Dimitrovgrad racuna kilometraza koja je na tabli na izlazu iz grada Nisha kod sela Prosek/ulaz u Sicevacku klisuru, tj ukljucenje na magistralni put i obilaznicu oko grada. Ta vrednost (91km) je standardna vrednost u svim auto kartama za Nis - Dimitrovgrad.\nJer, ako pratimo tu logiku kao za Trupale, onda je postenije da razdaljinu Beograd - Novi Sad racunamo od negde Nove Pazove/Batajnice pa do NS. Takodje, razdaljina Beograd - Nis uobicajeno se uzima da je autoputem 235 do 240km. Zavisi koja se tacka uzme za referentnu u Nishu i u Beogradu.\nJa predlazem da korigujemo ove vrednosti jer cemo samo da zbunimo ogromnu vecinu ljudi koji su navikli na uobicajene (a i tacnije) podatke nego li uzimanje Trupalskog nadvoznjaka za referencu.\nBeograd - Nis ::: 237km\nNis - Dimitrovgrad ::: 91km + 4km do granice (GP Gradina)\nWile E. CoyoteJuly 9th, 2010, 12:42 PMPrva slika - buduća petlja u Batajnici, severno od petlje je postojeći AP BG-NS, ovo �to ide ka jugozapadu (za Ni�) je buduća deonica BG obilaznice Batajnica-Dobanovci, ka zapadu (za NS) je stari novosadski put M22.1, a ka istoku je (za Beograd) je varijanta 2+2, �to ide ka čuvenoj lakat krivini\nАли пази сад ово: М22.1 уопште не иде трасом која је обележена. :nuts:\nStrajderJuly 9th, 2010, 01:50 PM^^\nDa, primetio sam, M22.1 ide severnije od M22 (2+2) ka Zemunu i BGD, put koji ide pravo bez ikakvih krivina i skretanja.\nStrajderJuly 9th, 2010, 02:00 PMmozda je malo bezveze da se racuna Trupale kao referentna tacka. Sam nadvoznjak kod Trupala je poprilicno van grada, a sem na nekim mapama, nema ga u realnosti, tj, ne na znakovima, nasim mapama, itd. Tu se rachva krak autoputa prema Bugarskoj i prema Makedoniji, pa je verovatno zato viamichelin uzeo to za referencu.\nAko govorimo u udaljenostima između gradova, onda si potpuno u pravu. Ako je priča o dužini autoputeva, onda već imamo druge referentne tačke...\nDa pojasnim moje viđenje stvari...\nReferentna tačka za razdaljinu u BG je najčešće Mostarska petlja, nije baš centar grada ali je u gradskom jezgru, nadam se da ste saglasni s tim...Kako je ova tačka na autoputu kroz grad, tu nema ničeg spornog...\nE sad, na primer Niš nema tu sreću da mu autoput prolazi pored tvrđave i hotela Ambasador, već je jedini veći grad u Srbiji koji je opasan sa 2 strane autoputevima, na sasvim dovoljnoj udaljenosti od grada, tako da je čvor (dakle ne petlja) Trupale po meni sasvim dovoljan reper za udaljenosti i dužine autoputeva. Uostalom polazna tačka budućeg autoputa ka BG granici, koju god oznaku taj put bude nosio, logički može biti jedino čvor Trupale, zar ne?\nBtw, razdaljine sam računao prema tabeli sa Puteva Srbije.\nStrajderJuly 9th, 2010, 02:15 PMDa dodam, decenijama se provlačila udaljenost BG-Ni� 236km, iz vremena kada starim putem Bratstvo/jedinstvo preko Pantelejskog mosta na Ni�avi tresne� na semafor kod Narodnog pozori�ta, pa na semaforu ili desno za Skoplje ili levo za Sofiju. Na sreću, ne�to se tu ipak promenilo, a i trasa autoputa BG-Ni�, nije potpuno identična starom putu B/U, na primer deonica Pojate-Ra�anj.\nvlada_Ilina_h2oJuly 9th, 2010, 02:33 PMI sta smo se odlucili? Da prepravljam nesto ili ne? Btw, vidim da se barata sa raznim brojkama za AP kroz Beograd. Juce sam za AP kroz Beograd stavio najvecu kilometrazu. Sta da radimo sa tim?\nStrajderJuly 10th, 2010, 12:33 AMEvo još jednog predloga za naziv teme o ostalim putevima u Srbiji...\nUmesto naziva buduće teme Srbija magistrale, mišljenja sam da je prikladniji naziv Srbija - državni putevi /Serbia - state roads - pa i po našem zakonu, gde se putevi dele na državne puteve I i II reda. I po Evropi imaju državne, nacionalne ili kao u Nemačkoj savezne puteve(Bundesstrasse)...\nSingidunumJuly 10th, 2010, 09:54 PMPa dobro ipak je ovo internet forum, ne moramo da pratimo zakonske formulacije\nSingidunumJuly 10th, 2010, 11:27 PMNastavljamo ovde\nСрбија - аутопутеви | Serbia - motorways (http://www.skyscrapercity.com/showthread.php?t=1168459)\nСрбија - магистрале | Serbia - roads (http://www.skyscrapercity.com/showthread.php?t=1169589)


Otkazivanje pregovora Beograda i Prištine: Čije su tajne službe ovo spakovale? - SAD iznenađene | Borba Info\nHome/Fakti/Otkazivanje pregovora Beograda i Prištine: Čije su tajne službe ovo spakovale? – SAD iznenađene\nPrevious KAKO BITI GLUP? Primiš još 9.500 vojnika SAD i okreneš ruske nuklearne rakete na svoju zemlju\nNext Nemačka sprema odgovor ako SAD uvedu nove sankcije protiv “Severnog toka 2”


Objavljeno: 11.08.2020 / 20:36\nUkupan promet na trgovanju iznosio je 6,1 milion dinara (51.800 evra).\nIndeks BELEX15 je oslabio za petinu procenata, na 671,23 poena, a BELEXline je skliznuo za 0,1 posto, na 1.477,87 poena.\nObična akcija Komercijalne banke je bila jedini gubitnik uz pad cene od 0,9 odsto, na 2.412 dinara, a istovremeno je bila najtrgovanija sa iznosom od gotovo 5,0 miliona dinara.\nNaftna industrija Srbije se zadržala na nivou od 547 dinara, uz promet od nepunih 0,5 miliona dinara, a stabilna je ostala i akcija Aerodroma "Nikola Tesla" na 917 dinara, uz realizaciju od oko 0,2 miliona dinara.\nPreduzeće Uniprom iz Novog Pazara je isprometovano na MTP tržištu za nešto manje od 0,4 miliona dinara po nepromenjenoj ceni od 750 dinara.\nStrani investitori su u ukupom prometu na tržištu akcija imali udeo od 77,41 posto, u kupovini 83,31 procenat, a u prodaji 71,52 odsto.\nNa Berzi nije trgovamo državnim dužničkim hartijama.\nTagovi: Beogradska berza, BELEX15, BELEXline, Naftna industrija Srbije, Komercijalna banka, Uniprom, Aerodrom Nikola Tesla


EPIDEMIJA JOŠ TINJA: U Kraljevu od 306 testiranih pozitivno 46 uzoraka | Novosti.RS\nOd izbijanja epidemije, u gradu na Ibru je do sada zvanično potvrđeno 18.559 slučajeva infekcije, od kojih 6.682 od 18. februara ove godine.\nU Opštoj bolnici „Studenica“ hospitalizovano je 59 kovid pacijenata. Na Odeljenjima intenzivne i poluintenzivne nege zbrinuto je ukupno 11 – dvoje na respiratoru, petoro na neinvazivnoj ventilaciji i četvoro na „haj flou“ režimu.\nKako je saopšteno, tokom proteklih 24 sata u ovoj ustanovi preminulo je dvoje kovid bolesnika, devetoro je novoprimljenih, a 17 je otpušteno sa bolničkog lečenja.\nvirus korona korona virus Epidemija Kraljevo Opšta bolnica "Studenica"


Međunarodna konferencija o ljudskim pravima, decembar 2011.\nKada su šefovi država i vlada članica Evropske unije nedavno odobrili Crnoj Gori uslovan početak pristupnih pregovora u junu naredne godine, prvi put su među tri uslova da se to i dogodi naglasili unaprjeđenje fundamentalnih ljudskih prava.\nPrema podacima međunarodnih i domaćih organizacija nije mali broj struktura u crnogorskom društvu čija se prava krše.\nUpravo su ljudska prava na Pravnom fakultetu okupila predstavnike države, NVO sektora i međunarodnih organizacija.\nStudenti pravnog fakulteta vjeruju da država i njene institucije mogu u tom kratkom roku da poboljšaju stanje ljudskih prava u crnogorskom društvu.\nI šef delegacije Evropske unije u Podgorici Leopold Maurer poručuje institucijama Crne Gore da je poboljšanje stanja ljudskih prava oblast koju će Brisel posebno nadgledati.\n"Ljudska prava moraju da budu primijenjena i ja misli da proces koji počinjemo sa Crnom Gorom i koji počinjemo odmah nakon odluke o\nuslovnom početku pregovora. Omogućiće nam da pratimo šta Crna Gora radi u ovoj oblasti. To ćemo raditi u kontinuitetu i do juna podnijećemo izvještaj o tome šta Crna Gora radi na tom planu", naglasio je Maurer.\nMeđu grupama i strukturama crnogorskog društva najugroženiji su pripadnici romske populacije, apatridi, odnosno osobe bez državljanstva, žene, LGBT osobe, ali i radnici i studenti.\nI studenti pravnog fakulteta saglasni su da su ljudska prava navedenih grupa najugroženija.\nOsobe bez državljanstva višestruko diskriminisane\nI dok su ostale grupacije nekako najvidljivije u medijima kada se govori o ugrožavanju ljudskih prava, apatridi, odnosno osobe bez državljanstva zauzimaju posebno mjesto jer su višestruko diskriminisani, samim tim jer bez državljantsva i odgovarajuće dokumentacije ostaju bez najosnovnijih prava.\nPasoš Crne Gore - ilustrativna fotografija\nU Crnoj Gori ih prema podacima MONST-a ima 4.312 osoba dok se špekuliše o cijelih 60 hiljada apatrida.\nMeđu apatridima najviše ima Roma sa Kosova a njihov najveći problem je što bez državljanstva nemaju pravo na zdravstvenu zaštitu, a bez tog prava u Crnoj Gori rađaju se Romi kojih nema u knjigama rođenih.\nPrema istraživanju Akcije za ljudska prava u Crnoj Gori je u 2011. bilo 318 romske djece rođene u Crnoj Gori koja nijesu upisana u matične knjige.\n"Nemaju status interno raseljenog lica ili neki drugi status koji poznaje crnogorsko zakonodavstvo. Čim nemaju legalan status nemaju zdravstvenu zaštitu, a čim nemaju tu zaštitu oni ne mogu da rode dijete u zdravstvenim ustanovama, a da ne plate porođaj koji mnogo košta – 300, 400, 500, 600 eura i to zavisi od opštine do opštine i od bolnice do bolnice. Samim tim ta lica su primorana da rode dijete u svojoj kući, bez upisa u matičnu knjigu rođenih, bez ljekara, bez babice", navodi Slobodan Raščanin iz UNHCR-a.


Podrška učenicima završnih razreda – aktivnosti Euroguidance centra, baze Obrazovanje.rs i Info centra FT – ОШ ''Вук Караџић'' Зрењанин\nPodrška učenicima završnih razreda – aktivnosti Euroguidance centra, baze Obrazovanje.rs i Info centra FT\nJune 12, 2018 Упис ученика у средњу школу. Завршни испит у основном образовању by admin\nFondacija Tempus, u sklopu aktivnosti nacionalnog centra Euroguidance mreže, unapređenja karijernog informisanja putem baze obrazovnih mogućnosti obrazovanje.rs i Info centra Fondacije o obrazovanju planira da tokom aprila, maja i juna sprovede niz aktivnosti koje imaju za cilj pružanje podrške učenicima završnih razreda osnovnih i srednjih škola, koji biraju sledeći nivo školovanja – srednju školu, odnosno fakultet ili visoku školu.\nU ovom periodu će se sprovoditi sledeće aktivnosti:\n· Predavanja i vebinari za učenike – svaka tema će biti obrađena i putem vebinara tj. onlajn seminara na kome će učenici iz bilo kog mesta moći da dobiju smernice, ali i postave svoja pitanja i dobiju odgovore, kao i putem predavanja u Info centru FT u Beogradu (Terazije 39, I sprat). Teme uključuju:\no „Šta nakon srednje škole? Koraci u donošenju odluke o izboru studijskog programa“\no „Kako savladati tremu pred prijemni ispit?“\no „Izbor srednje škole“ (VIII razred)\no „Kako savladati tremu pred završni ispit?“ (VIII razred)\n· Za učenike završnih razreda srednjih škola organizuju se i individualne konsultacije – razgovori, kao još jedan način podrške, prilikom donošenja odluke na pitanje: „Šta da radim posle srednje škole?“. U periodu od aprila do juna meseca, učenici mogu da se prijave za individualan razgovor sa psihologom koji se održava u prostorijama Info Centra Fondacije Tempus sredom od 14 do 18 časova. Za učenike koji nisu iz Beograda razgovori se odvijaju putem skajpa utorkom od 14 do 18 časova.\n· Ažuriranje baze obrazovnih mogućnosti obrazovanje.rs – informacijama o upisu srednje škole, kako bi učenici imali mogućnost lake pretrage programa, škola i fakulteta na nekomercijalnom sajtu, sadržaj će biti dopunjen i dodatnim tekstovima u vezi sa upisom, često postavljanim pitanjima i sl.\n· Predavanje i vebinar za roditelje – biće organizovan i po jedan vebinar i predavanje na temu „Kako podržati dete u procesu donošenja odluke o izboru zanimanja“ na kom će roditelji imati priliku da saznaju za koje korake u izboru srednje škole / studijskog programa / zanimanja je posebno važna njihova podrška i na koji način mogu da podrže svoju decu u pripremi završnog/prijemnog ispita.\n· Radionice izrade biografija „Kako napisati dobar CV?“ koji je namenjen onim srednjoškolcima koji u ovom trenutku nakon srednje škole žele da stupe u svet rada ili im je CV potreban kao deo prijave za upis i/ili prijave za stipendiju.\nNastavnici mogu da prijave i organizuju učešće grupe svojih učenika kao deo redovnih školskih aktivnosti (npr. čas odeljenskog starešine, aktivnosti tima za karijerno vođenje i savetovanje). Školski timovi za KViS takođe mogu da se obrate Euroguidance centru za podršku u unapređenju aktivnosti KViS u svojoj školi ili učestvuju na akreditovanim seminarima o karijernom vođenju.\nindividualne konsultacije – razgovori – sredom od 14 do 18 časova u Info centru (obavezno zakazivanje); utorkom od 14 do 18 časova – putem Skype-a (obavezno zakazivanje);\n26.4.2018 vebinar od 12.30 do 13.15 časova „Šta nakon srednje škole? Koraci u donošenju odluke o izboru studijskog programa?“\n26.4. 2018 radionica od 14 do 17 časova radionica „Kako napisati dobar CV?“\n10.5.2018 predavanje od 18 do 19 časova „Šta nakon srednje škole? Koraci u donošenju odluke o izboru studijskog programa? “\n14.5.2018 radionica od 14 do 17 časova radionica „Kako napisati dobar CV?“\n11.6.2018 predavanje od 18 do 19 časova „Kako savladati tremu pred završni ispit/prijemni ispit?“\n12.6.2018 radionica od 14 do 17 časova radionica „Kako napisati dobar CV?“\n14.6.2018 vebinar za srednjoškolce u 12.30 do 13.15 časova „Kako savladati tremu pred prijemni ispit?“\n27.4.2018 vebinar od 12.30 do 13.15 časova „Kako savladati tremu pred završni ispit“\n10.5.2018 2018 vebinar od 12.30 do 13.15 časova „Izbor srednje škole?“\n24.5.2018 predavanje od 18 do 19 časova „Izbor srednje škole“\n11.6.2018 predavanje od 18 do 19 časova „Kako savladati tremu pred završni ispit/prijemni ispt?“\n8.5.2018 predavanje od 18 do 19 časova „Kako podržati dete u procesu donošenja odluke o izboru zanimanja?“\n15.5.2018 vebinar od 18 časova do 18.45 časova „Kako podržati dete u procesu donošenja odluke o izboru zanimanja?“\nSva predavanja će se organizovati u prostorijama Info centra Fondacije Tempus u Beogradu (Terazije 39, I sprat), a zbog ograničenog broja mesta prethodna registracija je obavezna popunjavanjem formulara na sajtu www.obrazovanje.rs nakon čega će svi prijavljeni dobiti dodatno obaveštenje sa potvrdom učešća. U slučaju velikog interesovanja postoji mogućnost organizovanja dodatnih termina predavanja.\nVebinari, pošto predstavljaju vrstu predavanja putem interneta, su dostupni svim učenicima (kao i njihovim nastavnicima i roditeljima) iz svih škola u Republici Srbiji. Potreban je samo računar sa stabilnom internet vezom kako bi se vebinar pratio u zakazano vreme. Takođe, pored toga što učenici mogu samostalno da prate vebinar, ovo omogućava nastavnicima da sa svojim učenicima putem jednog računara i projektora prate vebinar i grupno, npr. tokom časa odeljenskog starešine, kao aktivnost tima za karijerno vođenje i sl. i stoga se vebinari organizuju u periodu između smena kako bi omogućili i ovu vrstu učestvovanja. Nakon registracije na sajtu obrazovanje.rs svi učesnici će dobiti potvrdu učešća, kao i tehničko uputstvo za praćenje, a nekoliko sati pre vebinara će putem elektronske pošte dobiti i link koji treba da kliknu u zakazano vreme.\nZa sve dodatne informacije u vezi sa navedenim aktivnostima, možete kontaktirati Euroguidance centar putem el. pošte euroguidance@tempus.ac.rs , putem telefona 011/3342-430 ili lično u Info centru Fondacije Tempus u Beogradu, Terazije 39, I sprat radnim danima od 10 do 18 časova.\nProcedura za upis dece u srednju školu 2018/19


Tema: Instalacija WINDOWS XP-a\n09.11.2009., 00:42 #1\nPriliko instalacije xp-a, dobijam neke dve opcije:\nMoze li neko da mi pojasni razliku i da mi kaze koju da izaberem?\n09.11.2009., 00:50 #2\nNa FAT32 ne mozes imati fajlove vece od 4096 mb. (2^32 bajtova).\nNTFS radi drukcije i na njemu mos imat fajlove u terabajtima...\nFAT ne vidi particije koje su NTFS.\nPoslednji put ažurirao/la Cartmanland : 09.11.2009. u 01:09\n09.11.2009., 01:11 #3\nFile Alocation Table ili FAT je nekad bio primarni protokol za čuvanje podataka na HDu. Međutim, zamenio ga je NTFS - New Technology File System, koji nudi dodatne mogućnosti kao zaštita podataka, a to ga čini pogodnim za mrežne diskove, jer je moguće postići administraciju pristupa fajlovima ili delovima diska.\nOsnovno je da su Windows-i od 95 do Me koristili FAT 32, a Windowsi 2000 i XP, pošto su NT bazirani, imaju NTFS bazirani format, ali su zbog velikog uticaja Win9x, zadržali i FAT32.\nWindows Vista ukida podršku za FAT32, osim u slučaju flash diska...\nPostoji još par formata kao što su FAT(16), koji je koristio MSDOS, zatim HPFS koristi OS/2 i eCS, onda JFS koji koristi eCS, BFS koji je srodan sa JFS, a koristio ga je BeOS i novija varijanta JFSa, koju trenutno ne mogu da se setim, a koriste je ZETA OS i SkyOS i NFS(+) koju koristi Apple Macintosh...\nBTW, virusi su terorisali fajlove na FAT diskovima. Sad je malo bolja situacija.\nFull name NT File System\nPartition identifier 0x07 (MBR)\nDirectory contents B+ tree\nBad blocks $badclus\nMax file size 264 bytes (16 EiB) minus 1 KiB \nMax number of files 4,294,967,295 (232-1)\nMax volume size 264 − 1 clusters \nAllowed characters in filenames In Posix namespace, any UTF-16 code unit (case sensitive) except U+0000 (NUL) and / (slash). In Win32 namespace, any UTF-16 code unit (case insensitive) except U+0000 (NUL) / (slash) \_ (backslash) : (colon) * (asterisk) ? (Question mark) " (quote) < (less than) > (greater than) and | (pipe) \nDates recorded Creation, modification, POSIX change, access\nDate range 1 January 1601 – 28 May 60056 (File times are 64-bit numbers counting 100-nanosecond intervals (ten million per second) since 1601, which is 58,000+ years)\nDate resolution 100ns\nForks Yes (see Alternate data streams below)\nAttributes Read-only, hidden, system, archive, not content indexed, off-line, temporary, compressed\nFile system permissions ACLs\nTransparent compression Per-file, LZ77 (Windows NT 3.51 onward)\nTransparent encryption Per-file,\nSupported operating systems Windows NT family (Windows NT 3.1 to Windows NT 4.0, Windows 2000, Windows XP, Windows Server 2003, Windows Vista, Windows Server 2008, Windows 7)\nIntroduced before 1980 (Microsoft Disk BASIC) November 1987, (Compaq DOS 3.31) August 1996 (Windows 95 OSR2)\nBad blocks Cluster tagging\nMax cluster count 4,077 (212-19) 65,517 (216-19) 268,435,437 (228-19)\nMax filename size 8.3 filename, or 255 UTF-16 characters when using LFN\nMax volume size 32 MB 2 GB\n4 GB with 64k clusters (not widely supported) 2 TB\nDates recorded Creation, modified, access (accuracy to day only)\n(Creation time and access date are only available when LFN support is enabled)\nDate range January 1, 1980 - December 31, 2107\nDate resolution 2 s\nForks Not natively\nAttributes Read-only, hidden, system, volume label, subdirectory, archive\nTransparent compression Per-volume, Stacker, DoubleSpace, DriveSpace No\nTransparent encryption Per-volume only with DR-DOS No\n09.11.2009., 01:23 #4\nOk, hvala Vam veliko, bilo mi je od pomoci...\n09.11.2009., 01:28 #5\nBez razmisljanja, NTFS... Prednosti su ogromne, a neke su vec pobrojali ostali korisnici... Tu su jos enkripcija, defragmentacija i sl.\nJa da znam, nema nikog ko koristi FAT na Windows XP-u...\n09.11.2009., 01:33 #6\nMa ja uopste nisam ima pretstave sta je to. Samo kada sam hteo da instaliram xp, pojavile mi se te opcijem, pa k'o velim bolje da pitam...\n09.11.2009., 01:33 #7\nBolje, nego da ponovo sve to radis...\n09.11.2009., 01:36 #8\nXex, da... Nije sramota ne znati, sramota je ako znas da ne znas, a neces da naucis\n09.11.2009., 01:47 #9\nMa nije neka sramota ni to, ali mozes samo da imas stetu... Na kraju krajeva, ovde smo bas za takve stvari... U suprotnom, ovaj deo foruma bi izgubio svaki smisao...\nP.S. Ako jos negde zapne, slobodno se javi...\n09.11.2009., 02:50 #10\nHvala, imacu to u vidu...


Sunovrat stranih ulaganja u pandemiji: Lesi se vraća kući - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tSunovrat stranih ulaganja u pandemiji: Lesi se vraća kući\nPad stranih ulaganja u svetu je prošle godine bio veći za trećinu u poređenju s prethodnom svetskom krizom i najveći u poslednje tri decenije. Prognoze za ovu godinu su još lošije, s obzirom na ogromni privatni i javni dug, najavu talasa bankrotstava, ali i zbog činjenice da u posvađanom svetu i ulaganja radije ostaju kod kuće. Situacija je znatno bolja u Srbiji i celoj Jugoistočnoj Evropi, gde pored geografske blizine i solidno obrazovane radne snage, izrazita prednost postaju i manje plate, slabija zaštita radnika i „elastičniji“ ekološki standardi.\nU eri zaključavanja, kod kuće ne ostaje samo većina stranih turista i robe, već i strane investicije. Šta više, na rang listi najugroženijih kategorija u međunarodnim ekonomskim odnosima u prethodnoj godini, strane direktne investicije (SDI) su bile na prvom mestu, sledi trgovina uslugama, a potom trgovina robama.\nPrema najnovijim podacima o tokovima stranih direktnih investicija, koje je objavio UNCTAD, strana ulaganja su smanjena sa 1,5 bilion dolara u 2019. na 859 milijardi dolara u prošloj godini. To je najniži nivo SDI od 1990. godine i gotovo za trećinu veći pad nego u periodu neposredno nakon izbijanja svetske finansijske krize 2008. godine.\nIsti izvor navodi da je najveći pad u prilivu investicija zabeležen u razvijenim zemljama (69%), pri čemu je on znatno manji u SAD (49%), nego u Evropi (71%). Nasuprot tome, rastuće ekonomije su se pokazale mnogo otpornijim na strah stranih investitora od gubitka, zabeleživši pad SDI od svega 12%, a strana ulaganja u manje razvijeni deo sveta su po prvi put dostigla 72% globalnih stranih direktnih investicija. Predvodnik u prilivu stranog kapitala je Kina, gde su SDI porasle za 4%, dostigavši 163 milijarde dolara, što je za 29 milijardi više u poređenju sa iznosom stranih investicija koje je prikupio njen najveći rival – Sjedinjene Američke Države.\nNajnoviji podaci koje je objavio OECD su malo drugačiji, ali je zaključak isti. Prema ovoj analizi, strane direktne investicije u svetu prošle godine su pale za 38%, na 846 milijardi dolara, što je činilo svega 1% svetskog BDP-a. Priliv SDI u zemljama OECD-a bio je manji za 51%, dok su ulaganja investitora iz ovih zemalja u inostranstvu pala za 48%, na najniži nivo od 2005. godine.\nPriliv stranih direktnih investicija u ekonomije G20 koje nisu članice OECD-a smanjio se samo za 9%, usled oporavka u Kini i Indiji, dok je odliv kapitala iz zemalja G20 koje nisu članice OECD-a opao za 49%. U ovoj analizi se takođe konstatuje da je Kina pretekla SAD kao glavno odredište za strana ulaganja, a po rastu priliva SDI prate je Indija i Luksemburg. S druge strane, Luksemburg, SAD, Japan i Kina su bile zemlje sa najvećim brojem investicija u inostranstvu, ali je iz dve pomenute azijske države odliv kapitala, ipak, značajno umanjen.\n„Suša“ u ulaganjima i ove godine\nAnalize pokazuju da razlike u prilivu SDI nisu vidljive samo među državama, već i među sektorima. Izraziti pad od preko 50% zabeležen je u komunalnim delatnostima, građevinarstvu, rudarstvu, logistici, poljoprivredi i većem broju industrijskih delatnosti, poput autoindustrije, prerade nafte, mašinske i elektroindustrije i metalurgije. Manji pad od 30% evidentiran je u svega nekoliko delatnosti poput IT, telekomunikacija, farmaceutske industrije, finansijskih usluga i nekretnina.\nKao glavne razloge za „sušu“ u oblasti stranih investicija analitičari navode pre svega manju dobit koju su kompanije ostvarile prethodne godine, pa im proširenje poslovanja i ulaganja u inostranstvu više nije prioritet. Osim toga, u uslovima veoma otežanog međunarodnog transporta, sve više investitora nastoji da ulaže kod kuće i što bliže matičnoj državi, kako bi se obezbedilo stabilnije snabdevanje sirovinama. Još jedan važan razlog je rast opšteg nepoverenja izazvanog ponašanjem svetskih čelnika u korona krizi, posebno u najbogatijim državama, počev od raspodele vakcina do ekonomskog nacionalizma, pa u posvađanom svetu ulaganja radije ostaju kod kuće.\nS druge strane i same države, pre svega u moćnim zapadnim ekonomijama, nastoje da suzbiju mogućnost da „nepoželjni“ strani kapital – a što se pre svega odnosi na najvećeg konkurenta Kinu – ne „zloupotrebi“ krizu kako bi ostvario veći upliv i uticaj na zapadnim tržištima.\nStoga su i prognoze za ovu godinu pesimistične. Prema procenama koje iznosi UNCTAD, strane direktne investicije će biti manje za oko 10%, a jedan od razloga je što će najsiromašnije zemlje zbog velikog zaduživanja izazvanog pandemijom izgubiti gotovo sve mogućnosti da privuku strane investitore.\nKada je reč o industrijama, očekuje se da će najveći pad SDI i dalje biti u sektorima koje je pandemija najviše ugrozila, odnosno u turizmu, ugostiteljstvu i avio industriji, ali se ulagači neće zaletati ni kada je reč o automobilskoj industriji. Nasuprot tome, brži oporavak stranih ulaganja predviđa se u softverskoj industriji, u oblastima razvoja veštačke inteligencije, sajber bezbednosti, u biotehnologiji, elektronskoj trgovini, komunikacionim platformama, kao i u razvoju obnovljivih izvora energije.\nSlične ocene iznosi i profesor Ekonomskog fakulteta Milojko Arsić u analizi o uticaju pandemije na spoljnu trgovinu i strane direktne investicije, sa prognozom da će SDI ove godine imati nešto veći pad nego lane, te da će biti potrebo tri do četiri godine nakon obuzdavanja pandemije da strana ulaganja dostignu pretkrizni nivo.\nOsnovi uzroci produženog pada, a potom sporog oporavka stranih ulaganja su slični kao i u slučaju ukupnih investicija. Kriza je uticala na pogoršanje finansijskih pokazatelja preduzeća i država jer su privatni i javni dugovi tokom krize povećani, porastao je procenat preduzeća koja rade sa gubitkom, a očekuje se i veliki rast bankrotstava. Pored toga, brzina oporavka tražnje za nekim proizvodima je neizvesna, što utiče na odlaganje ranije planiranih investicija. Dodatni razlog je sklonost preduzeća da u ovakvoj krizi više ulažu u sopstvenu zemlju nego što to proizilazi na osnovu ekonomske kalkulacije, ocenjuje Arsić.\nKad mane postanu „prednosti“\nKada je reč o Srbiji, prema podacima Narodne banke Srbije (NBS), tokom poslednje dve decenije u našu zemlju se slilo oko 37 milijardi evra SDI, u proseku oko 1,8 milijardi evra godišnje, pa su strane investicije činile čak trećinu ukupnih ulaganja u našu privredu u toku ovog perioda. Ipak, za razliku od rekordnih 3,6 milijardi evra u 2019. godini, u prošloj, „pandemijskoj“ godini neto priliv SDI iznosio je 2,9 milijardi evra. Pad je, međutim, znatno manji nego u razvijenim zemljama, što je slučaj i sa celom Jugoistočnom Evropom, gde su SDI opale za 28%, odnosno dva i po puta manje nego na nivou Evrope.\nImajući u vidu da se neizvesnost produbljuje, postavlja se pitanje da li će i koliko strani investitori „povući ručnu“ i u zemljama Zapadnog Balkana? Upoređujući ovaj region sa Kinom, Milojko Arsić napominje da se evropski proizvođači sada preračunavaju koliko su ulaganja u tu zemlju i dalje isplativa, budući da su znatno porasli troškovi radne snage, povećani su porezi i uvedeni strožiji ekološki standardi. Manje razvijeni delovi Evrope, poput Balkana, ne predstavljaju veliko tržište kao Kina, ali sada imaju niže zarade, geografski su bliže pa su troškovi prevoza znatno manji, a uz to imaju solidnu infrastrukturu i obrazovanu radnu snagu.\nIstovremeno, povoljna okolnost za manje razvijene evropske zemlje je u tome što Kina i druge azijske zemlje imaju visoke stope štednje, koje im omogućavaju da povećaju investicije u inostranstvo. Ulaganje u manje razvijene evropske zemlje u kojima su troškovi proizvodnje i ekološki standardi niži, zaštita prava radnika slabija, a koje uz to imaju sporazume o bescarinskoj trgovini sa EU, predstavlja povoljnu mogućnost za povećanje kineskog izvoza u EU, ocenjuje Arsić.\nSrbija ima šanse da i u budućnosti privuče značajnije strane investicije, što se ne može objasniti samo subvencijama, već kako ističu mnogi domaći privrednici i činjenicom da ovde postoje dva poslovna okruženja. Jedno važi za domaće preduzetnike, a drugo, zaštićeno od birokratskih prepreka, za strane investitore i privilegovane kompanije.


Jesen – doba borbe protiv zloćudnih bolesti - UNIQA Osiguranje \nKako bi osiguranicima ponudili što bolji i širi spektar usluga, UNIQA zdravstveno osiguranje nudi četiri paketa zdravstvenog osiguranja: VITAL Standard, VITAL Comfort, VITAL Exclusive i VITAL Elite. Pored navedenog na raspolaganju Vam je Drugo liječničko mišljenje koje nudi stručno i nepristrano drugo mišljenje na već postavljenu dijagnozu i preporučeno liječenje. Kupovinom ovog osiguranja, osiguranici stiču pravo na drugo mišljenje medicinskih stručnjaka iz vodećih svjetskih medicinskih centara.\nBezbrižan život i sigurna budućnost je želja svih ljudi, a kako niko ne može predvidjeti ili spriječiti neprijatnosti, tu je UNIQA zdravstveno osiguranje koje pruža dodatnu sigurnost osiguranicima.


InFace Invest Group Ltd. - ZgrabiPriliku.com\nInFace Invest Group Ltd.zgrabipriliku2020-07-13T08:14:45+00:00\nŽelite saznati više? Kontaktirajte me odmah!\nŽelim vas pozdraviti u ime kompanije InFace Invest Group Ltd. te Vam zaželjeti iskrenu dobrodošlicu na moj portal! Moje ime je Radovan Kosić, a ovo je FRANŠIZNI online poslovni model genijalan u svojoj jednostavnosti i funkcionalnosti namijenjen svima koji žele pokrenuti svoje vlastito internet poslovanje.\nzgrabipriliku2020-06-28T06:00:49+00:0015 siječnja, 2019|0 Comments\nzgrabipriliku2020-06-17T20:44:38+00:0015 siječnja, 2019|0 Comments\nzgrabipriliku2020-06-11T12:14:58+00:0015 siječnja, 2019|0 Comments


POVREĐENA DVOJICA MOTOCIKLISTA U BEOGRADU! Prevezeni u u Urgentni centar i u KBC Zemun! - Informer\nPOVREĐENA DVOJICA MOTOCIKLISTA U BEOGRADU! Prevezeni u u Urgentni centar i u KBC Zemun!\nNa beogradskim ulicama noćas su u dva saobraćajna udesa lakše povređena dvojica motociklista, od 20 i 29 godina, rečeno je jutros Tanjugu u Hitnoj pomoći.\nJedan je prevezen u Urgentni centar, a drugi u KBC Zemun.\nHitna pomoć je noćas imala 116 poziva, a na javnom mestu je obavila 23 intervencije, dodali su u Hitnoj pomoći.


BiH: Održana pokazna vežba na Manjači\nTanjug 22. maja 2021. 12:40\nSARAJEVO – Zajednička pokazna vežba „Brzi odgovor 21“ oružanih snaga Bosne i Hercegovine i SAD održana je danas na poligonu Manjača, a prisutni su imali prilike da vide jednosatni scenario.\nVojna vežba se održava na poligonima Manjača i Glamoč kao i u kasarni Dubrave, u periodu od 17. maja do 2. juna. Njom rukovodi komanda američke vojske za Evropu i Afriku (USUCOM).\nU ovoj bilateralnoj vežbi u BiH će učestvovati oko 500 pripadnika Oružanih snaga Bosne i Hercegovine i 700 američkih vojnika.\nVežbom „Branilac Evrope 21“ šalje se jasna poruka potencijalnim agresorima da će SAD stati ne samo iza članica NATO-a, već i iza svih drugih partnera i saveznika, uključujući BiH.\nVežba ove godine obuhvata 26 država, uključujući SAD, i oko 28.000 pripadnika multinacionalnih snaga usredsređenih na izgradnju „operativne spremnosti i interoperabilnosti između NATO saveznika i partnera“.\nNa današnji događaj su pozvani članovi Predsedništva BiH, predsedavajući Saveta ministara BiH, ministar odbrane BiH, visoki zvaničnici Ambasade SAD-a u BiH, visoki predstavnici Komande Kopnene vojske SAD za Europu i Afriku (USAREUR-AF) kao i drugi visoki zvaničnici.


Kako uklopiti umetnička dela i dizajn enterijera | BS Centar\nPoznavaoci umetnosti najavljuju dolazak vremena u kojem će umetničke slike dostizati cenu i do milijardu dolara, čime će se oživeti kultni status koji je umetnost imala u prošlosti. Tržište umetnina raste sve brže i nema naznaka da će svoj rast usporiti u skorije vreme. Jedan od znakova tog trenda se mogao uočiti na skorašnjem primeru, kada je Da Vinčijevo delo „Salvator Mundi“ prodato muzeju u Abu Dabiju za rekordnih 450 miliona dolara! Ali ono što nas više zanima je: kako će se sve to odraziti na nas, sitne potrošače umetnosti? Jer, iako gotovo niko od nas nema ni približno veliki budžet kao kolekcionar iz Abu Dabija, većina ljudi bi volela da uloži novac u umetničko delo koje će oplemeniti njihov enterijer.\nU današnje vreme, umetnost je postala ključni element modernog doma. Ako pitate bilo kog dizajnera enterijera o važnosti umetnosti za bilo koji prostor, sasvim sigurno ćete dobiti uzbudljivu lekciju o inspiraciji koju pruža umetničko delo, o načinu na koji podiže atmosferu u enterijeru ili radosti i zabavi pri biranju odgovarajuće slike za određeni životni prostor. Međutim, ovo je samo jedan od primera u kojem se mešaju područja umetnosti i dizajn enterijera. Za vlasnike nekretnina, dizajnere enterijere, ali i industrijske dizajnere, umetnost je glavna i najjača komponenta koja je od presudne važnosti za svaki projekat.\nPoznati proizvođači nameštaj i vodeći svetski brendovi u dizajnu enterijera su, takođe, svesni ovog novog trenda i želja potrošača da ispune svoje domove umetnošću, počeli blisko da sarađuju sa poznatim umetnicima i velikim galerijama. Iz tog razloga, danas je na tržištu sve više apstraktnih aksesoara i komada nameštaja koji su više umetnička dela nego što imaju praktičnu funkciju.\nUmetnost kao odraz individualnog ukusa\nBilo da ste fan jedinstvenog komada ili volite kada su vam zidovi prepuni slika kao u galeriji, umetničko delo je tu da obogati vaš životni prostor. Umetnost je, takođe, jedno od oruđa kojim ćete pokazati vaš individualni stil i dati lični pečat vašem enterijeru. Međutim, ljudi često prave grešku u odabiru umetničkih dela ne obraćajući previše pažnje onome što se njima sviđa, nego su previše zaokupljeni razmišljanjem kako će se drugima svideti ili da li je određeni komad dovoljno moderan. Pre svega, umetničko delo koje unosite u vaš enterijer se „mora“ svideti isključivo vama, jer ćete vi najviše vremena provoditi u prostoru koji to umetničko delo krasi. Bilo da je u pitanju slika, fotografija, print ili neki vintidž komad, ako se vama sviđa – uklopiće se u vaš enterijer.\nUmetničko delo je često nešto što će biti sa vama čitavog života. Zato verujte sebi i svom ukusu, odaberite ono što vam se zaista sviđa i nećete zažaliti nijednog trenutka. Da li se mora svideti i drugima? Naravno da ne. Ali to je ona najvažnija stavka koju nikako ne smete zaboraviti kada uređujete svoj enterijer: prvo zadovoljite svoje želje.\nGde i kako postaviti umetničko delo?\nKada su u pitanju teme slika i njihov položaj u prostorijama, pravilo je da se u spavaćim sobama uglavnom postavljaju slike nežnih, pastelnih boja, dok se za trpezariju preporučuju tamnije nijanse. Ulje na platnu može da zauzme centralnu tačku dnevne sobe, a najbolje je da slika ne prelazi ukupnu širinu nameštaja iznad kojeg se nalazi. Ukoliko imate malu prostoriju, izbegavajte velike slike i obrnuto.\nZa skulpturalna dela treba pažljivo odrediti mesto gde ćete ih postaviti, jer su, za razliku od umetničkih slika, skulpture trodimenzionalne i mnogo više zavise od količine svetlosti koja ih obasjava kako bi se istakli njihovi kvaliteti, ali i prostor u kojem se nalaze. Veće skulpture uglavnom imaju svoje postolje i najčešće se stavljaju na pod, a svetlost treba da ih obasjava s visine. Manje figure se obično stavljaju na police ili na sto, a ako ih ima više možete ih grupisati i osvetliti ih odozgo ili odozdo radi boljeg efekta.\nU poslednje vreme, izuzetno su popularne tzv. salonske instalacije, odnosno spoj različitih ramova i slika. Umetničku sliku možete postaviti i bez rama, a to su obično dela savremene umetnosti i određeni printovi. Opcija postavljanja samo rama je, takođe, veoma moderna i često se upotrebljava, posebno u savremenim minimalističkim enterijerima.\nKao što smo videli, umetnost i enterijer su neodvojivo povezani u estetskom i emocionalnom smislu, kako za vlasnike tako i za dizajnere enterijera. Novi život i lepota koju je umetnost dobila u modernim projektima dizajna enterijera je od nemerljive vrednosti. Štaviše, može se reći da su potrošači, od običnih ljudi u dvosobnim stanovima do velikih kolekcionara u Abu Dabiju, sada postali kustosi svojih privatnih muzeja u kojima žive.\nOlder PostMolerske dekoracije kao deo dizajna enterijera\nNewer PostBIljke i dizajn enterijera


Ekonomija osnova povezivanja zemalja ZApadnog Balkana\nRegionalna saradnja, međusobno povezivanje malih ekonomija zemalja Zapadnog Balkana u jedinstvenu cjelinu prvi je korak ka povećanju konkurentnosti što predstavlja izazov i jedan od najvažnijih segmenata budućeg regionalnog razvoja, povezivanja i evropske budućnosti, ocijenjeno je u Budvi na konferenciji o povezivanju zapadnog Balkana.\nPredsjednik Vanjskotrgovinske komore BiH (VTK BiH) Nemanja Vasić je na panelu „Spremni za evropsko tržište - kako ojačati kompanije da budu konkurentnije“ predstavio komorski sistem BiH, te ukazao na prednosti i nedostatke bh. privrede i probleme sa koja se suočava, rečeno je Feni u VTK BiH.\nNa konferenciji pod nazivom „Ekonomija-osnov povezivanja Zapadnog Balkana“, koja je održana u Budvi (Crna Gora) 24. i 25. septembra, prisustvovali su visoki zvaničnici, predstavnici institucija vlasti, komorskog sistema, te drugih relevantnih institucija nosioca ekonomskog rasta i razvoja kao i veliki broja privrednika.\nKako navode iz VTK BiH, konferencija posebno dobija na aktuelnosti nakon jasno izražene spremnosti ekonomski i politički najznačajnijih zemalja Evropske unije o nužnosti jačanja Zapadnog Balkana kao jedinstvenog ekonomskog prostora.\nOsnovni cilj konferencije bio je predstaviti Zapadni Balkan kao atraktivno mjesto za investiranje.\nKonferenciju su organizirali Istočni odbor njemačke privrede i Privredna komora Crne Gore.